# Az Európai Unió L 298/2008

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 298 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 51. évfolyam2008. november 7. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 298

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

51. évfolyam2008. november 7.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 1094/2008/EK rendelete (2008. november 6.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 1095/2008/EK rendelete (2008. november 6.) a 109/2007/EK rendeletnek a monenzin-nátrium (Coxidin) takarmányadalék engedélyezésének feltételei tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 3 |
| | * | A Bizottság 1096/2008/EK rendelete (2008. november 6.) az 1356/2004/EK rendeletnek a kokcidiosztatikumok és egyéb gyógyászati anyagok csoportjába tartozó Elancoban takarmány-adalékanyag engedélyezésére vonatkozó feltételek tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 5 |
| | * | A Bizottság 1097/2008/EK rendelete (2008. november 6.) a nemzetközi piacon 2008-ban felmerült problémák miatt a rizságazatban kiadott behozatali engedélyeket érintő rendkívüli intézkedések előírásáról | 7 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2008/92/EK irányelve (2008. október 22.) az ipari végfelhasználók által fizetendő gáz- és villamosenergia-árak átláthatóságának javítását célzó közösségi eljárásról (átdolgozott szöveg) (
  1
  ) | 9 |
| | | AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS ÁLTAL EGYÜTTESEN ELFOGADOTT HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 1098/2008/EK határozata (2008. október 22.) a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010) (
  1
  ) | 20 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 1094/2008/EK rendelete (2008. november 6.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 1095/2008/EK rendelete (2008. november 6.) a 109/2007/EK rendeletnek a monenzin-nátrium (Coxidin) takarmányadalék engedélyezésének feltételei tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

3

*

A Bizottság 1096/2008/EK rendelete (2008. november 6.) az 1356/2004/EK rendeletnek a kokcidiosztatikumok és egyéb gyógyászati anyagok csoportjába tartozó Elancoban takarmány-adalékanyag engedélyezésére vonatkozó feltételek tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

5

*

A Bizottság 1097/2008/EK rendelete (2008. november 6.) a nemzetközi piacon 2008-ban felmerült problémák miatt a rizságazatban kiadott behozatali engedélyeket érintő rendkívüli intézkedések előírásáról

7

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2008/92/EK irányelve (2008. október 22.) az ipari végfelhasználók által fizetendő gáz- és villamosenergia-árak átláthatóságának javítását célzó közösségi eljárásról (átdolgozott szöveg) (
  1
  )

1

9

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS ÁLTAL EGYÜTTESEN ELFOGADOTT HATÁROZATOK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 1098/2008/EK határozata (2008. október 22.) a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010) (
  1
  )

1

20

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | | 2008/835/KKBP |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság EUPM/1/2008 határozata (2008. október 24.) az Európai Unió Bosznia és Hercegovinában folytatott rendőri missziója (EUPM) misszióvezetőjének/rendőrbiztosának kinevezéséről | 30 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

2008/835/KKBP

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság EUPM/1/2008 határozata (2008. október 24.) az Európai Unió Bosznia és Hercegovinában folytatott rendőri missziója (EUPM) misszióvezetőjének/rendőrbiztosának kinevezéséről

30

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

*

Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Megjegyzés az olvasóhoz

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 7.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/1

---

A BIZOTTSÁG 1094/2008/EK RENDELETE

(2008. november 6.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. november 7-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 6-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 51,6 |
| MK | 46,2 |
| TR | 69,3 |
| ZZ | 55,7 |
| 0707 00 05 | JO | 175,3 |
| MA | 30,8 |
| TR | 71,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0709 90 70 | MA | 53,8 |
| TR | 123,0 |
| ZZ | 88,4 |
| 0805 20 10 | MA | 102,7 |
| ZZ | 102,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 24,8 |
| TR | 80,5 |
| ZZ | 52,7 |
| 0805 50 10 | AR | 82,1 |
| MA | 103,9 |
| TR | 101,7 |
| ZA | 96,4 |
| ZZ | 96,0 |
| 0806 10 10 | BR | 234,7 |
| TR | 134,2 |
| US | 272,9 |
| ZA | 218,0 |
| ZZ | 215,0 |
| 0808 10 80 | AL | 32,1 |
| AR | 75,0 |
| CA | 96,3 |
| CL | 68,1 |
| CN | 66,8 |
| MK | 37,6 |
| NZ | 104,3 |
| US | 162,2 |
| ZA | 99,1 |
| ZZ | 82,4 |
| 0808 20 50 | CN | 68,2 |
| TR | 124,9 |
| US | 208,3 |
| ZZ | 133,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

51,6

MK

46,2

TR

69,3

ZZ

55,7

0707 00 05

JO

175,3

MA

30,8

TR

71,6

ZZ

92,6

0709 90 70

MA

53,8

TR

123,0

ZZ

88,4

0805 20 10

MA

102,7

ZZ

102,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

24,8

TR

80,5

ZZ

52,7

0805 50 10

AR

82,1

MA

103,9

TR

101,7

ZA

96,4

ZZ

96,0

0806 10 10

BR

234,7

TR

134,2

US

272,9

ZA

218,0

ZZ

215,0

0808 10 80

AL

32,1

AR

75,0

CA

96,3

CL

68,1

CN

66,8

MK

37,6

NZ

104,3

US

162,2

ZA

99,1

ZZ

82,4

0808 20 50

CN

68,2

TR

124,9

US

208,3

ZZ

133,8

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 7.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/3

---

A BIZOTTSÁG 1095/2008/EK RENDELETE

(2008. november 6.)

a 109/2007/EK rendeletnek a monenzin-nátrium (Coxidin) takarmányadalék engedélyezésének feltételei tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A monenzin-nátrium (Coxidin) adalékot az 1831/2003/EK rendelettel összhangban bizonyos feltételek mellett engedélyezték. Ezen adalék brojlercsirkéknél és pulykáknál történő használatát a 109/2007/EK bizottsági rendelet (2) tíz évre engedélyezte, a forgalomba hozatali engedélyt az engedély jogosultjához kötve. |
| --- | --- |

(1)

A monenzin-nátrium (Coxidin) adalékot az 1831/2003/EK rendelettel összhangban bizonyos feltételek mellett engedélyezték. Ezen adalék brojlercsirkéknél és pulykáknál történő használatát a 109/2007/EK bizottsági rendelet (2) tíz évre engedélyezte, a forgalomba hozatali engedélyt az engedély jogosultjához kötve.

| (2) | Az 1831/2003/EK rendelet lehetővé teszi, hogy az adalékanyag engedélyét az engedély jogosultjának kérésére az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (a továbbiakban: hatóság) véleményét követően módosítsák. |
| --- | --- |

(2)

Az 1831/2003/EK rendelet lehetővé teszi, hogy az adalékanyag engedélyét az engedély jogosultjának kérésére az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (a továbbiakban: hatóság) véleményét követően módosítsák.

| (3) | A monenzin-nátrium (Coxidin) takarmányadalék engedélyének jogosultja az engedély feltételeinek módosítására irányuló kérelmet nyújtott be, amelyben a vágást megelőző várakozási idő csökkentését és a végleges maximális maradékanyag-határértékek megállapítását javasolta. |
| --- | --- |

(3)

A monenzin-nátrium (Coxidin) takarmányadalék engedélyének jogosultja az engedély feltételeinek módosítására irányuló kérelmet nyújtott be, amelyben a vágást megelőző várakozási idő csökkentését és a végleges maximális maradékanyag-határértékek megállapítását javasolta.

| (4) | A hatóság 2008. június 18-án elfogadott véleményében (3) az emberi expozíció ismételt felülvizsgálatát követően azt a következtetést vonta le, hogy egynapos várakozási idő állapítható meg a brojlercsirkék és pulykák esetében történő Codixin-használatra. Az engedély jogosultja nem nyújtott be olyan új adatot, amely lehetővé tenné, hogy a hatóság végleges maximális maradékanyag-határértéket állapítson meg. |
| --- | --- |

(4)

A hatóság 2008. június 18-án elfogadott véleményében (3) az emberi expozíció ismételt felülvizsgálatát követően azt a következtetést vonta le, hogy egynapos várakozási idő állapítható meg a brojlercsirkék és pulykák esetében történő Codixin-használatra. Az engedély jogosultja nem nyújtott be olyan új adatot, amely lehetővé tenné, hogy a hatóság végleges maximális maradékanyag-határértéket állapítson meg.

| (5) | Ezért a 109/2007/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Ezért a 109/2007/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 109/2007/EK rendelet mellékletének helyébe e rendelet melléklete lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 6-án.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  HL L 31., 2007.2.6., 6. o.

2

(3)  Scientific Opinion of the Panel on Additives and Products or Substances used in Animal Feed (FEEDAP) on a request from the European Commission on the withdrawal period for Coxidin for chickens and turkeys for fattening and the re-examination of the provisional Maximum Residue Limit. (A takarmányban használt adalékanyagokkal és termékekkel vagy anyagokkal foglalkozó tudományos testületnek a Bizottság kérésére megfogalmazott véleménye a hízópulykákon és brojlercsirkéken alkalmazott Codixin várakozási idejéről és az ideiglenes maximális maradékanyag-határérték felülvizsgálatáról.) EFSA Lap (2008), 731., 1-14. o.

3

EFSA Lap (2008), 731., 1-14. o

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosítószáma | Az engedély jogosultjának neve | Adalék
  (kereskedelmi név) | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Felső korhatár | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | További rendelkezések | Az engedély lejárta | Ideiglenes maximális maradékanyaghatárértékek a vonatkozó, állati eredetű takarmányban |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg hatóanyag/kg a 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok |
| 5 1 701 | Huvepharma
  NV Belgium | Monenzin-nátrium
  (Coxidin) | | Hatóanyag

  C36H61O11Na
  A Streptomyces cinnamonnensis, 28682, LMG S-19095 által termelt poliéter monokarboxilsav nátriumsója, por formában.
  Hatóanyag-összetétel: | Monenzin A: legalább 90 % |

Az adalékanyag azonosítószáma

Az engedély jogosultjának neve

Adalék

(kereskedelmi név)

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Felső korhatár

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

További rendelkezések

Az engedély lejárta

Ideiglenes maximális maradékanyaghatárértékek a vonatkozó, állati eredetű takarmányban

mg hatóanyag/kg a 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok

5 1 701

Huvepharma

NV Belgium

Monenzin-nátrium

(Coxidin)

Hatóanyag

C36H61O11Na

A Streptomyces cinnamonnensis, 28682, LMG S-19095 által termelt poliéter monokarboxilsav nátriumsója, por formában.

Hatóanyag-összetétel:

Monenzin A: legalább 90 %

| | Monenzin A + B: legalább 95 % |
| --- | --- |

Monenzin A + B: legalább 95 %

| | Monenzin C: 0,2–0,3 % |
| --- | --- |

Monenzin C: 0,2–0,3 %

| | Az adalékanyag összetétele

  A monenzin-nátrium technikai hatóanyag az alábbi monenzin-aktivitásnak felel meg: 25 %
  Perlit: 15–20 %
  Búzakorpa 55–60 % |
| --- | --- |

Az adalékanyag összetétele

A monenzin-nátrium technikai hatóanyag az alábbi monenzin-aktivitásnak felel meg: 25 %

Perlit: 15–20 %

Búzakorpa 55–60 %

| | Elemzési módszer
   (1)

  A hatóanyag meghatározására szolgáló módszer: nagyhatékonyságú folyadék-kromatográfia (HPLC) származékképző derivatizációval és UV kimutatással (λ = 520 nm). |
| --- | --- |

Elemzési módszer
   (1)

A hatóanyag meghatározására szolgáló módszer: nagyhatékonyságú folyadék-kromatográfia (HPLC) származékképző derivatizációval és UV kimutatással (λ = 520 nm).

Brojlercsirke

—

100

125

| 1. | Használata a vágás előtt legalább 1 nappal tilos. |
| --- | --- |

1.

Használata a vágás előtt legalább 1 nappal tilos.

| 2. | Az adalék előkeverék formájában belekeverhető az összetett takarmányba. |
| --- | --- |

2.

Az adalék előkeverék formájában belekeverhető az összetett takarmányba.

| 3. | A monenzin-nátrium maximálisan engedélyezett mennyisége a kiegészítő takarmányokban:






  — | 625 mg/kg brojlercsirkék esetében, |
| --- | --- | --- |

3.

A monenzin-nátrium maximálisan engedélyezett mennyisége a kiegészítő takarmányokban:

—

625 mg/kg brojlercsirkék esetében,

| — | 500 mg/kg pulykák esetében. |
| --- | --- |

—

500 mg/kg pulykák esetében.

| 4. | A monenzin-nátriumot tilos egyéb kokcidiosztatikumokkal keverni. |
| --- | --- |

4.

A monenzin-nátriumot tilos egyéb kokcidiosztatikumokkal keverni.

| 5. | A használati utasításban feltüntetendő:
  „Lovakra veszélyes. Ez a takarmány ionofort tartalmaz: kerülje a tiamulinnal való egyidejű alkalmazását és kísérje figyelemmel a más gyógyászati anyagokkal való egyidejű alkalmazásának esetleges hátrányos következményeit.” |
| --- | --- |

5.

A használati utasításban feltüntetendő:

„Lovakra veszélyes. Ez a takarmány ionofort tartalmaz: kerülje a tiamulinnal való egyidejű alkalmazását és kísérje figyelemmel a más gyógyászati anyagokkal való egyidejű alkalmazásának esetleges hátrányos következményeit.”

| 6. | Megfelelő védőruházat, kesztyű és arcvédő vagy védőszemüveg viselése kötelező. Ha a szellőzés elégtelen, megfelelő légzőkészüléket kell használni. |
| --- | --- |

6.

Megfelelő védőruházat, kesztyű és arcvédő vagy védőszemüveg viselése kötelező. Ha a szellőzés elégtelen, megfelelő légzőkészüléket kell használni.

2017.2.6.

25 μg monenzin-nátrium/kg nedves bőr + zsír.

8 μg monenzin nátrium/kg nedves máj, vese és izom.

Pulyka

16 hét

60

100

---

(1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a közösségi referencialaboratórium alábbi honlapján található: www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives

---

| 7.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/5

---

A BIZOTTSÁG 1096/2008/EK RENDELETE

(2008. november 6.)

az 1356/2004/EK rendeletnek a kokcidiosztatikumok és egyéb gyógyászati anyagok csoportjába tartozó „Elancoban” takarmány-adalékanyag engedélyezésére vonatkozó feltételek tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A monenzin-nátrium adalékanyagot (Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200, Elancoban 200) a 70/524/EGK tanácsi irányelvvel (2) összhangban, meghatározott feltételek mellett engedélyezték. Ezen adalékanyagot az 1356/2004/EK bizottsági rendelet (3) tíz évre engedélyezte brojlercsirkéknél, tojócsirkéknél és tojópulykáknál történő alkalmazásra, az engedélyt a forgalmazásáért felelős személyhez kötve. Az adalékanyagot mint meglévő terméket az 1831/2003/EK rendelet 10. cikkével összhangban bejelentették. Mivel az említett rendelkezésben előírt valamennyi információ beérkezett, a Bizottság felvette az adalékanyagot a takarmány-adalékanyagok közösségi nyilvántartásába. |
| --- | --- |

(1)

A monenzin-nátrium adalékanyagot (Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200, Elancoban 200) a 70/524/EGK tanácsi irányelvvel (2) összhangban, meghatározott feltételek mellett engedélyezték. Ezen adalékanyagot az 1356/2004/EK bizottsági rendelet (3) tíz évre engedélyezte brojlercsirkéknél, tojócsirkéknél és tojópulykáknál történő alkalmazásra, az engedélyt a forgalmazásáért felelős személyhez kötve. Az adalékanyagot mint meglévő terméket az 1831/2003/EK rendelet 10. cikkével összhangban bejelentették. Mivel az említett rendelkezésben előírt valamennyi információ beérkezett, a Bizottság felvette az adalékanyagot a takarmány-adalékanyagok közösségi nyilvántartásába.

| (2) | Az 1831/2003/EK rendelet lehetővé teszi, hogy az adalékanyag engedélyét az engedély jogosultjának kérésére és az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (a továbbiakban: hatóság) véleményét követően módosítsák. |
| --- | --- |

(2)

Az 1831/2003/EK rendelet lehetővé teszi, hogy az adalékanyag engedélyét az engedély jogosultjának kérésére és az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (a továbbiakban: hatóság) véleményét követően módosítsák.

| (3) | A monenzin-nátrium adalékanyag (Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200, Elancoban 200) engedélyének jogosultja kérelmet nyújtott be az engedélyre vonatkozó feltételek módosítására, amelyben a vágást megelőző várakozási időszak csökkentését javasolja. |
| --- | --- |

(3)

A monenzin-nátrium adalékanyag (Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200, Elancoban 200) engedélyének jogosultja kérelmet nyújtott be az engedélyre vonatkozó feltételek módosítására, amelyben a vágást megelőző várakozási időszak csökkentését javasolja.

| (4) | A hatóság az emberre jelentett expozíció újraértékelése után a 2008. június 18-án elfogadott szakvéleményében (4) megállapította, hogy az Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200 és az Elancoban 200 tekintetében brojlercsirkéknél, tojótyúkoknál és pulykáknál egynapos várakozási időszakot lehet megállapítani. |
| --- | --- |

(4)

A hatóság az emberre jelentett expozíció újraértékelése után a 2008. június 18-án elfogadott szakvéleményében (4) megállapította, hogy az Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200 és az Elancoban 200 tekintetében brojlercsirkéknél, tojótyúkoknál és pulykáknál egynapos várakozási időszakot lehet megállapítani.

| (5) | Ezért az 1356/2004/EK rendeletet a fentieknek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Ezért az 1356/2004/EK rendeletet a fentieknek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1356/2004/EK rendelet mellékletének helyébe e rendelet melléklete lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 6-án.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  HL L 270., 1970.12.14., 1. o. Az 1831/2003/EK rendelettel hatályon kívül helyezett irányelv.

2

(3)  HL L 251., 2004.7.27., 6. o.

3

(4)  Scientific Opinion of the Panel on Additives and Products or Substances used in Animal Feed (FEEDAP) on a request from the European Commission on the withdrawal period for Elancoban for chickens for fattening, chickens reared for laying and turkeys for fattening. (A takarmányban használt adalékanyagokkal és termékekkel vagy anyagokkal foglalkozó tudományos testületnek (FEEDAP) a Bizottság kérésére aktualizált szakvéleménye a brojlercsirkéknél, tojótyúkoknál és hízópulykáknál alkalmazott „Elancoban” tekintetében megállapított várakozási időszakról.) The EFSA Journal (2008), 730., 1-16. o.

4

The EFSA Journal (2008), 730., 1-16. o

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag nyilvántartási száma | Az adalékanyag forgalomba hozataláért felelős személy neve és nyilvántartási száma | Adalékanyag
  (kereskedelmi név) | Összetétel, kémiai képlet, leírás | Állatfaj vagy -kategória | Felső korhatár | Minimális tartalom | Maximális tartalom | További rendelkezések | Az engedély lejárta | Ideiglenes megengedett szermaradék-határérték a vonatkozó, állati eredetű takarmányban |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| hatóanyag (mg)/teljes értékű takarmány (kg) |
| Kokcidiosztatikumok és egyéb gyógyászati anyagok |
| E 757 | Eli Lilly and Company Limited | Monenzin-nátrium
  (Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200, Elancoban 200) | | Hatóanyag

  C36H61O11Na
  A Streptomyces cinnamonensis, ATCC 15413 által termelt poliéter-monokarbonsav nátriumsója, granulátum formában.
  Hatóanyag-összetétel: | Monenzin A: legalább 90 % |

Az adalékanyag nyilvántartási száma

Az adalékanyag forgalomba hozataláért felelős személy neve és nyilvántartási száma

Adalékanyag

(kereskedelmi név)

Összetétel, kémiai képlet, leírás

Állatfaj vagy -kategória

Felső korhatár

Minimális tartalom

Maximális tartalom

További rendelkezések

Az engedély lejárta

Ideiglenes megengedett szermaradék-határérték a vonatkozó, állati eredetű takarmányban

hatóanyag (mg)/teljes értékű takarmány (kg)

Kokcidiosztatikumok és egyéb gyógyászati anyagok

E 757

Eli Lilly and Company Limited

Monenzin-nátrium

(Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200, Elancoban 200)

Hatóanyag

C36H61O11Na

A Streptomyces cinnamonensis, ATCC 15413 által termelt poliéter-monokarbonsav nátriumsója, granulátum formában.

Hatóanyag-összetétel:

Monenzin A: legalább 90 %

| | Monenzin A + B: legalább 95 % |
| --- | --- |

Monenzin A + B: legalább 95 %

| | Az adalék összetétele

  Granulált monenzin (szárított fermentációs termék) 10 % (m/m) monenzin-aktivitásnak felel meg.
  Ásványi olaj: 1-3 % (m/m)
  Mészkőgranulátum: 13-23 % (m/m)
  Rizskorpa vagy mészkőgranulátum qs 100 % (m/m)
  Granulált monenzin (szárított fermentációs termék) 20 % (m/m) monenzin-aktivitásnak felel meg.
  Ásványi olaj: 1-3 % (m/m)
  Rizskorpa vagy mészkőgranulátum qs 100 % (m/m) |
| --- | --- |

Az adalék összetétele

Granulált monenzin (szárított fermentációs termék) 10 % (m/m) monenzin-aktivitásnak felel meg.

Ásványi olaj: 1-3 % (m/m)

Mészkőgranulátum: 13-23 % (m/m)

Rizskorpa vagy mészkőgranulátum qs 100 % (m/m)

Granulált monenzin (szárított fermentációs termék) 20 % (m/m) monenzin-aktivitásnak felel meg.

Ásványi olaj: 1-3 % (m/m)

Rizskorpa vagy mészkőgranulátum qs 100 % (m/m)

Brojlercsirke

—

100

125

Használata a vágás előtt legalább 1 nappal tilos.

A használati utasításban feltüntetendő:

„Lovakra veszélyes. Ez a takarmány ionofort tartalmaz: a tiamulinnal való egyidejű alkalmazása kerülendő, és figyelemmel kell kísérni a más gyógyászati anyagokkal való egyidejű alkalmazásából eredő, esetleges hátrányos következményeket.”

2014.7.30.

25 μg/kg monenzin-nátrium nedves bőr/zsír.

8 μg/kg monenzin-nátrium nedves máj, vese és izom.

Tojójérce

16 hét

100

120

Pulyka

16 hét

60

100

---

| 7.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/7

---

A BIZOTTSÁG 1097/2008/EK RENDELETE

(2008. november 6.)

a nemzetközi piacon 2008-ban felmerült problémák miatt a rizságazatban kiadott behozatali engedélyeket érintő rendkívüli intézkedések előírásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 134. és 148. cikkére a 4. cikkével összefüggésben,

mivel:

| (1) | 2008 eleje óta a Közösségbe irányuló rizsbehozatal ütemét megzavarják egyes harmadik országok kivitelt korlátozó intézkedései. Egyes esetekben hivatalos kiviteli tilalomról vagy azzal egyenértékű hatású intézkedésről van szó. Ezen intézkedések következtében a közösségi importőrök nem tudták teljesíteni a behozatali engedélyekkel kapcsolatos kötelezettségeiket, különösen a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2008. április 23-i 376/2008/EK bizottsági rendelet (2) 7. cikkében előírt behozatali kötelezettséget. |
| --- | --- |

(1)

2008 eleje óta a Közösségbe irányuló rizsbehozatal ütemét megzavarják egyes harmadik országok kivitelt korlátozó intézkedései. Egyes esetekben hivatalos kiviteli tilalomról vagy azzal egyenértékű hatású intézkedésről van szó. Ezen intézkedések következtében a közösségi importőrök nem tudták teljesíteni a behozatali engedélyekkel kapcsolatos kötelezettségeiket, különösen a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2008. április 23-i 376/2008/EK bizottsági rendelet (2) 7. cikkében előírt behozatali kötelezettséget.

| (2) | Az importőröket érő kedvezőtlen hatás mérséklése érdekében ezért rendkívüli intézkedéseket kell hozni a 2007/2008-as és 2008-as vámkontingens-időszakra kiadott behozatali engedélyek vonatkozásában. |
| --- | --- |

(2)

Az importőröket érő kedvezőtlen hatás mérséklése érdekében ezért rendkívüli intézkedéseket kell hozni a 2007/2008-as és 2008-as vámkontingens-időszakra kiadott behozatali engedélyek vonatkozásában.

| (3) | A mezőgazdasági termékeket érintő biztosítéki rendszer alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. július 22-i 2220/85/EGK bizottsági rendelet (3) 20. cikke értelmében a behozatali kötelezettség elsődleges követelmény, amelynek nem teljesítése esetén az említett rendelet 22. cikke értelmében teljes egészében elvész a biztosíték. Az érintett felek kérésére és a 376/2008/EK rendelet 40. cikkével összhangban azonban a behozatali kötelezettséget törölni kell, a biztosítékot pedig fel kell szabadítani egyedi elbírálás alapján. Célszerű előírni, hogy az engedély birtokosának mely feltételeknek megfelelően kell bizonyítania, hogy a kivitelt korlátozó intézkedések vis maiornak tekinthetők. |
| --- | --- |

(3)

A mezőgazdasági termékeket érintő biztosítéki rendszer alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. július 22-i 2220/85/EGK bizottsági rendelet (3) 20. cikke értelmében a behozatali kötelezettség elsődleges követelmény, amelynek nem teljesítése esetén az említett rendelet 22. cikke értelmében teljes egészében elvész a biztosíték. Az érintett felek kérésére és a 376/2008/EK rendelet 40. cikkével összhangban azonban a behozatali kötelezettséget törölni kell, a biztosítékot pedig fel kell szabadítani egyedi elbírálás alapján. Célszerű előírni, hogy az engedély birtokosának mely feltételeknek megfelelően kell bizonyítania, hogy a kivitelt korlátozó intézkedések vis maiornak tekinthetők.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

1.   A 376/2008/EK rendelet 40. cikke értelmében amennyiben az engedély birtokosa azt e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kéri, a 964/2007/EK (4) vagy az 1002/2007/EK (5) rendelet értelmében a 2007/2008-as vámkontingens-időszakra kibocsátott, valamint a 2058/96/EK (6), a 327/98/EK (7), a 955/2005/EK (8), az 1964/2006/EK (9) vagy az 1529/2007/EK (10) rendelet értelmében a 2008-as vámkontingens-időszakra kibocsátott behozatali engedélyek esetében a tagállamok illetékes hatóságai a fel nem használt mennyiségek tekintetében törlik a behozatali kötelezettséget, a biztosítékot pedig feloldják.

2.   Az (1) bekezdésben előírt intézkedésre csak akkor kerülhet sor, ha az engedély birtokosa egy harmadik ország olyan intézkedésére hivatkozik, amelyet a tagállam illetékes hatóságai a 376/2008/EK rendelet 39. és 40. cikkével összhangban vis maiornak tekintenek. Az engedély birtokosának az illetékes hatóság számára kielégítő módon bizonyítania kell, hogy a behozatal harmadik országok által elrendelt olyan hivatalos kiviteli tilalmak vagy azzal egyenértékű hatású intézkedések miatt hiúsult meg, amelyeket a behozatali engedély kérelmezésekor egy kellően körültekintető rizskereskedő sem láthatott előre, és hogy az engedély birtokosa minden ésszerű intézkedést megtett annak érdekében, hogy a behozatali engedélyt érvényességi időszaka alatt felhasználja.

2. cikk

A tagállamok az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában hozott intézkedéseket 2009. január 31-ig jelentik a Bizottságnak.

Az értesítések elektronikus úton történnek. Az értesítés formátumát és tartalmát a Bizottság által a tagállamok számára rendelkezésre bocsátott minták alapján kell meghatározni.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 6-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 114., 2008.4.26., 3. o.

2

(3)  HL L 205.,1985.8.3., 5. o.

3

(4)  HL L 213., 2007.8.15., 26. o.

4

(5)  HL L 226., 2007.8.30., 15. o.

5

(6)  HL L 276., 1996.10.29., 7. o.

6

(7)  HL L 37., 1998.2.11., 5. o.

7

(8)  HL L 164., 2005.6.24., 5. o.

8

(9)  HL L 408., 2006.12.22., 19. o.

9

(10)  HL L 348., 2007.12.31., 155. o.

10

---

IRÁNYELVEK

| 7.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/9

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2008/92/EK IRÁNYELVE

(2008. október 22.)

az ipari végfelhasználók által fizetendő gáz- és villamosenergia-árak átláthatóságának javítását célzó közösségi eljárásról (átdolgozott szöveg)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 285. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (1),

mivel:

| (1) | Az ipari végfelhasználók által fizetendő gáz- és villamosenergia-árak átláthatóságának javítását célzó közösségi eljárásról szóló, 1990. június 29-i 90/377/EGK tanácsi irányelvet (2) több alkalommal jelentős mértékben módosították (3). Mivel az említett irányelvet ismét módosították, az áttekinthetőség érdekében az érintett rendelkezéseket át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

Az ipari végfelhasználók által fizetendő gáz- és villamosenergia-árak átláthatóságának javítását célzó közösségi eljárásról szóló, 1990. június 29-i 90/377/EGK tanácsi irányelvet (2) több alkalommal jelentős mértékben módosították (3). Mivel az említett irányelvet ismét módosították, az áttekinthetőség érdekében az érintett rendelkezéseket át kell dolgozni.

| (2) | Az energiaárak átláthatósága – abban a mértékben, amennyiben erősíti a közös piacon a verseny torzulásának megakadályozását biztosító feltételeket – elengedhetetlen a belső energiapiac eléréséhez és akadálytalan működéséhez. |
| --- | --- |

(2)

Az energiaárak átláthatósága – abban a mértékben, amennyiben erősíti a közös piacon a verseny torzulásának megakadályozását biztosító feltételeket – elengedhetetlen a belső energiapiac eléréséhez és akadálytalan működéséhez.

| (3) | Az átláthatóság segíthet megelőzni a fogyasztókkal szemben alkalmazott megkülönböztetést azáltal, hogy növeli választási szabadságukat a különböző energiaforrások és különböző szolgáltatók között. |
| --- | --- |

(3)

Az átláthatóság segíthet megelőzni a fogyasztókkal szemben alkalmazott megkülönböztetést azáltal, hogy növeli választási szabadságukat a különböző energiaforrások és különböző szolgáltatók között.

| (4) | Jelenleg az átláthatóság foka energiaforrásonként és tagállamonként vagy közösségi régiónként eltérő, kérdésessé téve ezáltal a belső energiapiac elérését. |
| --- | --- |

(4)

Jelenleg az átláthatóság foka energiaforrásonként és tagállamonként vagy közösségi régiónként eltérő, kérdésessé téve ezáltal a belső energiapiac elérését.

| (5) | Ugyanakkor a Közösségen belül az ipar által a felhasznált energiáért fizetett ár az egyik olyan tényező, amely befolyásolja annak versenyképességét, és ezért bizalmasnak kell maradnia. |
| --- | --- |

(5)

Ugyanakkor a Közösségen belül az ipar által a felhasznált energiáért fizetett ár az egyik olyan tényező, amely befolyásolja annak versenyképességét, és ezért bizalmasnak kell maradnia.

| (6) | A fogyasztói típusoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala (Eurostat) által az árközleményekben használt rendszere és a főbb ipari villamosenergia-felhasználók számára bevezetésre kerülő árrendszer biztosítja, hogy az átláthatóság ne akadályozza a bizalmas jelleget. |
| --- | --- |

(6)

A fogyasztói típusoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala (Eurostat) által az árközleményekben használt rendszere és a főbb ipari villamosenergia-felhasználók számára bevezetésre kerülő árrendszer biztosítja, hogy az átláthatóság ne akadályozza a bizalmas jelleget.

| (7) | Az Eurostat által használt fogyasztási kategóriákat addig a határig ki kell bővíteni, amelynél a fogyasztók még reprezentatívak. |
| --- | --- |

(7)

Az Eurostat által használt fogyasztási kategóriákat addig a határig ki kell bővíteni, amelynél a fogyasztók még reprezentatívak.

| (8) | Így a végfelhasználói ár átláthatósága elérhető lenne a szerződések szükséges bizalmasságának veszélyeztetése nélkül. A bizalmasság tiszteletben tartása érdekében egy közzétételre kerülő ár esetén legalább három fogyasztónak kell egy adott fogyasztási kategóriában lennie. |
| --- | --- |

(8)

Így a végfelhasználói ár átláthatósága elérhető lenne a szerződések szükséges bizalmasságának veszélyeztetése nélkül. A bizalmasság tiszteletben tartása érdekében egy közzétételre kerülő ár esetén legalább három fogyasztónak kell egy adott fogyasztási kategóriában lennie.

| (9) | Az ipar által energia-végfelhasználóként fogyasztott gázra és villamos energiára vonatkozó információ szintén lehetővé teszi az összehasonlítást más energiaforrásokkal (olaj, szén, fosszilis és megújuló energiaforrások) és más fogyasztókkal. |
| --- | --- |

(9)

Az ipar által energia-végfelhasználóként fogyasztott gázra és villamos energiára vonatkozó információ szintén lehetővé teszi az összehasonlítást más energiaforrásokkal (olaj, szén, fosszilis és megújuló energiaforrások) és más fogyasztókkal.

| (10) | A gázt és villamos energiát szolgáltató vállalkozások valamint az ipari gáz- és villamosenergia-fogyasztók ezen irányelv alkalmazásától függetlenül továbbra is a Szerződés versenyszabályai alá tartoznak, és ebből következően a Bizottság megkövetelheti az árak és az értékesítési feltételek közlését. |
| --- | --- |

(10)

A gázt és villamos energiát szolgáltató vállalkozások valamint az ipari gáz- és villamosenergia-fogyasztók ezen irányelv alkalmazásától függetlenül továbbra is a Szerződés versenyszabályai alá tartoznak, és ebből következően a Bizottság megkövetelheti az árak és az értékesítési feltételek közlését.

| (11) | A hatályos árrendszerek ismerete az árak átláthatóságának részét képezi. |
| --- | --- |

(11)

A hatályos árrendszerek ismerete az árak átláthatóságának részét képezi.

| (12) | A fogyasztók kategóriánkénti és piaci részesedés szerinti megoszlásának ismerete szintén részét képezi az árak átláthatóságának. |
| --- | --- |

(12)

A fogyasztók kategóriánkénti és piaci részesedés szerinti megoszlásának ismerete szintén részét képezi az árak átláthatóságának.

| (13) | Az árakra és a fogyasztóknak történő értékesítés feltételeire és az árrendszerekre, valamint a fogyasztók fogyasztási kategóriák szerinti megoszlására vonatkozóan az Eurostatnak nyújtott tájékoztatásnak elegendő információt kell nyújtania a Bizottságnak ahhoz, hogy a belső energiapiac helyzetének fényében szükség szerint döntést hozzon a megfelelő intézkedésről vagy javaslatokról. |
| --- | --- |

(13)

Az árakra és a fogyasztóknak történő értékesítés feltételeire és az árrendszerekre, valamint a fogyasztók fogyasztási kategóriák szerinti megoszlására vonatkozóan az Eurostatnak nyújtott tájékoztatásnak elegendő információt kell nyújtania a Bizottságnak ahhoz, hogy a belső energiapiac helyzetének fényében szükség szerint döntést hozzon a megfelelő intézkedésről vagy javaslatokról.

| (14) | Az Eurostatnak szolgáltatott adatok megbízhatóbbak lesznek, ha azokat maguk a vállalkozások állítják össze. |
| --- | --- |

(14)

Az Eurostatnak szolgáltatott adatok megbízhatóbbak lesznek, ha azokat maguk a vállalkozások állítják össze.

| (15) | Az árak átláthatóságának biztosításához fontos az egyes tagállamokban az adózás és az adójellegű járulékok ismerete. |
| --- | --- |

(15)

Az árak átláthatóságának biztosításához fontos az egyes tagállamokban az adózás és az adójellegű járulékok ismerete.

| (16) | Lehetővé kell tenni az Eurostatnak szolgáltatott adatok megbízhatóságának ellenőrzését. |
| --- | --- |

(16)

Lehetővé kell tenni az Eurostatnak szolgáltatott adatok megbízhatóságának ellenőrzését.

| (17) | Az átláthatóság feltételezi az áraknak és az árrendszereknek a fogyasztók lehető legszélesebb körében történő közzétételét és terjesztését. |
| --- | --- |

(17)

Az átláthatóság feltételezi az áraknak és az árrendszereknek a fogyasztók lehető legszélesebb körében történő közzétételét és terjesztését.

| (18) | Az energiaár átláthatóságának megvalósításához a rendszernek az Eurostat által az adatok feldolgozását, ellenőrzését és közzétételét illetően kifejlesztett és alkalmazott, elismert szakértelmen és módszereken kell alapulnia. |
| --- | --- |

(18)

Az energiaár átláthatóságának megvalósításához a rendszernek az Eurostat által az adatok feldolgozását, ellenőrzését és közzétételét illetően kifejlesztett és alkalmazott, elismert szakértelmen és módszereken kell alapulnia.

| (19) | A belső energiapiac elérése céljából az átlátható árrendszernek minél előbb működnie kell. |
| --- | --- |

(19)

A belső energiapiac elérése céljából az átlátható árrendszernek minél előbb működnie kell.

| (20) | Ennek az irányelvnek valamennyi tagállamban történő egységes végrehajtása csak akkor valósulhat meg, ha a földgázpiac – különös tekintettel az infrastruktúrára – megfelelő fejlettségi szintet ér el. |
| --- | --- |

(20)

Ennek az irányelvnek valamennyi tagállamban történő egységes végrehajtása csak akkor valósulhat meg, ha a földgázpiac – különös tekintettel az infrastruktúrára – megfelelő fejlettségi szintet ér el.

| (21) | Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (4) megfelelően kell elfogadni. |
| --- | --- |

(21)

Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (4) megfelelően kell elfogadni.

| (22) | A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy az I. és II. mellékletet egyes meghatározott problémák fényében módosítsa. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy az I. és II. mellékletet egyes meghatározott problémák fényében módosítsa. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

| (23) | Mivel az ezen irányelvbe bevezetett új szövegrészek kizárólag a bizottsági eljárásokra vonatkoznak, ezért a tagállamoknak nem kell ezeket a nemzeti jogukba átültetniük. |
| --- | --- |

(23)

Mivel az ezen irányelvbe bevezetett új szövegrészek kizárólag a bizottsági eljárásokra vonatkoznak, ezért a tagállamoknak nem kell ezeket a nemzeti jogukba átültetniük.

| (24) | Ezen irányelv nem érinti a III. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(24)

Ezen irányelv nem érinti a III. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy azok a vállalkozások, amelyek az I. és II. mellékletben meghatározottak szerint ipari végfelhasználóknak gázt vagy villamosenergiát szolgáltatnak, a 3. cikkben megadott formában közlik az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalával (Eurostat):

| 1. | a gáz és a villamos energia ipari végfelhasználóknak felszámított árát és értékesítési feltételeit; |
| --- | --- |

1.

a gáz és a villamos energia ipari végfelhasználóknak felszámított árát és értékesítési feltételeit;

| 2. | a használatos árrendszert; |
| --- | --- |

2.

a használatos árrendszert;

| 3. | a fogyasztók megoszlását és fogyasztási kategóriánként a megfelelő mennyiségeket, hogy biztosítsák e kategóriák nemzeti szintű reprezentativitását. |
| --- | --- |

3.

a fogyasztók megoszlását és fogyasztási kategóriánként a megfelelő mennyiségeket, hogy biztosítsák e kategóriák nemzeti szintű reprezentativitását.

2. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett vállalkozások az 1. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott adatokat minden év január 1-jével és július 1-jével gyűjtik össze.

Ezeket a 3. cikkben említett rendelkezés szerint szerkesztett adatokat két hónapon belül megküldik az Eurostatnak és a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak.

(2)   Az (1) bekezdésben említett adatok alapján az Eurostat minden májusban és novemberben megfelelő formában közzéteszi az ipari felhasználóknak a tagállamokban felszámított gáz- és villamosenergia-árakat, és az abból a célból használt árképzési rendszereket.

(3)   Az 1. cikk (3) bekezdésében meghatározott információt kétévente küldik meg az Eurostatnak és a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak.

Ez az információ nem tehető közzé.

3. cikk

Az 1. cikkben meghatározott információ formájára, tartalmára és egyéb sajátosságaira vonatkozó végrehajtási rendelkezéseket az I. és II. melléklet tartalmazza.

4. cikk

Az Eurostat nem tehet közzé olyan – számára az 1. cikknek megfelelően szolgáltatott – adatokat, amelyek jellegüknél fogva üzleti titkot képezhetnek. Az Eurostatnak továbbított ilyen bizalmas statisztikai adatok csak az Eurostat tisztviselői számára hozzáférhetők, és csak statisztikai célokra használhatók fel.

Az első bekezdés rendelkezései azonban nem érintik az ilyen adatok olyan összesített formában történő közzétételét, amely az egyes kereskedelmi ügyletek azonosítását nem teszi lehetővé.

5. cikk

Amennyiben az Eurostat az irányelv szerint átadott adatokban statisztikailag jelentős rendellenességet vagy következetlenséget észlel, engedélyt kérhet a nemzeti szervektől, hogy ellenőrizhesse a részekre lebontott adatokat, valamint azokat a számítási módszereket vagy értékeléseket, amelyeken az összesített adatok alapulnak, hogy megállapítsa vagy akár módosítsa a szabálytalannak ítélt információt.

6. cikk

Adott esetben a Bizottság a feltárt problémák fényében elvégzi az irányelv I. és II. mellékletének szükséges változtatásait. Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló ezen intézkedéseket a 7. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

Az ilyen változtatások azonban csak az I. és II. melléklet technikai jellemzőit érintik, és nem módosíthatják a rendszer általános szerkezetét.

7. cikk

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a 8. cikkének rendelkezéseire.

8. cikk

A Bizottság évente egyszer összefoglaló jelentést terjeszt az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elé ezen irányelv érvényesüléséről.

9. cikk

Ezt az irányelvet a tagállamok a földgáz esetében annak a kérdéses piacra történő bevezetésétől számított öt évig nem hajtják végre.

Az ilyen energiaforrás nemzeti piacra történő bevezetésének időpontját az érintett tagállamnak késedelem nélkül, kifejezetten jelentenie kell a Bizottságnak.

10. cikk

A III. melléklet A. részében felsorolt irányelvekkel módosított 90/377/EGK irányelv hatályát veszti, a III. melléklet B. részében felsorolt irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat az ezen irányelvre vonatkozó hivatkozásként kell értelmezni a IV. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban.

11. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

12. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2008. október 22-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

H.-G. PÖTTERING

a Tanács részéről

az elnök

J.-P. JOUYET

---

(1)  Az Európai Parlament 2008. június 17-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2008. szeptember 25-i határozata.

1

(2)  HL L 185., 1990.7.17., 16. o.

2

(3)  Lásd a III. melléklet A. részét.

3

(4)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

4

---

I. MELLÉKLET

GÁZÁRAK

Az ipari végfelhasználók (1) vonatkozásában meghatározott gázáradatok összegyűjtése és összeállítása a következő módszer alkalmazásával történik:

| a) | A jelentésben az ipari végfelhasználók által a fővezetéken keresztül saját célra vételezett földgázra vonatkozó árakat kell feltüntetni. |
| --- | --- |

a)

A jelentésben az ipari végfelhasználók által a fővezetéken keresztül saját célra vételezett földgázra vonatkozó árakat kell feltüntetni.

| b) | Az ipari gázfogyasztás minden formáját tekintetbe kell venni. E rendszer kizárja azonban azon fogyasztókat, amelyek






  — | a gázt erőműben vagy kapcsolt hő- és villamos erőműben villamos energia előállítására használják, |
| --- | --- | --- |

b)

Az ipari gázfogyasztás minden formáját tekintetbe kell venni. E rendszer kizárja azonban azon fogyasztókat, amelyek

—

a gázt erőműben vagy kapcsolt hő- és villamos erőműben villamos energia előállítására használják,

| — | gázfelhasználása nem energia célú (pl. vegyipar), |
| --- | --- |

—

gázfelhasználása nem energia célú (pl. vegyipar),

| — | gázfelhasználása évi 4 000 000 GJ-t meghaladó mennyiségű. |
| --- | --- |

—

gázfelhasználása évi 4 000 000 GJ-t meghaladó mennyiségű.

| c) | A regisztrált árak alapvetően az éves gázfogyasztás szintje alapján meghatározott fogyasztói csoportok rendszerén alapulnak. |
| --- | --- |

c)

A regisztrált árak alapvetően az éves gázfogyasztás szintje alapján meghatározott fogyasztói csoportok rendszerén alapulnak.

| d) | Az árakkal kapcsolatos adatok összegyűjtése évente kétszer, minden hat hónapos időszak elején (januárban és júliusban) történik, és arra az átlagárra vonatkozik, amelyet az ipari végfelhasználók a megelőző hat hónapos időszakban fizettek a gázért. Az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalának (Eurostat) küldendő első jelentés a 2008. január 1-jei állapotra vonatkozik. |
| --- | --- |

d)

Az árakkal kapcsolatos adatok összegyűjtése évente kétszer, minden hat hónapos időszak elején (januárban és júliusban) történik, és arra az átlagárra vonatkozik, amelyet az ipari végfelhasználók a megelőző hat hónapos időszakban fizettek a gázért. Az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalának (Eurostat) küldendő első jelentés a 2008. január 1-jei állapotra vonatkozik.

| e) | Az árakat nemzeti pénznem/gigajoule kifejezéssel kell megadni. A felhasznált energia egységét a bruttó fűtőérték (GCV) alapján kell mérni. |
| --- | --- |

e)

Az árakat nemzeti pénznem/gigajoule kifejezéssel kell megadni. A felhasznált energia egységét a bruttó fűtőérték (GCV) alapján kell mérni.

| f) | Az áraknak tartalmazniuk kell az összes fizetendő díjat: hálózati díjak, plusz elfogyasztott energia, mínusz az árengedmények vagy kedvezmények, plusz az egyéb díjak (mérő bérleti díja, állandó költségek stb.). A csatlakozási díj nem az árakba számítható be. |
| --- | --- |

f)

Az áraknak tartalmazniuk kell az összes fizetendő díjat: hálózati díjak, plusz elfogyasztott energia, mínusz az árengedmények vagy kedvezmények, plusz az egyéb díjak (mérő bérleti díja, állandó költségek stb.). A csatlakozási díj nem az árakba számítható be.

| g) | Az árakat nemzeti átlagárként kell megadni. |
| --- | --- |

g)

Az árakat nemzeti átlagárként kell megadni.

| h) | A tagállamok költséghatékony eljárásokat dolgoznak ki és alkalmaznak, biztosítva a következő szabályok szerint működő reprezentatív adat-összeállítási rendszert:






  — | A súlyozott átlagárakat képviselő adatokhoz a vizsgált gázszolgáltatók piaci részesedését használják súlytényezőként. Számtani átlagárak csak akkor adhatók meg, ha súlyozott értékek nem számíthatók ki. A tagállamok minden esetben gondoskodnak arról, hogy a felmérés a nemzeti piac reprezentatív részét fedje le. |
| --- | --- | --- |

h)

A tagállamok költséghatékony eljárásokat dolgoznak ki és alkalmaznak, biztosítva a következő szabályok szerint működő reprezentatív adat-összeállítási rendszert:

—

A súlyozott átlagárakat képviselő adatokhoz a vizsgált gázszolgáltatók piaci részesedését használják súlytényezőként. Számtani átlagárak csak akkor adhatók meg, ha súlyozott értékek nem számíthatók ki. A tagállamok minden esetben gondoskodnak arról, hogy a felmérés a nemzeti piac reprezentatív részét fedje le.

| — | A piaci részesedés megállapításának a gázszolgáltatók által az ipari végfelhasználók részére kiszámlázott gáz mennyiségén kell alapulnia. Amennyiben lehetséges, a piaci részesedést minden felhasználói csoport vonatkozásában külön kell kiszámítani. A súlyozott átlagár kiszámítására használt információkat a bizalmas adatokra vonatkozó szabályok betartásával a tagállam kezeli. |
| --- | --- |

—

A piaci részesedés megállapításának a gázszolgáltatók által az ipari végfelhasználók részére kiszámlázott gáz mennyiségén kell alapulnia. Amennyiben lehetséges, a piaci részesedést minden felhasználói csoport vonatkozásában külön kell kiszámítani. A súlyozott átlagár kiszámítására használt információkat a bizalmas adatokra vonatkozó szabályok betartásával a tagállam kezeli.

| — | Az adatok bizalmas kezelése érdekében az áradatokat csak abban az esetben kell közölni, ha az érintett tagállamban a j) pontban felsorolt kategóriákba egyenként legalább három felhasználó tartozik. |
| --- | --- |

—

Az adatok bizalmas kezelése érdekében az áradatokat csak abban az esetben kell közölni, ha az érintett tagállamban a j) pontban felsorolt kategóriákba egyenként legalább három felhasználó tartozik.

| i) | Háromféle árszintet kell megadni:






  — | adók és járulékok nélküli ár, |
| --- | --- | --- |

i)

Háromféle árszintet kell megadni:

—

adók és járulékok nélküli ár,

| — | héa és egyéb visszatérítendő adók nélküli ár, |
| --- | --- |

—

héa és egyéb visszatérítendő adók nélküli ár,

| — | az összes adót és járulékot (héát is) tartalmazó ár. |
| --- | --- |

—

az összes adót és járulékot (héát is) tartalmazó ár.

| j) | A gázárakat az ipari végfelhasználók következő kategóriáiban kell felmérni:







  Ipari végfelhasználó | Éves fogyasztás (GJ) |
| --- | --- | --- |
| Legalacsonyabb | Legmagasabb |
| I1 csoport | | < 1 000 |
| I2 csoport | 1 000 | < 10 000 |
| I3 csoport | 10 000 | < 100 000 |
| I4 csoport | 100 000 | < 1 000 000 |
| I5 csoport | 1 000 000 | <= 4 000 000 |

j)

A gázárakat az ipari végfelhasználók következő kategóriáiban kell felmérni:

Ipari végfelhasználó

Éves fogyasztás (GJ)

Legalacsonyabb

Legmagasabb

I1 csoport

< 1 000

I2 csoport

1 000

< 10 000

I3 csoport

10 000

< 100 000

I4 csoport

100 000

< 1 000 000

I5 csoport

1 000 000

<= 4 000 000

| k) | Kétévente egyszer, a januári áradatok közlésével együtt jelentést kell tenni az alkalmazott adat-összeállítási rendszerről az Eurostatnak; a jelentés tartalmazza különösen a felmérés leírását és hatókörét (a felmérésben szereplő szolgáltatók száma, összesített piaci részesedésük stb.), valamint a súlyozott átlagárak kiszámításához használt kritériumokat, továbbá az egyes fogyasztói csoportok összesített fogyasztását. Az összeállítási rendszerre vonatkozó első jelentés a 2008. január 1-jei helyzetre fog vonatkozni. |
| --- | --- |

k)

Kétévente egyszer, a januári áradatok közlésével együtt jelentést kell tenni az alkalmazott adat-összeállítási rendszerről az Eurostatnak; a jelentés tartalmazza különösen a felmérés leírását és hatókörét (a felmérésben szereplő szolgáltatók száma, összesített piaci részesedésük stb.), valamint a súlyozott átlagárak kiszámításához használt kritériumokat, továbbá az egyes fogyasztói csoportok összesített fogyasztását. Az összeállítási rendszerre vonatkozó első jelentés a 2008. január 1-jei helyzetre fog vonatkozni.

| l) | Évente egyszer, a januári árjelentéssel együtt jelenteni kell az Eurostatnak a közölt árakat befolyásoló főbb átlagos jellemzőket és tényezőket, minden fogyasztói csoport vonatkozásában.
  A jelentés a következőket tartalmazza:






  — | a szolgáltatott energia összmennyisége és az átlagos legnagyobb fogyasztói igény alapján kiszámolt átlagos terhelési tényezők az ipari végfelhasználók tekintetében fogyasztói csoportonként, |
| --- | --- | --- |

l)

Évente egyszer, a januári árjelentéssel együtt jelenteni kell az Eurostatnak a közölt árakat befolyásoló főbb átlagos jellemzőket és tényezőket, minden fogyasztói csoport vonatkozásában.

A jelentés a következőket tartalmazza:

—

a szolgáltatott energia összmennyisége és az átlagos legnagyobb fogyasztói igény alapján kiszámolt átlagos terhelési tényezők az ipari végfelhasználók tekintetében fogyasztói csoportonként,

| — | a megszakítható ellátás esetén nyújtott kedvezmények ismertetése, |
| --- | --- |

—

a megszakítható ellátás esetén nyújtott kedvezmények ismertetése,

| — | az állandó díjak, mérő bérleti díjak és egyéb, nemzeti szempontból lényeges díjak ismertetése. |
| --- | --- |

—

az állandó díjak, mérő bérleti díjak és egyéb, nemzeti szempontból lényeges díjak ismertetése.

| m) | Évente egyszer, a januári jelentéssel együtt be kell nyújtani az ipari végfelhasználónak eladott gáz vonatkozásában a kivetett adók mértékéről és számítási módjáról szóló jelentést, valamint az adók ismertetését is. Az ismertetésnek tartalmaznia kell a rendszerköltségek fedezésére szolgáló, nem adójellegű járulékokat és közszolgáltatási kötelezettségeket is.
  Az adók ismertetésének három világosan elkülönülő részt kell tartalmaznia:






  — | az ipari végfelhasználónak adott számlán fel nem tüntetett adók, járulékok, nem adójellegű járulékok, illetékek és más fiskális terhek; az e pontban leírt tételek bekerülnek az „adók és járulékok nélküli ár” árszintről készített jelentésbe, |
| --- | --- | --- |

m)

Évente egyszer, a januári jelentéssel együtt be kell nyújtani az ipari végfelhasználónak eladott gáz vonatkozásában a kivetett adók mértékéről és számítási módjáról szóló jelentést, valamint az adók ismertetését is. Az ismertetésnek tartalmaznia kell a rendszerköltségek fedezésére szolgáló, nem adójellegű járulékokat és közszolgáltatási kötelezettségeket is.

Az adók ismertetésének három világosan elkülönülő részt kell tartalmaznia:

—

az ipari végfelhasználónak adott számlán fel nem tüntetett adók, járulékok, nem adójellegű járulékok, illetékek és más fiskális terhek; az e pontban leírt tételek bekerülnek az „adók és járulékok nélküli ár” árszintről készített jelentésbe,

| — | az ipari végfelhasználónak adott számlán feltüntetett és számukra vissza nem térítendőnek minősülő adók és járulékok; az e pontban leírt tételek bekerülnek a „héa és egyéb visszatérítendő adók nélküli ár” árszintről készített jelentésbe, |
| --- | --- |

—

az ipari végfelhasználónak adott számlán feltüntetett és számukra vissza nem térítendőnek minősülő adók és járulékok; az e pontban leírt tételek bekerülnek a „héa és egyéb visszatérítendő adók nélküli ár” árszintről készített jelentésbe,

| — | az ipari végfelhasználónak adott számlán feltüntetett hozzáadottérték-adó (héa) és más visszatérítendő adók; az e pontban leírt tételek bekerülnek „az összes adót és járulékot (héát is) tartalmazó ár” árszintről készített jelentésbe. |
| --- | --- |

—

az ipari végfelhasználónak adott számlán feltüntetett hozzáadottérték-adó (héa) és más visszatérítendő adók; az e pontban leírt tételek bekerülnek „az összes adót és járulékot (héát is) tartalmazó ár” árszintről készített jelentésbe.

A számításba vehető adók, járulékok, nem adójellegű járulékok és fiskális terhek vázlatos felsorolása:

| — | hozzáadottérték-adó, |
| --- | --- |

—

hozzáadottérték-adó,

| — | koncessziós díjak; ezek rendszerint a hálózatok vagy egyéb gázberendezések által elfoglalt földterület, illetve állami vagy magántulajdon használati engedélyére és díjaira vonatkoznak, |
| --- | --- |

—

koncessziós díjak; ezek rendszerint a hálózatok vagy egyéb gázberendezések által elfoglalt földterület, illetve állami vagy magántulajdon használati engedélyére és díjaira vonatkoznak,

| — | környezetvédelmi adók és járulékok; ezek rendszerint a megújuló energiaforrások vagy a kapcsolt hő- és villamos energia támogatásával, vagy a szén-dioxid, kén-dioxid vagy egyéb, éghajlatváltozást előidéző anyagok kibocsátása miatti terhekkel kapcsolatosak, |
| --- | --- |

—

környezetvédelmi adók és járulékok; ezek rendszerint a megújuló energiaforrások vagy a kapcsolt hő- és villamos energia támogatásával, vagy a szén-dioxid, kén-dioxid vagy egyéb, éghajlatváltozást előidéző anyagok kibocsátása miatti terhekkel kapcsolatosak,

| — | az energiaágazathoz kapcsolódó más adók vagy járulékok; a közszolgáltatási kötelezettséghez kapcsolódó díjak, az energiaszabályozó hatóságok finanszírozására szolgáló járulékok stb., |
| --- | --- |

—

az energiaágazathoz kapcsolódó más adók vagy járulékok; a közszolgáltatási kötelezettséghez kapcsolódó díjak, az energiaszabályozó hatóságok finanszírozására szolgáló járulékok stb.,

| — | az energiaágazathoz nem kapcsolódó egyéb adók vagy járulékok; az elfogyasztott energia után fizetendő nemzeti, helyi vagy regionális adók, a gázelosztást érintő adók stb. |
| --- | --- |

—

az energiaágazathoz nem kapcsolódó egyéb adók vagy járulékok; az elfogyasztott energia után fizetendő nemzeti, helyi vagy regionális adók, a gázelosztást érintő adók stb.

A jövedelemadók, ingatlanadók, a gépjármű-üzemanyagok jövedéki adója, útadók, hírközlési engedélyek, üzemi rádió és üzleti reklám adói, engedélyek illetékei, hulladékot terhelő adók, stb. nem vehetők figyelembe és ki vannak zárva ebből a felsorolásból, mert ezek kétségkívül az üzemi költségek részét képezik és más iparágakra és tevékenységekre is vonatkoznak.

| n) | Azokban a tagállamokban, ahol egyetlen társaság látja el az ipari eladásokat, a jelentést ennek a társaságnak kell megtennie. Azokban a tagállamokban, amelyekben több társaság működik, a jelentést egy független statisztikai szervnek kell benyújtania. |
| --- | --- |

n)

Azokban a tagállamokban, ahol egyetlen társaság látja el az ipari eladásokat, a jelentést ennek a társaságnak kell megtennie. Azokban a tagállamokban, amelyekben több társaság működik, a jelentést egy független statisztikai szervnek kell benyújtania.

---

(1)  Ipari végfelhasználónak tekinthető az egyéb nem lakossági felhasználó is.

---

II. MELLÉKLET

VILLAMOSENERGIA-ÁRAK

Az ipari végfelhasználók (1) tekintetében a villamosenergia-áradatok összegyűjtése és összeállítása a következő módszer alkalmazásával történik:

| a) | A jelentésben az ipari végfelhasználók által saját célra vételezett villamos energiára vonatkozó árakat kell feltüntetni. |
| --- | --- |

a)

A jelentésben az ipari végfelhasználók által saját célra vételezett villamos energiára vonatkozó árakat kell feltüntetni.

| b) | Az ipari villamosenergia-fogyasztás minden formáját tekintetbe kell venni. |
| --- | --- |

b)

Az ipari villamosenergia-fogyasztás minden formáját tekintetbe kell venni.

| c) | A regisztrált árak alapvetően az éves villamosenergia-fogyasztás szintje alapján meghatározott fogyasztói csoportok rendszerén alapulnak. |
| --- | --- |

c)

A regisztrált árak alapvetően az éves villamosenergia-fogyasztás szintje alapján meghatározott fogyasztói csoportok rendszerén alapulnak.

| d) | Az árral kapcsolatos adatok összegyűjtése évente kétszer, minden hat hónapos időszak elején (januárban és júliusban) történik, és arra az átlagárra vonatkozik, amelyet az ipari végfelhasználók a megelőző hat hónapos időszakban fizettek a villamos energiáért. Az Eurostatnak küldendő első jelentés a 2008. január 1-jei állapotra vonatkozik. |
| --- | --- |

d)

Az árral kapcsolatos adatok összegyűjtése évente kétszer, minden hat hónapos időszak elején (januárban és júliusban) történik, és arra az átlagárra vonatkozik, amelyet az ipari végfelhasználók a megelőző hat hónapos időszakban fizettek a villamos energiáért. Az Eurostatnak küldendő első jelentés a 2008. január 1-jei állapotra vonatkozik.

| e) | Az árakat nemzeti pénznem/kWh kifejezéssel kell megadni. |
| --- | --- |

e)

Az árakat nemzeti pénznem/kWh kifejezéssel kell megadni.

| f) | Az áraknak minden fizetendő díjat tartalmazniuk kell: hálózati díjak, plusz elfogyasztott energia, mínusz az árengedmények vagy kedvezmények, plusz az egyéb díjak (kapacitásdíjak, az energia felhasználókhoz való eljuttatásával kapcsolatos díjak, mérő bérleti díja stb.). A csatlakozási díjat nem szabad az árakba beszámítani. |
| --- | --- |

f)

Az áraknak minden fizetendő díjat tartalmazniuk kell: hálózati díjak, plusz elfogyasztott energia, mínusz az árengedmények vagy kedvezmények, plusz az egyéb díjak (kapacitásdíjak, az energia felhasználókhoz való eljuttatásával kapcsolatos díjak, mérő bérleti díja stb.). A csatlakozási díjat nem szabad az árakba beszámítani.

| g) | Az árakat nemzeti átlagárként kell megadni. |
| --- | --- |

g)

Az árakat nemzeti átlagárként kell megadni.

| h) | A tagállamok költséghatékony eljárásokat dolgoznak ki és alkalmaznak, biztosítva a következő szabályok szerint működő reprezentatív adat-összeállítási rendszert:






  — | A súlyozott átlagárakat képviselő adatokhoz a vizsgált villamosenergia-szolgáltatók piaci részesedését használják súlytényezőként. Számtani átlagárak csak akkor adhatók meg, ha súlyozott értékek nem számíthatók ki. A tagállamok minden esetben gondoskodnak arról, hogy a felmérés a nemzeti piac reprezentatív részét fedje le. |
| --- | --- | --- |

h)

A tagállamok költséghatékony eljárásokat dolgoznak ki és alkalmaznak, biztosítva a következő szabályok szerint működő reprezentatív adat-összeállítási rendszert:

—

A súlyozott átlagárakat képviselő adatokhoz a vizsgált villamosenergia-szolgáltatók piaci részesedését használják súlytényezőként. Számtani átlagárak csak akkor adhatók meg, ha súlyozott értékek nem számíthatók ki. A tagállamok minden esetben gondoskodnak arról, hogy a felmérés a nemzeti piac reprezentatív részét fedje le.

| — | A piaci részesedés megállapításának a villamosenergia-szolgáltatók által az ipari végfelhasználók részére kiszámlázott villamos energia mennyiségén kell alapulnia. Amennyiben lehetséges, a piaci részesedést minden fogyasztói csoport vonatkozásában külön kell kiszámítani. A súlyozott átlagár kiszámítására használt információkat a bizalmas adatokra vonatkozó szabályok betartásával a tagállam kezeli. |
| --- | --- |

—

A piaci részesedés megállapításának a villamosenergia-szolgáltatók által az ipari végfelhasználók részére kiszámlázott villamos energia mennyiségén kell alapulnia. Amennyiben lehetséges, a piaci részesedést minden fogyasztói csoport vonatkozásában külön kell kiszámítani. A súlyozott átlagár kiszámítására használt információkat a bizalmas adatokra vonatkozó szabályok betartásával a tagállam kezeli.

| — | Az adatok bizalmas kezelése érdekében az áradatokat csak abban az esetben kell közölni, ha az érintett tagállamban a j) pontban felsorolt kategóriákba egyenként legalább három felhasználó tartozik. |
| --- | --- |

—

Az adatok bizalmas kezelése érdekében az áradatokat csak abban az esetben kell közölni, ha az érintett tagállamban a j) pontban felsorolt kategóriákba egyenként legalább három felhasználó tartozik.

| i) | Háromféle árszintet kell megadni:






  — | adók és járulékok nélküli ár, |
| --- | --- | --- |

i)

Háromféle árszintet kell megadni:

—

adók és járulékok nélküli ár,

| — | héa és egyéb visszatérítendő adók nélküli ár, |
| --- | --- |

—

héa és egyéb visszatérítendő adók nélküli ár,

| — | az összes adót és járulékot (héát is) tartalmazó ár. |
| --- | --- |

—

az összes adót és járulékot (héát is) tartalmazó ár.

| j) | A villamosenergia-árakat az ipari végfelhasználók következő kategóriáiban kell felmérni:







  Ipari végfelhasználó | Éves fogyasztás (MWh) |
| --- | --- | --- |
| Legalacsonyabb | Legmagasabb |
| IA csoport | | < 20 |
| IB csoport | 20 | < 500 |
| IC csoport | 500 | < 2 000 |
| ID csoport | 2 000 | < 20 000 |
| IE csoport | 20 000 | < 70 000 |
| IF csoport | 70 000 | <= 150 000 |

j)

A villamosenergia-árakat az ipari végfelhasználók következő kategóriáiban kell felmérni:

Ipari végfelhasználó

Éves fogyasztás (MWh)

Legalacsonyabb

Legmagasabb

IA csoport

< 20

IB csoport

20

< 500

IC csoport

500

< 2 000

ID csoport

2 000

< 20 000

IE csoport

20 000

< 70 000

IF csoport

70 000

<= 150 000

| k) | Kétévente egyszer, a januári áradatok közlésével együtt jelentést kell tenni az alkalmazott adat-összeállítási rendszerről az Eurostatnak; a jelentés tartalmazza különösen a felmérés leírását és hatókörét (a felmérésben szereplő szolgáltatók száma, összesített piaci részesedésük stb.), valamint a súlyozott átlagárak kiszámításához használt kritériumokat, továbbá az egyes felhasználói csoportok összesített fogyasztását. Az összeállítási rendszerre vonatkozó első jelentés a 2008. január 1-jei helyzetre fog vonatkozni. |
| --- | --- |

k)

Kétévente egyszer, a januári áradatok közlésével együtt jelentést kell tenni az alkalmazott adat-összeállítási rendszerről az Eurostatnak; a jelentés tartalmazza különösen a felmérés leírását és hatókörét (a felmérésben szereplő szolgáltatók száma, összesített piaci részesedésük stb.), valamint a súlyozott átlagárak kiszámításához használt kritériumokat, továbbá az egyes felhasználói csoportok összesített fogyasztását. Az összeállítási rendszerre vonatkozó első jelentés a 2008. január 1-jei helyzetre fog vonatkozni.

| l) | Évente egyszer, a januári árjelentéssel együtt jelenteni kell az Eurostatnak a közölt árakat befolyásoló főbb átlagos jellemzőket és tényezőket, minden fogyasztói csoport vonatkozásában.
  A jelentés a következőket tartalmazza:






  — | a szolgáltatott energia összmennyisége és az átlagos legnagyobb fogyasztói igény alapján kiszámolt átlagos terhelési tényezők az ipari végfelhasználók tekintetében fogyasztói csoportonként, |
| --- | --- | --- |

l)

Évente egyszer, a januári árjelentéssel együtt jelenteni kell az Eurostatnak a közölt árakat befolyásoló főbb átlagos jellemzőket és tényezőket, minden fogyasztói csoport vonatkozásában.

A jelentés a következőket tartalmazza:

—

a szolgáltatott energia összmennyisége és az átlagos legnagyobb fogyasztói igény alapján kiszámolt átlagos terhelési tényezők az ipari végfelhasználók tekintetében fogyasztói csoportonként,

| — | egy feszültséghatárokat bemutató táblázat országok szerint, |
| --- | --- |

—

egy feszültséghatárokat bemutató táblázat országok szerint,

| — | az állandó díjak, mérő bérleti díjak és egyéb, nemzeti szempontból lényeges díjak ismertetése. |
| --- | --- |

—

az állandó díjak, mérő bérleti díjak és egyéb, nemzeti szempontból lényeges díjak ismertetése.

| m) | Évente egyszer, a januári árjelentéssel együtt be kell nyújtani az ipari végfelhasználónak eladott villamos energia vonatkozásában a kivetett adók mértékéről és számítási módjáról szóló jelentést, valamint az adók ismertetését is. Az ismertetésnek tartalmaznia kell a rendszerköltségek fedezésére szolgáló, nem adójellegű járulékokat és közszolgáltatási kötelezettségeket is.
  Az adók ismertetésének három világosan elkülönülő részt kell tartalmaznia:






  — | az ipari végfelhasználónak adott számlán fel nem tüntetett adók, járulékok, nem adójellegű járulékok, illetékek és más fiskális terhek; az e pontban leírt tételek bekerülnek az „adók és járulékok nélküli ár” árszintről készített jelentésbe, |
| --- | --- | --- |

m)

Évente egyszer, a januári árjelentéssel együtt be kell nyújtani az ipari végfelhasználónak eladott villamos energia vonatkozásában a kivetett adók mértékéről és számítási módjáról szóló jelentést, valamint az adók ismertetését is. Az ismertetésnek tartalmaznia kell a rendszerköltségek fedezésére szolgáló, nem adójellegű járulékokat és közszolgáltatási kötelezettségeket is.

Az adók ismertetésének három világosan elkülönülő részt kell tartalmaznia:

—

az ipari végfelhasználónak adott számlán fel nem tüntetett adók, járulékok, nem adójellegű járulékok, illetékek és más fiskális terhek; az e pontban leírt tételek bekerülnek az „adók és járulékok nélküli ár” árszintről készített jelentésbe,

| — | az ipari végfelhasználónak adott számlán feltüntetett és számukra vissza nem térítendőnek minősülő adók és járulékok; az e pontban leírt tételek bekerülnek a „héa és más visszatérítendő adók nélküli ár” árszintről készített jelentésbe, |
| --- | --- |

—

az ipari végfelhasználónak adott számlán feltüntetett és számukra vissza nem térítendőnek minősülő adók és járulékok; az e pontban leírt tételek bekerülnek a „héa és más visszatérítendő adók nélküli ár” árszintről készített jelentésbe,

| — | az ipari végfelhasználónak adott számlán feltüntetett hozzáadott érték adó (héa) és más visszatérítendő adók; az e pontban leírt tételek bekerülnek „az összes adót és járulékot (héát is) tartalmazó ár” árszintről készített jelentésbe. |
| --- | --- |

—

az ipari végfelhasználónak adott számlán feltüntetett hozzáadott érték adó (héa) és más visszatérítendő adók; az e pontban leírt tételek bekerülnek „az összes adót és járulékot (héát is) tartalmazó ár” árszintről készített jelentésbe.

A számításba vehető adók, járulékok, nem adójellegű járulékok és fiskális terhek vázlatos felsorolása:

| — | hozzáadottérték-adó, |
| --- | --- |

—

hozzáadottérték-adó,

| — | koncessziós díjak; ezek rendszerint a hálózatok vagy egyéb villamos berendezések által elfoglalt földterület, állami vagy magántulajdon használati engedélyére és díjaira vonatkoznak, |
| --- | --- |

—

koncessziós díjak; ezek rendszerint a hálózatok vagy egyéb villamos berendezések által elfoglalt földterület, állami vagy magántulajdon használati engedélyére és díjaira vonatkoznak,

| — | környezetvédelmi adók és járulékok; ezek rendszerint a megújuló energiaforrások vagy a kapcsolt hő- és villamos energia támogatásával, vagy a szén-dioxid, kén-dioxid vagy egyéb, éghajlatváltozást előidéző anyagok kibocsátása miatti terhekkel kapcsolatosak, |
| --- | --- |

—

környezetvédelmi adók és járulékok; ezek rendszerint a megújuló energiaforrások vagy a kapcsolt hő- és villamos energia támogatásával, vagy a szén-dioxid, kén-dioxid vagy egyéb, éghajlatváltozást előidéző anyagok kibocsátása miatti terhekkel kapcsolatosak,

| — | nukleáris és más ellenőrzési adók: nukleáris létesítmények leszerelési díjai, felügyelete és egyéb díjai stb., |
| --- | --- |

—

nukleáris és más ellenőrzési adók: nukleáris létesítmények leszerelési díjai, felügyelete és egyéb díjai stb.,

| — | az energiaágazathoz kapcsolódó más adók vagy járulékok; a közszolgáltatási kötelezettséghez kapcsolódó díjak, az energiaszabályozó hatóságok finanszírozására szolgáló járulékok stb., |
| --- | --- |

—

az energiaágazathoz kapcsolódó más adók vagy járulékok; a közszolgáltatási kötelezettséghez kapcsolódó díjak, az energiaszabályozó hatóságok finanszírozására szolgáló járulékok stb.,

| — | az energiaágazathoz nem kapcsolódó egyéb adók vagy járulékok; az elfogyasztott energia után fizetendő nemzeti, helyi vagy regionális adók, a villamosenergia-elosztást érintő adók stb. |
| --- | --- |

—

az energiaágazathoz nem kapcsolódó egyéb adók vagy járulékok; az elfogyasztott energia után fizetendő nemzeti, helyi vagy regionális adók, a villamosenergia-elosztást érintő adók stb.

A jövedelemadók, ingatlanadók, a nem villamosenergia-előállításhoz használt olajtermékek és üzemanyagok, valamint a gépjármű-üzemanyag jövedéki adói, útadók, hírközlési engedélyek, üzemi rádió és üzleti reklám adói, engedélyek illetékei, hulladékot terhelő adók stb. nem vehetők figyelembe és kimaradnak az ismertetésből, mert kétségkívül az üzemi költségek részét képezik és más iparágakra és tevékenységekre is vonatkoznak.

| n) | Évente egyszer, a januári áradatok benyújtásával együtt jelentést kell tenni az Eurostatnak a villamosenergia-árak fő alkotóelemeiről. A villamosenergia-árak fő alkotóelemekre történő lebontásának a következő módszeren kell alapulnia:
  Fogyasztói csoportonként teljes villamosenergia-árnak minősül a következők végösszege: a „hálózat” ára, az „energia és ellátás” ára (az energia előállításától a felhasználóhoz való eljuttatásáig terjedő műveletek a hálózat igénybevételének kivételével), valamint az összes adó és járulék.






  — | a „hálózat” ára az átviteli és elosztási díjtételekhez kapcsolódó bevétel és (ha lehetséges) a megfelelő, fogyasztói csoportonkénti kWh mennyiség közötti arány. Ha nem állnak rendelkezésre csoportonkénti kWh-adatok, becslést kell végezni, |
| --- | --- | --- |

n)

Évente egyszer, a januári áradatok benyújtásával együtt jelentést kell tenni az Eurostatnak a villamosenergia-árak fő alkotóelemeiről. A villamosenergia-árak fő alkotóelemekre történő lebontásának a következő módszeren kell alapulnia:

Fogyasztói csoportonként teljes villamosenergia-árnak minősül a következők végösszege: a „hálózat” ára, az „energia és ellátás” ára (az energia előállításától a felhasználóhoz való eljuttatásáig terjedő műveletek a hálózat igénybevételének kivételével), valamint az összes adó és járulék.

—

a „hálózat” ára az átviteli és elosztási díjtételekhez kapcsolódó bevétel és (ha lehetséges) a megfelelő, fogyasztói csoportonkénti kWh mennyiség közötti arány. Ha nem állnak rendelkezésre csoportonkénti kWh-adatok, becslést kell végezni,

| — | az „energia és ellátás” ára úgy számítható ki, hogy a teljes árból levonják a „hálózat” árát, valamint az összes adót és járulékot, |
| --- | --- |

—

az „energia és ellátás” ára úgy számítható ki, hogy a teljes árból levonják a „hálózat” árát, valamint az összes adót és járulékot,

| — | adók és járulékok. Ez az összetevő további lebontást igényel:






  — | a „hálózat” árait terhelő adók és járulékok, |
| --- | --- | --- |

—

adók és járulékok. Ez az összetevő további lebontást igényel:

—

a „hálózat” árait terhelő adók és járulékok,

| — | az „energia és ellátás” árait terhelő adók és járulékok, |
| --- | --- |

—

az „energia és ellátás” árait terhelő adók és járulékok,

| — | héa és egyéb visszatérítendő adók. |
| --- | --- |

—

héa és egyéb visszatérítendő adók.

MEGJEGYZÉS: Ha elkülönítetten beazonosíthatók kiegészítő szolgáltatások, azokat a következő két fő összetevő egyikébe kell besorolni:

| — | a „hálózat” ára a következő költségeket foglalja magában: átviteli és elosztási díjtételek, átviteli és elosztási veszteségek, hálózati költségek, ügyfélszolgálati tevékenységek, rendszerszolgáltatási költségek és a mérő bérleti díja, |
| --- | --- |

—

a „hálózat” ára a következő költségeket foglalja magában: átviteli és elosztási díjtételek, átviteli és elosztási veszteségek, hálózati költségek, ügyfélszolgálati tevékenységek, rendszerszolgáltatási költségek és a mérő bérleti díja,

| — | az „energia és ellátás” ára a következő költségeket foglalja magában: előállítás, aggregálás, kiegyenlítő energia, szolgáltatott energia költségei, vevőszolgálat, ügyfélszolgálati vezetés, mérési és más ellátási költségek, |
| --- | --- |

—

az „energia és ellátás” ára a következő költségeket foglalja magában: előállítás, aggregálás, kiegyenlítő energia, szolgáltatott energia költségei, vevőszolgálat, ügyfélszolgálati vezetés, mérési és más ellátási költségek,

| — | egyéb különleges költségek: ez a tétel azokat a költségeket foglalja magában, amelyek nem hálózati költségek, energia- és ellátási költségek vagy adók; amennyiben felmerülnek ilyen költségek, azokat elkülönítetten kell jelenteni. |
| --- | --- |

—

egyéb különleges költségek: ez a tétel azokat a költségeket foglalja magában, amelyek nem hálózati költségek, energia- és ellátási költségek vagy adók; amennyiben felmerülnek ilyen költségek, azokat elkülönítetten kell jelenteni.

| o) | Azokban a tagállamokban, ahol egyetlen társaság látja el az ipari eladásokat, a jelentést ennek a társaságnak kell megtennie. Azokban a tagállamokban, amelyekben több társaság működik, a jelentést egy független statisztikai szervnek kell benyújtania. |
| --- | --- |

o)

Azokban a tagállamokban, ahol egyetlen társaság látja el az ipari eladásokat, a jelentést ennek a társaságnak kell megtennie. Azokban a tagállamokban, amelyekben több társaság működik, a jelentést egy független statisztikai szervnek kell benyújtania.

---

(1)  Ipari végfelhasználónak tekinthető az egyéb nem lakossági felhasználó is.

---

III. MELLÉKLET

A.   RÉSZ

A hatályon kívül helyezett irányelv módosításainak listája

(lásd a 10. cikket)

| A Tanács 90/377/EGK irányelve
  (HL L 185., 1990.7.17., 16. o.) | |
| --- | --- |
| A Bizottság 93/87/EGK irányelve
  (HL L 277., 1993.11.10., 32. o.) | |
| Az 1994-es csatlakozási okmány I. melléklete
  (HL C 241., 1994.8.29., 21. o.) | |
| 2003-as csatlakozási okmány
  (HL L 236., 2003.9.23., 33. o.)
  II. melléklet 12.(A)(3) a) és b) pont | |
| Az Európai Parlament és a Tanács 1882/2003/EGK rendelete
  (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) | Kizárólag az I. melléklet 3. pontja |
| A Tanács 2006/108/EK irányelve
  (HL L 363., 2006.12.20., 414. o.) | Kizárólag az 1. cikkben a 90/377/EGK irányelvre való hivatkozás tekintetében, valamint az I. melléklet 1. a) és b) pontjai |
| A Bizottság 2007/394/EK határozata
  (HL L 148., 2007.6.9., 11. o.) | |

A Tanács 90/377/EGK irányelve

(HL L 185., 1990.7.17., 16. o.)

A Bizottság 93/87/EGK irányelve

(HL L 277., 1993.11.10., 32. o.)

Az 1994-es csatlakozási okmány I. melléklete

(HL C 241., 1994.8.29., 21. o.)

2003-as csatlakozási okmány

(HL L 236., 2003.9.23., 33. o.)

II. melléklet 12.(A)(3) a) és b) pont

Az Európai Parlament és a Tanács 1882/2003/EGK rendelete

(HL L 284., 2003.10.31., 1. o.)

Kizárólag az I. melléklet 3. pontja

A Tanács 2006/108/EK irányelve

(HL L 363., 2006.12.20., 414. o.)

Kizárólag az 1. cikkben a 90/377/EGK irányelvre való hivatkozás tekintetében, valamint az I. melléklet 1. a) és b) pontjai

A Bizottság 2007/394/EK határozata

(HL L 148., 2007.6.9., 11. o.)

B.   RÉSZ

A nemzeti jogba való átültetésre előírt határidők listája

(lásd a 10. cikket)

| Irányelv | Átültetés határideje |
| --- | --- |
| 90/377/EGK | 1991. július 30. |
| 93/87/EGK | — |
| 2006/108/EK | 2007. január 1. |

Irányelv

Átültetés határideje

90/377/EGK

1991. július 30.

93/87/EGK

—

2006/108/EK

2007. január 1.

---

IV. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| 90/377/EGK irányelv | Ez az irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk (1) bekezdés, első mondat | 2. cikk (1) bekezdés, első albekezdés |
| 2. cikk (1) bekezdés, második mondat | 2. cikk (1) bekezdés, második albekezdés |
| 2. cikk (2) bekezdés | 2. cikk (2) bekezdés |
| 2. cikk (3) bekezdés, első mondat | 2. cikk (3) bekezdés, első albekezdés |
| 2. cikk (3) bekezdés, második mondat | — |
| 2. cikk (3) bekezdés, harmadik mondat | 2. cikk (3) bekezdés, második albekezdés |
| 3–5. cikk | 3–5. cikk |
| 6. cikk, első mondat | 6. cikk, első bekezdés, első mondat |
| — | 6. cikk, első bekezdés, második mondat |
| 6. cikk, második mondat | 6. cikk, második bekezdés |
| 7. cikk (1) és (2) bekezdés | 7. cikk |
| 7. cikk (3) bekezdés | — |
| 8. cikk | 8. cikk |
| 9. cikk, első bekezdés | — |
| 9. cikk, második bekezdés, első mondat | 9. cikk, első bekezdés |
| 9. cikk, második bekezdés, második mondat | 9. cikk, második bekezdés |
| — | 10. és 11. cikk |
| 10. cikk | 12. cikk |
| I–II. melléklet | I–II. melléklet |
| — | III. melléklet |
| — | IV. melléklet |

90/377/EGK irányelv

Ez az irányelv

1. cikk

1. cikk

2. cikk (1) bekezdés, első mondat

2. cikk (1) bekezdés, első albekezdés

2. cikk (1) bekezdés, második mondat

2. cikk (1) bekezdés, második albekezdés

2. cikk (2) bekezdés

2. cikk (2) bekezdés

2. cikk (3) bekezdés, első mondat

2. cikk (3) bekezdés, első albekezdés

2. cikk (3) bekezdés, második mondat

—

2. cikk (3) bekezdés, harmadik mondat

2. cikk (3) bekezdés, második albekezdés

3–5. cikk

3–5. cikk

6. cikk, első mondat

6. cikk, első bekezdés, első mondat

—

6. cikk, első bekezdés, második mondat

6. cikk, második mondat

6. cikk, második bekezdés

7. cikk (1) és (2) bekezdés

7. cikk

7. cikk (3) bekezdés

—

8. cikk

8. cikk

9. cikk, első bekezdés

—

9. cikk, második bekezdés, első mondat

9. cikk, első bekezdés

9. cikk, második bekezdés, második mondat

9. cikk, második bekezdés

—

10. és 11. cikk

10. cikk

12. cikk

I–II. melléklet

I–II. melléklet

—

III. melléklet

—

IV. melléklet

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS ÁLTAL EGYÜTTESEN ELFOGADOTT HATÁROZATOK

| 7.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/20

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1098/2008/EK HATÁROZATA

(2008. október 22.)

a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 137. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak (3) megfelelően,

mivel:

| (1) | A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem az Európai Unió és tagállamai egyik legfontosabb kötelezettségvállalása. |
| --- | --- |

(1)

A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem az Európai Unió és tagállamai egyik legfontosabb kötelezettségvállalása.

| (2) | Az Amszterdami Szerződés 1997-ben a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemről szóló új rendelkezéseket adott hozzá az EK-Szerződés – különösen annak 136. és 137. cikkében lévő – szociálpolitikai rendelkezéseivel érintett, már létező tevékenységi területekhez, és ezen a téren új jogi keretet és a politikai kötelezettségvállalásoknak új alapot teremtett. |
| --- | --- |

(2)

Az Amszterdami Szerződés 1997-ben a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemről szóló új rendelkezéseket adott hozzá az EK-Szerződés – különösen annak 136. és 137. cikkében lévő – szociálpolitikai rendelkezéseivel érintett, már létező tevékenységi területekhez, és ezen a téren új jogi keretet és a politikai kötelezettségvállalásoknak új alapot teremtett.

| (3) | A 2000. március 23–24-i lisszaboni Európai Tanács felismerte, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés mértéke elfogadhatatlan. A befogadóbb Európai Unió megteremtése ezért az Unió gazdasági növekedésre, több és jobb munkahely megteremtésére, valamint nagyobb társadalmi kohézió elősegítésére vonatkozó tíz éves stratégiai célja megvalósításának lényeges elemének számított. |
| --- | --- |

(3)

A 2000. március 23–24-i lisszaboni Európai Tanács felismerte, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés mértéke elfogadhatatlan. A befogadóbb Európai Unió megteremtése ezért az Unió gazdasági növekedésre, több és jobb munkahely megteremtésére, valamint nagyobb társadalmi kohézió elősegítésére vonatkozó tíz éves stratégiai célja megvalósításának lényeges elemének számított.

| (4) | A lisszaboni Európai Tanács cselekvésre szólította fel a tagállamokat és a Bizottságot annak érdekében, hogy 2010-re „sikerüljön jelentős mértékben felszámolni a szegénységet”. A lisszaboni Európai Tanács ezért úgy döntött, hogy ezen a téren nyitott koordinációs módszert fogad el. |
| --- | --- |

(4)

A lisszaboni Európai Tanács cselekvésre szólította fel a tagállamokat és a Bizottságot annak érdekében, hogy 2010-re „sikerüljön jelentős mértékben felszámolni a szegénységet”. A lisszaboni Európai Tanács ezért úgy döntött, hogy ezen a téren nyitott koordinációs módszert fogad el.

| (5) | A szociális védelemre és társadalmi befogadásra irányuló nyitott koordinációs módszer kezdettől fogva fontos eszköze volt e politikai kötelezettségvállalás támogatásának, valamint az EU azon képessége megerősítésének, hogy segítse a tagállamokat az erősebb európai társadalmi kohézió megteremtésében. |
| --- | --- |

(5)

A szociális védelemre és társadalmi befogadásra irányuló nyitott koordinációs módszer kezdettől fogva fontos eszköze volt e politikai kötelezettségvállalás támogatásának, valamint az EU azon képessége megerősítésének, hogy segítse a tagállamokat az erősebb európai társadalmi kohézió megteremtésében.

| (6) | A nyitott koordinációs módszer segít elmélyíteni a kölcsönös tanulást, és felhívja a figyelmet arra, hogy a kirekesztés és a szegénység többdimenziós jelenség. A nyitott koordinációs módszer így megteremti a hatékonyabb helyszíni cselekvés feltételeit, és polgárai számára is láthatóbbá teszi az EU szociális értékek iránti elkötelezettségét. |
| --- | --- |

(6)

A nyitott koordinációs módszer segít elmélyíteni a kölcsönös tanulást, és felhívja a figyelmet arra, hogy a kirekesztés és a szegénység többdimenziós jelenség. A nyitott koordinációs módszer így megteremti a hatékonyabb helyszíni cselekvés feltételeit, és polgárai számára is láthatóbbá teszi az EU szociális értékek iránti elkötelezettségét.

| (7) | Mindezen eredmények ellenére a lakosság számottevő részének nélkülöznie kell, az alapvető szolgáltatásokhoz korlátozottan és egyenlőtlen feltételek mellett fér hozzá, vagy a társadalomból kirekesztve él. A szociális védelemről és a társadalmi befogadásról szóló 2008. évi közös jelentés hangsúlyozza, hogy az elszegényedés veszélye 78 millió embert – köztük 19 millió gyermeket – fenyeget az Európai Unióban. A nők és férfiak közötti jövedelemkülönbség hozzávetőlegesen két százalékpont. |
| --- | --- |

(7)

Mindezen eredmények ellenére a lakosság számottevő részének nélkülöznie kell, az alapvető szolgáltatásokhoz korlátozottan és egyenlőtlen feltételek mellett fér hozzá, vagy a társadalomból kirekesztve él. A szociális védelemről és a társadalmi befogadásról szóló 2008. évi közös jelentés hangsúlyozza, hogy az elszegényedés veszélye 78 millió embert – köztük 19 millió gyermeket – fenyeget az Európai Unióban. A nők és férfiak közötti jövedelemkülönbség hozzávetőlegesen két százalékpont.

| (8) | Mindezek mellett a vagyoni különbségek és a súlyos szegénység egyre aggasztóbb jelenséggé válnak az Unióban. |
| --- | --- |

(8)

Mindezek mellett a vagyoni különbségek és a súlyos szegénység egyre aggasztóbb jelenséggé válnak az Unióban.

| (9) | A társadalmi és gazdasági kohézió érdekében a kedvezőtlen helyzetű térségek, a strukturális szempontból tartósan hátrányos helyzetű területek, a legkülső régiók, bizonyos szigetek és szigeti tagállamok, valamint a közelmúltban az ipar leépítésével vagy ipari átalakulással érintett területek támogatására van szükség. |
| --- | --- |

(9)

A társadalmi és gazdasági kohézió érdekében a kedvezőtlen helyzetű térségek, a strukturális szempontból tartósan hátrányos helyzetű területek, a legkülső régiók, bizonyos szigetek és szigeti tagállamok, valamint a közelmúltban az ipar leépítésével vagy ipari átalakulással érintett területek támogatására van szükség.

| (10) | A társadalmi kirekesztés rombolja a polgárok jólétét, valamint gátolja képességüket az önkifejezésre és a társadalmi részvételre. Ezért e vonatkozást is kellően láthatóvá kell tenni a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve (továbbiakban: az európai év) során. |
| --- | --- |

(10)

A társadalmi kirekesztés rombolja a polgárok jólétét, valamint gátolja képességüket az önkifejezésre és a társadalmi részvételre. Ezért e vonatkozást is kellően láthatóvá kell tenni a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve (továbbiakban: az európai év) során.

| (11) | A szociális valóság felméréséről szóló 2007. november 15-i állásfoglalásában az Európai Parlament hangsúlyozta, hogy a szociális kohézió megerősítését, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés eltörlését az Európai Uniónak politikai prioritásként kell kezelnie. |
| --- | --- |

(11)

A szociális valóság felméréséről szóló 2007. november 15-i állásfoglalásában az Európai Parlament hangsúlyozta, hogy a szociális kohézió megerősítését, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés eltörlését az Európai Uniónak politikai prioritásként kell kezelnie.

| (12) | A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet mind az Unión belül, mind azon kívül folytatni kell, összhangban az ENSZ Millenniumi Fejlesztési Céljaival, amelyekhez az Unió és tagállamai is csatlakoztak. |
| --- | --- |

(12)

A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet mind az Unión belül, mind azon kívül folytatni kell, összhangban az ENSZ Millenniumi Fejlesztési Céljaival, amelyekhez az Unió és tagállamai is csatlakoztak.

| (13) | A szegénység és a társadalmi kirekesztés széles körű, összetett és többrétű problémát jelent. Mindkettő számos tényezővel függ össze, például a jövedelemmel, az életszínvonallal, a megfelelő oktatási és munkavállalási lehetőségek szükségességével, a jól működő szociális védelmi rendszerekkel, a lakhatással, a jó minőségű egészségügyi és egyéb szolgáltatáshoz való hozzáféréssel, valamint az aktív állampolgári szerepvállalással. Ezért az összes érintett szakpolitika szereplőjét be kell vonni. |
| --- | --- |

(13)

A szegénység és a társadalmi kirekesztés széles körű, összetett és többrétű problémát jelent. Mindkettő számos tényezővel függ össze, például a jövedelemmel, az életszínvonallal, a megfelelő oktatási és munkavállalási lehetőségek szükségességével, a jól működő szociális védelmi rendszerekkel, a lakhatással, a jó minőségű egészségügyi és egyéb szolgáltatáshoz való hozzáféréssel, valamint az aktív állampolgári szerepvállalással. Ezért az összes érintett szakpolitika szereplőjét be kell vonni.

| (14) | Következésképpen, a szegénység megelőzéséhez és az ellene való küzdelemhez olyan nemzeti, regionális és helyi szintű többdimenziós politikákra van szükség, amelyek biztosítják a gazdasági és a szociális politikák és a különösen veszélyeztett csoportokat, illetve személyeket célzó stratégiák közötti egyensúlyt. Az európai év elősegítheti e többdimenziós politikák ösztönzését és az idevágó mutatók továbbfejlesztését. |
| --- | --- |

(14)

Következésképpen, a szegénység megelőzéséhez és az ellene való küzdelemhez olyan nemzeti, regionális és helyi szintű többdimenziós politikákra van szükség, amelyek biztosítják a gazdasági és a szociális politikák és a különösen veszélyeztett csoportokat, illetve személyeket célzó stratégiák közötti egyensúlyt. Az európai év elősegítheti e többdimenziós politikák ösztönzését és az idevágó mutatók továbbfejlesztését.

| (15) | A lisszaboni stratégiát kiegészítő és támogató, 2005–2010 közötti időszakra vonatkozó szociális menetrend kulcsfontosságú szerepet játszik a gazdasági növekedés szociális dimenziójának előmozdításában, valamint a polgárok társadalomban és munkaerőpiacon történő részvételében. A szociális menetrend egyik prioritása az esélyegyenlőség elősegítése, amely a társadalmi és a generációk közötti szolidaritásnak, valamint egy szegénységtől mentes és befogadóbb társadalom megteremtésének fontos tényezője. |
| --- | --- |

(15)

A lisszaboni stratégiát kiegészítő és támogató, 2005–2010 közötti időszakra vonatkozó szociális menetrend kulcsfontosságú szerepet játszik a gazdasági növekedés szociális dimenziójának előmozdításában, valamint a polgárok társadalomban és munkaerőpiacon történő részvételében. A szociális menetrend egyik prioritása az esélyegyenlőség elősegítése, amely a társadalmi és a generációk közötti szolidaritásnak, valamint egy szegénységtől mentes és befogadóbb társadalom megteremtésének fontos tényezője.

| (16) | A társadalmi befogadásról szóló nemzeti cselekvési tervekben több tagállam kiemeli, hogy bizonyos társadalmi csoportok, mint például a gyerekek, a korai iskolaelhagyók, az egyedülálló szülők, a nagycsaládok, az egykeresős családok, a fiatalok, különösen a fiatal nők, az idősek, a bevándorlók és etnikai kisebbségek, a fogyatékossággal élők és gondozóik, a hajléktalanok, a munkanélküliek, közöttük különösen a hosszú távon munkanélküliek, a bebörtönzöttek, az erőszakos cselekmények áldozatául esett nők és gyerekek, valamint az egészségre ártalmas szereket túlzott mértékben fogyasztók elszegényedési és/vagy társadalmi kirekesztési veszélyeztetettsége igen nagy. A legveszélyeztetettebb csoportokra irányuló nemzeti politikák és támogató intézkedések fontos szerepet játszhatnak a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben. |
| --- | --- |

(16)

A társadalmi befogadásról szóló nemzeti cselekvési tervekben több tagállam kiemeli, hogy bizonyos társadalmi csoportok, mint például a gyerekek, a korai iskolaelhagyók, az egyedülálló szülők, a nagycsaládok, az egykeresős családok, a fiatalok, különösen a fiatal nők, az idősek, a bevándorlók és etnikai kisebbségek, a fogyatékossággal élők és gondozóik, a hajléktalanok, a munkanélküliek, közöttük különösen a hosszú távon munkanélküliek, a bebörtönzöttek, az erőszakos cselekmények áldozatául esett nők és gyerekek, valamint az egészségre ártalmas szereket túlzott mértékben fogyasztók elszegényedési és/vagy társadalmi kirekesztési veszélyeztetettsége igen nagy. A legveszélyeztetettebb csoportokra irányuló nemzeti politikák és támogató intézkedések fontos szerepet játszhatnak a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben.

| (17) | Tisztességes foglalkoztatással jelentősen csökkenthető az elszegényedés kockázata. Azonban a foglalkoztatás önmagában nem mindig elégséges feltétele annak, hogy az egyének kiemelkedjenek a szegénységből, az elszegényedés kockázata pedig még a dolgozók körében is viszonylag magas. A foglalkoztatottak szegénysége az alacsony jövedelmekkel, a nők és férfiak jövedelemkülönbségével, az alacsony képzettséggel, a korlátozott szakképzési lehetőségekkel, a család és a munka összeegyeztethetőségének szükségességével, a bizonytalan foglalkoztatással és munkakörülményekkel, valamint a nehéz háztartási körülményekkel hozható összefüggésbe. A minőségi foglalkoztatás, valamint a szociális és gazdasági támogatás ezért elengedhetetlen ahhoz, hogy az egyént kiemeljék a szegénységből. |
| --- | --- |

(17)

Tisztességes foglalkoztatással jelentősen csökkenthető az elszegényedés kockázata. Azonban a foglalkoztatás önmagában nem mindig elégséges feltétele annak, hogy az egyének kiemelkedjenek a szegénységből, az elszegényedés kockázata pedig még a dolgozók körében is viszonylag magas. A foglalkoztatottak szegénysége az alacsony jövedelmekkel, a nők és férfiak jövedelemkülönbségével, az alacsony képzettséggel, a korlátozott szakképzési lehetőségekkel, a család és a munka összeegyeztethetőségének szükségességével, a bizonytalan foglalkoztatással és munkakörülményekkel, valamint a nehéz háztartási körülményekkel hozható összefüggésbe. A minőségi foglalkoztatás, valamint a szociális és gazdasági támogatás ezért elengedhetetlen ahhoz, hogy az egyént kiemeljék a szegénységből.

| (18) | A munkaerőpiac változó szükségleteihez alkalmazkodó alapvető készségek és képzettségek hiánya jelentősen gátolja a társadalmi integrációt. Egyre nagyobb a veszélye annak, hogy új törésvonalak keletkeznek a társadalomból kirekesztettek és a megkülönböztetés valamely formáját elszenvedők, valamint azok között, akiknek lehetősége van részt venni az egész életen át tartó tanulási programokban, amelyek javítják a foglalkoztathatósági esélyeket és az alkalmazkodóképességet, valamint elősegítik a személyes fejlődést és az aktív polgári szerepvállalást. A megfelelő képzettséggel nem rendelkezők számára nehezebb a belépés a munkaerőpiacra, nehezebben találnak jó minőségű munkát, nagyobb valószínűséggel válnak tartósan munkanélkülivé, vagy ha dolgoznak, nagy valószínűséggel rosszul fizetett állást kapnak. |
| --- | --- |

(18)

A munkaerőpiac változó szükségleteihez alkalmazkodó alapvető készségek és képzettségek hiánya jelentősen gátolja a társadalmi integrációt. Egyre nagyobb a veszélye annak, hogy új törésvonalak keletkeznek a társadalomból kirekesztettek és a megkülönböztetés valamely formáját elszenvedők, valamint azok között, akiknek lehetősége van részt venni az egész életen át tartó tanulási programokban, amelyek javítják a foglalkoztathatósági esélyeket és az alkalmazkodóképességet, valamint elősegítik a személyes fejlődést és az aktív polgári szerepvállalást. A megfelelő képzettséggel nem rendelkezők számára nehezebb a belépés a munkaerőpiacra, nehezebben találnak jó minőségű munkát, nagyobb valószínűséggel válnak tartósan munkanélkülivé, vagy ha dolgoznak, nagy valószínűséggel rosszul fizetett állást kapnak.

| (19) | A információs és kommunikációs technológiák elérhetősége és azok használatának képessége egyre inkább alapkövetelménye a társadalmi integrációnak. Egy 2006. június 11-én Rigában jóváhagyott miniszteri nyilatkozat a mindenkit befogadó információs társadalom megteremtését tűzi ki célul. |
| --- | --- |

(19)

A információs és kommunikációs technológiák elérhetősége és azok használatának képessége egyre inkább alapkövetelménye a társadalmi integrációnak. Egy 2006. június 11-én Rigában jóváhagyott miniszteri nyilatkozat a mindenkit befogadó információs társadalom megteremtését tűzi ki célul.

| (20) | A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni közösségi fellépés sikere a társadalmi és politikai támogatottság mértékén múlik. Továbbá az európai év célkitűzéseit mozdítja elő az esélyegyenlőségről és a megkülönböztetésmentességről szóló uniós jogalkotás eredményes végrehajtása is. Ezért az európai évnek ösztönöznie kell a figyelemfelkeltést, lendületet kell teremtenie, és segítenie kell a legjobb gyakorlatok cseréjét a tagállamok, a helyi és regionális hatóságok, valamint a szegénység elleni küzdelemben részt vevő nemzetközi szervezetek között. Segítenie kell abban, hogy a politikai figyelem a problémára összpontosuljon, és sikerüljön minden érdekeltet mozgósítani annak érdekében, hogy előmozdítsa és erősítse a szociális védelemhez és társadalmi befogadáshoz kapcsolódó nyitott koordináció módszerét, továbbá segítse az e területen tett, közösségi és nemzeti szintű egyéb intézkedéseket és kezdeményezéseket, együttműködve a szegénység által sújtott emberekkel és az őket képviselőkkel. |
| --- | --- |

(20)

A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni közösségi fellépés sikere a társadalmi és politikai támogatottság mértékén múlik. Továbbá az európai év célkitűzéseit mozdítja elő az esélyegyenlőségről és a megkülönböztetésmentességről szóló uniós jogalkotás eredményes végrehajtása is. Ezért az európai évnek ösztönöznie kell a figyelemfelkeltést, lendületet kell teremtenie, és segítenie kell a legjobb gyakorlatok cseréjét a tagállamok, a helyi és regionális hatóságok, valamint a szegénység elleni küzdelemben részt vevő nemzetközi szervezetek között. Segítenie kell abban, hogy a politikai figyelem a problémára összpontosuljon, és sikerüljön minden érdekeltet mozgósítani annak érdekében, hogy előmozdítsa és erősítse a szociális védelemhez és társadalmi befogadáshoz kapcsolódó nyitott koordináció módszerét, továbbá segítse az e területen tett, közösségi és nemzeti szintű egyéb intézkedéseket és kezdeményezéseket, együttműködve a szegénység által sújtott emberekkel és az őket képviselőkkel.

| (21) | Az európai évnek ösztönöznie kell a szegénységet és a társadalmi kirekesztést megelőző, aktív bevonásra irányuló politikákat, valamint elő kell mozdítania a nyílt koordinációs módszeren belül e területre vonatkozó legjobb gyakorlatokat. |
| --- | --- |

(21)

Az európai évnek ösztönöznie kell a szegénységet és a társadalmi kirekesztést megelőző, aktív bevonásra irányuló politikákat, valamint elő kell mozdítania a nyílt koordinációs módszeren belül e területre vonatkozó legjobb gyakorlatokat.

| (22) | A nemzeti szinten történt előrelépés eltérő mértéke, a különböző nemzeti társadalmi-gazdasági és kulturális környezet, valamint a kulturális érzékenység miatt az év jelentős számú intézkedése a közvetett központosított irányítás rendszerén keresztül megvalósuló, nemzeti szintű decentralizációt igényli az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (4) 54. cikke (2) bekezdésének c) pontjában és az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletben (5) meghatározott eljárásokkal összhangban. |
| --- | --- |

(22)

A nemzeti szinten történt előrelépés eltérő mértéke, a különböző nemzeti társadalmi-gazdasági és kulturális környezet, valamint a kulturális érzékenység miatt az év jelentős számú intézkedése a közvetett központosított irányítás rendszerén keresztül megvalósuló, nemzeti szintű decentralizációt igényli az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (4) 54. cikke (2) bekezdésének c) pontjában és az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletben (5) meghatározott eljárásokkal összhangban.

| (23) | Ugyanakkor a Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a nemzeti szinten meghatározott politikai prioritásokat, hogy biztosítsa azok összeegyeztethetőségét az európai év stratégiai célkitűzéseivel és végeredményben a nyitott koordinációs módszer számára megállapított közös célkitűzésekkel. |
| --- | --- |

(23)

Ugyanakkor a Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a nemzeti szinten meghatározott politikai prioritásokat, hogy biztosítsa azok összeegyeztethetőségét az európai év stratégiai célkitűzéseivel és végeredményben a nyitott koordinációs módszer számára megállapított közös célkitűzésekkel.

| (24) | Az európai év eredményességének alapvető feltétele a közösségi, nemzeti, regionális és helyi szinten részt vevő partnerek eredményes koordinációja. A helyi és regionális partnerek sajátos szerepet játszanak a szegénységben élők és a társadalomból kirekesztettek érdekeinek előmozdításában. |
| --- | --- |

(24)

Az európai év eredményességének alapvető feltétele a közösségi, nemzeti, regionális és helyi szinten részt vevő partnerek eredményes koordinációja. A helyi és regionális partnerek sajátos szerepet játszanak a szegénységben élők és a társadalomból kirekesztettek érdekeinek előmozdításában.

| (25) | Az európai évben való részvételnek nyitottnak kell lennie a tagállamok számára, az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodást aláíró EFTA- (Európai Szabadkereskedelmi Társulás) államok számára az abban a megállapodásban meghatározott feltéteknek megfelelően, továbbá az előcsatlakozási stratégiában részt vevő tagjelölt országok és a nyugat-balkáni országok számára a vonatkozó megállapodásaikban megállapított feltételekkel összhangban, valamint az európai szomszédsági politikában (ESZP) érintett országok számára a 2004. májusi stratégiai dokumentum és a nemzeti cselekvési tervek rendelkezéseivel összhangban. |
| --- | --- |

(25)

Az európai évben való részvételnek nyitottnak kell lennie a tagállamok számára, az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodást aláíró EFTA- (Európai Szabadkereskedelmi Társulás) államok számára az abban a megállapodásban meghatározott feltéteknek megfelelően, továbbá az előcsatlakozási stratégiában részt vevő tagjelölt országok és a nyugat-balkáni országok számára a vonatkozó megállapodásaikban megállapított feltételekkel összhangban, valamint az európai szomszédsági politikában (ESZP) érintett országok számára a 2004. májusi stratégiai dokumentum és a nemzeti cselekvési tervek rendelkezéseivel összhangban.

| (26) | Az európai év javíthatja a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet célzó, már létező programok és kezdeményezések közötti közösségi szintű koordinációt, többek között a szociális védelemről és társadalmi befogadásról szóló nyílt koordinációs módszert is. |
| --- | --- |

(26)

Az európai év javíthatja a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet célzó, már létező programok és kezdeményezések közötti közösségi szintű koordinációt, többek között a szociális védelemről és társadalmi befogadásról szóló nyílt koordinációs módszert is.

| (27) | Biztosítani kell az európai év más közösségi fellépésekkel való összeegyeztethetőségét és kiegészítő jellegét, különösen a Progress program, a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA), valamint a megkülönböztetés elleni küzdelemhez, a nemek közti egyenlőség és az alapvető jogok elősegítéséhez kapcsolódó fellépésekhez, illetve az oktatáshoz, a képzéshez, a kultúrához és a kultúrák közti párbeszédhez, az ifjúsághoz, a polgársághoz, a bevándorláshoz és a menekültügyhöz, valamint a kutatáshoz kapcsolódó fellépések tekintetében. |
| --- | --- |

(27)

Biztosítani kell az európai év más közösségi fellépésekkel való összeegyeztethetőségét és kiegészítő jellegét, különösen a Progress program, a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA), valamint a megkülönböztetés elleni küzdelemhez, a nemek közti egyenlőség és az alapvető jogok elősegítéséhez kapcsolódó fellépésekhez, illetve az oktatáshoz, a képzéshez, a kultúrához és a kultúrák közti párbeszédhez, az ifjúsághoz, a polgársághoz, a bevándorláshoz és a menekültügyhöz, valamint a kutatáshoz kapcsolódó fellépések tekintetében.

| (28) | Az európai évnek folytatnia kell a korábbi európai évek – az esélyegyenlőség mindenki számára európai éve (2007) és a kultúrák közötti párbeszéd európai éve (2008) – során kidolgozott módszereket. |
| --- | --- |

(28)

Az európai évnek folytatnia kell a korábbi európai évek – az esélyegyenlőség mindenki számára európai éve (2007) és a kultúrák közötti párbeszéd európai éve (2008) – során kidolgozott módszereket.

| (29) | Ez a határozat a program teljes időtartamára meghatározza a pénzügyi keretösszeget, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (6) 37. pontja értelmében a költségvetési hatóság számára az elsődleges hivatkozási alapot jelenti. |
| --- | --- |

(29)

Ez a határozat a program teljes időtartamára meghatározza a pénzügyi keretösszeget, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (6) 37. pontja értelmében a költségvetési hatóság számára az elsődleges hivatkozási alapot jelenti.

| (30) | Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (7) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(30)

Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (7) összhangban kell elfogadni.

| (31) | Mivel ezen határozat céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, tekintettel többek között a többoldalú partnerségek, az országokon átnyúló információcsere és a helyes gyakorlat közösségi szinten történő terjesztésének szükségességére, és ezért az intézkedés léptéke miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(31)

Mivel ezen határozat céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, tekintettel többek között a többoldalú partnerségek, az országokon átnyúló információcsere és a helyes gyakorlat közösségi szinten történő terjesztésének szükségességére, és ezért az intézkedés léptéke miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az európai év

A társadalmi kirekesztés elleni közösségi fellépés támogatása céljából a 2010-es évet a „szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évének” (a továbbiakban: európai év) nyilvánítják.

2. cikk

Célkitűzések és irányadó elvek

(1)   Az európai év célkitűzései és irányadó elvei a következők:

| a) | jogok elismerése – a szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élők méltóságteljes élethez és a teljes körű társadalmi szerepvállaláshoz való alapvető jogának elismerése. Az európai év erősíti a szegénységben élők helyzetével kapcsolatos tudatosságot, különösen a kiszolgáltatott csoportokra és egyénekre tekintettel, és elősegíti, hogy eredményesen gyakorolhassák szociális, gazdasági és kulturális jogaikat, valamint elegendő erőforráshoz és minőségi szolgáltatásokhoz férjenek hozzá. Emellett az európai év hozzájárul a sztereotípiák és a megbélyegzés elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

a)

jogok elismerése – a szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élők méltóságteljes élethez és a teljes körű társadalmi szerepvállaláshoz való alapvető jogának elismerése. Az európai év erősíti a szegénységben élők helyzetével kapcsolatos tudatosságot, különösen a kiszolgáltatott csoportokra és egyénekre tekintettel, és elősegíti, hogy eredményesen gyakorolhassák szociális, gazdasági és kulturális jogaikat, valamint elegendő erőforráshoz és minőségi szolgáltatásokhoz férjenek hozzá. Emellett az európai év hozzájárul a sztereotípiák és a megbélyegzés elleni küzdelemhez;

| b) | felelősségmegosztás és szerepvállalás – nagyobb társadalmi részvétel a társadalmi befogadást elősegítő politikák és intézkedések kidolgozásakor, a közös és az egyéni felelősség hangsúlyozása a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben, valamint az önkéntes tevékenységek ösztönzésének és támogatásának jelentősége. Az európai év előmozdítja a köz- és magánszféra szereplőinek bevonását, többek között proaktív partnerségeken keresztül. Elősegíti a tudatosítást, az elkötelezettséget és lehetőségeket biztosít ahhoz, hogy valamennyi polgár részt vállalhasson, különösen azok, akik a szegénységet közvetve vagy közvetlenül megtapasztalták; |
| --- | --- |

b)

felelősségmegosztás és szerepvállalás – nagyobb társadalmi részvétel a társadalmi befogadást elősegítő politikák és intézkedések kidolgozásakor, a közös és az egyéni felelősség hangsúlyozása a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben, valamint az önkéntes tevékenységek ösztönzésének és támogatásának jelentősége. Az európai év előmozdítja a köz- és magánszféra szereplőinek bevonását, többek között proaktív partnerségeken keresztül. Elősegíti a tudatosítást, az elkötelezettséget és lehetőségeket biztosít ahhoz, hogy valamennyi polgár részt vállalhasson, különösen azok, akik a szegénységet közvetve vagy közvetlenül megtapasztalták;

| c) | összetartás – az összetartóbb társadalom megteremtésének elősegítése azzal, hogy felhívják a nyilvánosság figyelmét arra, hogy mindannyiunk javát szolgálja, ha sikerül leküzdeni a szegénységet, megvalósul a javak igazságos elosztása, és senki sem szorul a társadalom peremére. Az európai év egy olyan társadalom megteremtését segíti elő, amely képes az életminőségnek, ideértve a készségek és foglalkoztatás minőségét, a szociális jólétet – többek között a gyermekek jólétét is –, valamint az esélyegyenlőségnek a növelésére és biztosítására. Biztosítja továbbá a generációkon belüli és generációk közötti fenntartható fejlődést és szolidaritást, valamint a politikai összhangot az Európai Unió világszintű fellépéseivel; |
| --- | --- |

c)

összetartás – az összetartóbb társadalom megteremtésének elősegítése azzal, hogy felhívják a nyilvánosság figyelmét arra, hogy mindannyiunk javát szolgálja, ha sikerül leküzdeni a szegénységet, megvalósul a javak igazságos elosztása, és senki sem szorul a társadalom peremére. Az európai év egy olyan társadalom megteremtését segíti elő, amely képes az életminőségnek, ideértve a készségek és foglalkoztatás minőségét, a szociális jólétet – többek között a gyermekek jólétét is –, valamint az esélyegyenlőségnek a növelésére és biztosítására. Biztosítja továbbá a generációkon belüli és generációk közötti fenntartható fejlődést és szolidaritást, valamint a politikai összhangot az Európai Unió világszintű fellépéseivel;

| d) | kötelezettségvállalás és konkrét intézkedések – a szegénység és a társadalmi kirekesztés felszámolásával kapcsolatos határozott európai uniós és tagállami kötelezettségvállalás újbóli megerősítése, valamint ennek a kötelezettségvállalásnak és a fellépéseknek az előmozdítása minden döntési szinten. A szociális védelemre és a társadalmi befogadásra irányuló nyitott koordinációs módszer eredményeire és lehetőségeire építve az európai év megerősíti a szegénység és társadalmi kirekesztés megelőzésére és az ezek elleni küzdelemre vonatkozó politikai kötelezettségvállalást, a politikai figyelem összpontosítása és az érdekelt felek mozgósítása révén, illetve további lendületet ad a területre vonatkozó európai uniós és tagállami intézkedéseknek. |
| --- | --- |

d)

kötelezettségvállalás és konkrét intézkedések – a szegénység és a társadalmi kirekesztés felszámolásával kapcsolatos határozott európai uniós és tagállami kötelezettségvállalás újbóli megerősítése, valamint ennek a kötelezettségvállalásnak és a fellépéseknek az előmozdítása minden döntési szinten. A szociális védelemre és a társadalmi befogadásra irányuló nyitott koordinációs módszer eredményeire és lehetőségeire építve az európai év megerősíti a szegénység és társadalmi kirekesztés megelőzésére és az ezek elleni küzdelemre vonatkozó politikai kötelezettségvállalást, a politikai figyelem összpontosítása és az érdekelt felek mozgósítása révén, illetve további lendületet ad a területre vonatkozó európai uniós és tagállami intézkedéseknek.

(2)   E célok végrehajtásakor a Közösségnek és a tagállamoknak figyelembe kell venniük a melléklet IV. részében felsorolt prioritásokat.

3. cikk

Az intézkedések tartalma

(1)   A 2. cikkben megfogalmazott célkitűzések többek között különösen az alábbi közösségi és nemzeti szintű intézkedésekkel valósíthatók meg:

| a) | találkozók és rendezvények, |
| --- | --- |

a)

találkozók és rendezvények,

| b) | tájékoztató, népszerűsítő és oktatási kampányok, |
| --- | --- |

b)

tájékoztató, népszerűsítő és oktatási kampányok,

| c) | adott esetben nemek szerinti bontásban megvalósuló adatgyűjtésen alapuló közösségi vagy nemzeti szintű felmérések és tanulmányok. |
| --- | --- |

c)

adott esetben nemek szerinti bontásban megvalósuló adatgyűjtésen alapuló közösségi vagy nemzeti szintű felmérések és tanulmányok.

(2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedések részletei a mellékletben találhatók.

(3)   A szélesebb nyilvánosságot célzó, összes intézkedést mindenki – többek között a szegénységben és a fogyatékossággal élők – számára könnyen elérhetővé kell tenni.

4. cikk

A nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének elve

Az európai év figyelembe veszi a nőket és férfiakat érintő szegénység és társadalmi kirekesztés különböző kockázatait és dimenzióit. Az európai év végrehajtásakor a Közösség és a tagállamok a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére törekszenek.

5. cikk

Közösségi szintű együttműködés és végrehajtás

(1)   Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a 7. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadják el.

(2)   A Bizottság biztosítja, hogy az e határozatban említett közösségi intézkedéseket a melléklettel összhangban hajtsák végre.

(3)   A Bizottság különösen megteszi az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a 10. cikkben említett közösségi intézkedések és kezdeményezések összhangban legyenek és egymást kiegészítsék annak érdekében, hogy megvalósulhassanak a 2. cikk célkitűzései.

(4)   A Bizottság, különösen európai szinten, rendszeres eszmecserét folytat többek között a szegénységben élőkkel együtt dolgozó érintett felekkel az európai év megtervezéséről, végrehajtásáról, nyomon követéséről és értékeléséről. Minden vonatkozó információt közzétesz a nyilvánosság számára.

(5)   A Bizottság szorosan bevonja a szociális védelemmel foglalkozó bizottságot az európai év előkészítésébe és megvalósításába, és adott esetben más illetékes bizottságokat is tájékoztat, illetve bevon a munkába.

(6)   A Bizottság adott esetben más európai uniós intézményekkel, szervekkel, irodákkal és ügynökségekkel is együttműködik.

6. cikk

Nemzeti szintű együttműködés és végrehajtás

(1)   Minden tagállam kinevez egy nemzeti végrehajtó testületet, amely megszervezi a tagállam részvételét az európai évben, illetve biztosítja a nemzeti szintű koordinációt. A nemzeti végrehajtó testület az európai év nemzeti programjának és prioritásainak meghatározásáért, valamint a közösségi finanszírozásra javasolt egyes intézkedések kiválasztásáért felelős. A nemzeti stratégiát és az európai év prioritásait a 2. cikkben felsorolt célkitűzésekkel összhangban kell meghatározni.

(2)   A közösségi támogatás nemzeti szintű intézkedéseknek történő odaítélésének eljárását a melléklet II. része állapítja meg.

(3)   Feladatai teljesítése során, különösen a nemzeti program kidolgozásakor, illetve az európai év végrehajtása során bármikor, a nemzeti végrehajtó bizottság szorosan együttműködik és egyeztet az érintett felek széles körével, beleértve a civil társadalmi szervezeteket, a szegények és társadalmi kirekesztettek érdekvédelmi szervezeteit, a szociális partnereket, valamint a regionális és helyi hatóságokat.

7. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottságot egy bizottság (a továbbiakban: bizottság) segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

(3)   A bizottságban részt vevő tagállami képviselőt lehetőleg a 6. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti végrehajtó testületből kell delegálni.

8. cikk

Pénzügyi rendelkezések

(1)   A közösségi szintű intézkedések a melléklet I. részében meghatározottaknak megfelelően 80 %-os támogatásban részesülhetnek, vagy az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott közbeszerzési szerződések tárgyát képezhetik.

(2)   A melléklet II. részében meghatározott eljárásnak megfelelően az országos, regionális és helyi szintű intézkedések esetében az Európai Unió általános költségvetéséből az összes támogatható költség maximum 50 %-áig van lehetőség a társfinanszírozásra.

9. cikk

A pályázat és a kiválasztási eljárás

(1)   A 8. cikk (1) bekezdése szerinti intézkedések finanszírozásáról szóló határozatokat a Bizottság a 7. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadja el.

(2)   A 8. cikk (2) bekezdése szerinti intézkedések esetében a pénzügyi támogatásra vonatkozó kérelmeket a nemzeti végrehajtó testületek nyújtják be a Bizottsághoz a melléklet II. részében említett eljárásnak megfelelően.

10. cikk

Összeegyeztethetőség és kiegészítő jelleg

(1)   A Bizottság a részt vevő országokkal együtt biztosítja, hogy e határozat intézkedései összeegyeztethetők legyenek más közösségi, nemzeti, regionális és helyi intézkedésekkel és kezdeményezésekkel.

(2)   A Bizottság és a részt vevő országok továbbá biztosítják, hogy az európai év és a meglévő közösségi, nemzeti, valamint regionális intézkedések és források teljes mértékben kiegészítsék egymást azokban az esetekben, ahol az utóbbiak elősegíthetik az európai év célkitűzéseinek elérését.

11. cikk

Részt vevő országok

Az európai évben való részvétel a következők számára nyitott:

| a) | a tagállamok; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok;

| b) | előcsatlakozási stratégiából részesülő tagjelölt országok, a közösségi programokban való részvételüket szabályozó olyan általános elveknek és általános feltételeknek megfelelően, amelyeket a keretmegállapodás, illetve a társulási tanácsok határozatai fogalmaznak meg; |
| --- | --- |

b)

előcsatlakozási stratégiából részesülő tagjelölt országok, a közösségi programokban való részvételüket szabályozó olyan általános elveknek és általános feltételeknek megfelelően, amelyeket a keretmegállapodás, illetve a társulási tanácsok határozatai fogalmaznak meg;

| c) | a nyugat-balkáni országok, a közösségi programokban való részvételük általános elveiről szóló keretmegállapodások alapján velük létrehozandó megállapodásoknak megfelelően; |
| --- | --- |

c)

a nyugat-balkáni országok, a közösségi programokban való részvételük általános elveiről szóló keretmegállapodások alapján velük létrehozandó megállapodásoknak megfelelően;

| d) | az EGT-megállapodást aláíró EFTA-államok a megállapodás rendelkezéseinek megfelelően; |
| --- | --- |

d)

az EGT-megállapodást aláíró EFTA-államok a megállapodás rendelkezéseinek megfelelően;

| e) | az ESZP partnerországai azoknak az általános elveknek és a közösségi programokban való részvételüket szabályozó általános feltételeknek megfelelően, amelyeket a 2004. májusi stratégiai dokumentum és a nemzeti cselekvési tervek fogalmaznak meg. Az e téren érintett ESZP-partnerországokban folytatott tevékenységekre nyújtott bármely közösségi pénzügyi támogatás az ESZP támogatási eszköz hatálya alá tartozik az ezen országokkal folytatott átfogó együttműködés során megállapított prioritásokkal és eljárásokkal összhangban. |
| --- | --- |

e)

az ESZP partnerországai azoknak az általános elveknek és a közösségi programokban való részvételüket szabályozó általános feltételeknek megfelelően, amelyeket a 2004. májusi stratégiai dokumentum és a nemzeti cselekvési tervek fogalmaznak meg. Az e téren érintett ESZP-partnerországokban folytatott tevékenységekre nyújtott bármely közösségi pénzügyi támogatás az ESZP támogatási eszköz hatálya alá tartozik az ezen országokkal folytatott átfogó együttműködés során megállapított prioritásokkal és eljárásokkal összhangban.

12. cikk

Költségvetés

(1)   Az e határozatban említett intézkedések végrehajtására előirányzott pénzügyi keretösszeg a 2009. január 1-től2010. december 31-ig tartó időszakra 17 000 000 EUR, amelyből 6 500 000 EUR a 2009. december 31-ig tartó időszakra vonatkozik.

(2)   Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret korlátain belül.

13. cikk

Nemzetközi együttműködés

Az európai év keretén belül a Bizottság együttműködést folytathat a megfelelő nemzetközi szervezetekkel, különösen az Európa Tanáccsal, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezetével.

14. cikk

A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme

Az e határozat keretében finanszírozott intézkedések végrehajtása során a Bizottság a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét a csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenység megelőzését szolgáló intézkedések alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel biztosítja, gondoskodik róla, hogy a jogosulatlanul kifizetett összegeket visszafizessék, valamint szabálytalanság esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat szab ki, az Európai Közösség pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletnek (8), az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletnek (9), valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10) megfelelően.

15. cikk

Figyelemmel kísérés és értékelés

(1)   A Bizottság 2011. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az e határozatba foglalt intézkedések végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről.

(2)   A jelentés tájékoztatást nyújt továbbá arról, hogy az európai év intézkedéseiben hogyan érvényesült a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítésének elve, és hogy az év milyen előnyöket hozott a kiszolgáltatott csoportok és egyének számára.

16. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Strasbourgban, 2008. október 22-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

H.-G. PÖTTERING

a Tanács részéről

az elnök

J.-P. JOUYET

---

(1)  HL C 224., 2008.8.30., 106. o.

1

(2)  A 2008. június 18-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  Az Európai Parlament 2008. június 17-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2008. október 2-i határozata.

3

(4)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

4

(5)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

5

(6)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

6

(7)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

7

(8)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

8

(9)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

9

(10)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

10

---

MELLÉKLET

Az e határozat 3. cikkében említett intézkedések részletes leírása

I.   KÖZÖSSÉGI SZINTŰ INTÉZKEDÉSEK

1.   Találkozók és rendezvények

A közösségi szinten szervezett találkozók és rendezvények célja, hogy felhívja a figyelmet az európai év témáira, a szegénységre és a társadalmi kirekesztésre, valamint lehetőséget biztosítson az eszmecserére. Ezeken az érdekelt felek is részt vesznek majd, a rendezvények tervezésébe pedig a szegénységben élőket, valamint az őket képviselő civil szervezeteket is bevonják. E találkozók és rendezvények célja, hogy előmozdítsák a társadalmi szerepvállalást szolgáló intézkedések és gyakorlatok fejlesztését, és segítsék a politikai szabályozásban található hiányosságok pótlását, valamint felkeltsék az illetékes szereplők és intézmények figyelmét a szegénység és a társadalmi kirekesztés (különösen nők és gyermekek esetében) többrétű mivoltára, amely többek között olyan tényezőkben nyilvánul meg, mint például a foglalkoztatáshoz, a lakhatáshoz, a szociális védelemhez, a családi támogatáshoz, valamint az egészségügyi és szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférés.

2.   Tájékoztató és népszerűsítő kampányok, ideértve:

| — | a szolidaritásra irányuló különböző kezdeményezések szervezését a szegénység és a társadalmi kirekesztés visszaszorítása érdekében, hogy minden polgárnak lehetősége nyíljon a közvetlen vagy szervezeteiken keresztül történő különböző mértékű és formájú részvételre. A közösségi és nemzeti szintű médiakampányok segíthetik az európai év keretében megvalósuló pénzgyűjtő akciókat, |
| --- | --- |

—

a szolidaritásra irányuló különböző kezdeményezések szervezését a szegénység és a társadalmi kirekesztés visszaszorítása érdekében, hogy minden polgárnak lehetősége nyíljon a közvetlen vagy szervezeteiken keresztül történő különböző mértékű és formájú részvételre. A közösségi és nemzeti szintű médiakampányok segíthetik az európai év keretében megvalósuló pénzgyűjtő akciókat,

| — | az európai év számára különböző formátumban elérhető és rendelkezésre álló logó és jelmondatok kidolgozását, amelyek az európai évvel kapcsolatos bármely intézkedéssel összefüggésben használhatók, |
| --- | --- |

—

az európai év számára különböző formátumban elérhető és rendelkezésre álló logó és jelmondatok kidolgozását, amelyek az európai évvel kapcsolatos bármely intézkedéssel összefüggésben használhatók,

| — | a hagyományos és új kommunikációs csatornákra és új technológiákra támaszkodó nemzeti és helyi szinten megvalósított közösségi szintű tájékoztató kampányt, |
| --- | --- |

—

a hagyományos és új kommunikációs csatornákra és új technológiákra támaszkodó nemzeti és helyi szinten megvalósított közösségi szintű tájékoztató kampányt,

| — | a közvélemény érdeklődését felkeltő és a Közösség egész területén hozzáférhető kommunikációs és médiaeszközök előállítását, |
| --- | --- |

—

a közvélemény érdeklődését felkeltő és a Közösség egész területén hozzáférhető kommunikációs és médiaeszközök előállítását,

| — | a tájékoztatást, az eredmények ismertetését, az európai év célkitűzéseihez hozzájáruló közösségi programok, intézkedések és kezdeményezések láthatóságának javítását szolgáló megfelelő intézkedéseket és kezdeményezéseket, |
| --- | --- |

—

a tájékoztatást, az eredmények ismertetését, az európai év célkitűzéseihez hozzájáruló közösségi programok, intézkedések és kezdeményezések láthatóságának javítását szolgáló megfelelő intézkedéseket és kezdeményezéseket,

| — | az oktatási intézmények, nem kormányzati és jótékonysági szervezetek közösségi és nemzeti szintű megfelelő kezdeményezéseit az európai évvel és a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet szolgáló intézkedésekkel kapcsolatos információk terjesztésére irányulóan, |
| --- | --- |

—

az oktatási intézmények, nem kormányzati és jótékonysági szervezetek közösségi és nemzeti szintű megfelelő kezdeményezéseit az európai évvel és a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet szolgáló intézkedésekkel kapcsolatos információk terjesztésére irányulóan,

| — | az európai év témáival kapcsolatban elért eredményeket és tapasztalatokat hangsúlyozó európai versenyek szervezését, |
| --- | --- |

—

az európai év témáival kapcsolatban elért eredményeket és tapasztalatokat hangsúlyozó európai versenyek szervezését,

| — | ajánlások felhasználásával és a „nagykövetek” közreműködésével erős kapcsolat kialakítását olyan szervezetekkel és ágazatokkal, amelyek általában nem foglalkoznak a szegénység és a társadalmi kirekesztés kérdésével (pl. sporttal, művészettel foglalkozó szervezetek), |
| --- | --- |

—

ajánlások felhasználásával és a „nagykövetek” közreműködésével erős kapcsolat kialakítását olyan szervezetekkel és ágazatokkal, amelyek általában nem foglalkoznak a szegénység és a társadalmi kirekesztés kérdésével (pl. sporttal, művészettel foglalkozó szervezetek),

| — | az Europa portálon információs weboldal létrehozását. |
| --- | --- |

—

az Europa portálon információs weboldal létrehozását.

3.   Egyéb intézkedések

| — | adott esetben nemek szerinti bontásban megvalósuló adatgyűjtésen alapuló, közösségi szintű felmérések és tanulmányok készítése, amelyek célja, hogy értékelést és jelentést készítsenek az európai év előkészületeiről, eredményességéről, valamint azonnali és hosszú távú hatásáról. Az innovatív megoldások azonosításának elősegítése érdekében az egyik ilyen felmérés a polgárok véleményére kíváncsi a szegénység és társadalmi kirekesztés megelőzését és leküzdését célzó politikákról, adott esetben a szociális védelmi rendszerekről, valamint arról, hogy hogyan látják az Unió lehetséges szerepét a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben. Ezt a felmérést 2009-ben végzik majd el, hogy eredményeit az európai év nyitó konferenciáján már ismertetni lehessen, |
| --- | --- |

—

adott esetben nemek szerinti bontásban megvalósuló adatgyűjtésen alapuló, közösségi szintű felmérések és tanulmányok készítése, amelyek célja, hogy értékelést és jelentést készítsenek az európai év előkészületeiről, eredményességéről, valamint azonnali és hosszú távú hatásáról. Az innovatív megoldások azonosításának elősegítése érdekében az egyik ilyen felmérés a polgárok véleményére kíváncsi a szegénység és társadalmi kirekesztés megelőzését és leküzdését célzó politikákról, adott esetben a szociális védelmi rendszerekről, valamint arról, hogy hogyan látják az Unió lehetséges szerepét a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben. Ezt a felmérést 2009-ben végzik majd el, hogy eredményeit az európai év nyitó konferenciáján már ismertetni lehessen,

| — | a súlyos szegénység és az alapvető jogok kapcsolatát vizsgáló tanulmányok elősegítése, |
| --- | --- |

—

a súlyos szegénység és az alapvető jogok kapcsolatát vizsgáló tanulmányok elősegítése,

| — | együttműködés a magánszektorral, a műsorszolgáltatókkal és egyéb médiumokkal az európai évvel kapcsolatos információk terjesztésében, valamint olyan intézkedések ismertetésében, amelyek elősegítik a szociális kérdésekről folytatott tartós párbeszédet, |
| --- | --- |

—

együttműködés a magánszektorral, a műsorszolgáltatókkal és egyéb médiumokkal az európai évvel kapcsolatos információk terjesztésében, valamint olyan intézkedések ismertetésében, amelyek elősegítik a szociális kérdésekről folytatott tartós párbeszédet,

| — | a tudásátadást segítő technikai segítségnyújtás, |
| --- | --- |

—

a tudásátadást segítő technikai segítségnyújtás,

| — | az európai év hatékonyságát és hatását mérő értékelő jelentés. |
| --- | --- |

—

az európai év hatékonyságát és hatását mérő értékelő jelentés.

Közösségi és nemzetközi szintű rendezvények szervezésével különleges kapcsolatokat lehet kialakítani elsősorban például az európai év és a szegénység eltörlésének ENSZ világnapjához (október 17.) kapcsolódó tevékenységek közötti kapcsolódási pontok megteremtésével.

A Bizottság és a részt vevő országok kölcsönös előnyére a Bizottság technikai és/vagy igazgatási segítséget vehet igénybe, például ha egy adott kérdésben külső szakértők bevonását kell finanszírozni.

4.   Finanszírozás

A határozat 8. és 12. cikke alapján a támogatás a következő formában jelenhet meg:

| — | áruk és szolgáltatások beszerzése nyílt ajánlati felhívásokon keresztül, különösen a kommunikáció területén, |
| --- | --- |

—

áruk és szolgáltatások beszerzése nyílt ajánlati felhívásokon keresztül, különösen a kommunikáció területén,

| — | tanácsadói szolgáltatások vásárlása nyílt ajánlati felhívások útján, |
| --- | --- |

—

tanácsadói szolgáltatások vásárlása nyílt ajánlati felhívások útján,

| — | olyan közösségi szintű különleges rendezvények költségfedezetére nyújtott támogatások, amelyek az európai évet előtérbe helyezik és népszerűsítik. E támogatás nem haladhatja meg a kedvezményezettnél felmerülő összköltség 80 %-át. |
| --- | --- |

—

olyan közösségi szintű különleges rendezvények költségfedezetére nyújtott támogatások, amelyek az európai évet előtérbe helyezik és népszerűsítik. E támogatás nem haladhatja meg a kedvezményezettnél felmerülő összköltség 80 %-át.

II.   AZ INTÉZKEDÉSEK NEMZETI SZINTŰ TÁRSFINANSZÍROZÁSA

Ezeknek a intézkedéseknek figyelembe kell venniük annak szükségességét, hogy olyan finanszírozási lehetőségeket kell teremteni, amelyekkel elérhetők a „helyszínen” működő szervezetek és a leginkább a társadalom peremére szorult csoportokkal foglalkozó projektek.

1.   A nemzeti, regionális vagy helyi szinten megvalósuló intézkedések országonként a teljes költség legfeljebb 50 %-áig jogosultak közösségi költségvetési finanszírozásra. Köz- vagy magánforrásokból a nemzeti társfinanszírozásnak legalább 50 %-ban kell kiegészítenie az EU-finanszírozást. Az intézkedések kiválasztásakor a nemzeti végrehajtó testületek szabadon dönthetnek arról, hogy igényelnek-e társfinanszírozást az egyes intézkedések végrehajtásáért felelős szervezetektől, és ha igen, akkor milyen mértékben.

2.   E határozat elfogadását követően a Bizottság stratégiai keretdokumentumot készít, amely az e határozat 2. cikkében meghatározott célkitűzésekkel együtt megállapítja az európai év tevékenységeinek végrehajtására vonatkozó fő prioritásokat, és tartalmazza a nemzeti testületek részvételére és a nemzeti intézkedésekre vonatkozó minimumkövetelményeket is.

3.   A stratégiai keretdokumentumra válaszként a szociális védelemre és társadalmi befogadásra vonatkozó nemzeti programokkal összhangban minden nemzeti végrehajtó testület a civil társadalommal való konzultációt követően nemzeti programot készít az európai év végrehajtásáról.

4.   Minden nemzeti végrehajtó testület egyetlen kérelmet nyújt be a közösségi finanszírozásra. Ennek a folyósítási kérelemnek be kell mutatnia az európai évre vonatkozó nemzeti programot és prioritásokat, valamint a támogatásra javasolt intézkedéseket. A folyósítási kérelemhez részletes költségvetést kell mellékelni a javasolt intézkedések teljes költségéről, valamint a társfinanszírozás összegéről és forrásairól. A támogatható költségek tartalmazhatják a nemzeti végrehajtó testület személyzeti és adminisztratív költségeit is.

5.   A globális támogatások részt vevő országoknak történő kiutalása annak függvénye, hogy mennyire sikerül az e határozat 2. cikkében megfogalmazott és a stratégiai keretdokumentumban kidolgozott célkitűzéseket az európai év végrehajtására vonatkozó nemzeti programban megfelelően végrehajtani.

6.   A Bizottság elbírálja a nemzeti végrehajtó szervek által benyújtott közösségi támogatás iránti kérelmeket, és többek között ellenőrzi, hogy a kérelmek eleget tesznek-e az e határozat 2. cikkében meghatározott célkitűzéseknek. A Bizottság szükség esetén a kérelmek módosítását kéri.

7.   Az 1. pontba tartozó intézkedések a következők:

| a) | az európai év célkitűzéseihez kapcsolódó találkozók és rendezvények, beleértve az európai év elindítására és népszerűsítésére vonatkozó nemzeti rendezvényeket is, amelyek ösztönző hatásúak, és teret adnak a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem konkrét intézkedéseivel kapcsolatos vitáknak; |
| --- | --- |

a)

az európai év célkitűzéseihez kapcsolódó találkozók és rendezvények, beleértve az európai év elindítására és népszerűsítésére vonatkozó nemzeti rendezvényeket is, amelyek ösztönző hatásúak, és teret adnak a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem konkrét intézkedéseivel kapcsolatos vitáknak;

| b) | kölcsönös tanulási szemináriumok nemzeti, regionális és helyi szinten; |
| --- | --- |

b)

kölcsönös tanulási szemináriumok nemzeti, regionális és helyi szinten;

| c) | a közösségi szintű kezdeményezések előkészítésével kapcsolatos egyéb rendezvények (pl. a szegénységről és a társadalmi kirekesztésről szóló éves európai kerekasztal és a szegénységben élők európai találkozója); |
| --- | --- |

c)

a közösségi szintű kezdeményezések előkészítésével kapcsolatos egyéb rendezvények (pl. a szegénységről és a társadalmi kirekesztésről szóló éves európai kerekasztal és a szegénységben élők európai találkozója);

| d) | az európai év által kiemelt elvek és alapvető értékek terjesztését szolgáló tájékoztató, oktatási és népszerűsítő kampányok és egyéb erős multiplikátor hatással bíró intézkedések az iskolákban nemzeti, regionális és helyi szinten, beleértve a díjátadások és versenyek szervezését is; |
| --- | --- |

d)

az európai év által kiemelt elvek és alapvető értékek terjesztését szolgáló tájékoztató, oktatási és népszerűsítő kampányok és egyéb erős multiplikátor hatással bíró intézkedések az iskolákban nemzeti, regionális és helyi szinten, beleértve a díjátadások és versenyek szervezését is;

| e) | az I. rész 3. pontjában említetteken kívüli felmérések és tanulmányok az európai év kulcsfontosságú témáinak elmélyültebb vizsgálatára; |
| --- | --- |

e)

az I. rész 3. pontjában említetteken kívüli felmérések és tanulmányok az európai év kulcsfontosságú témáinak elmélyültebb vizsgálatára;

| f) | képzési lehetőségek a köztisztviselők, a szociális partnerek, a média, a nem kormányzati szervezetek képviselői, valamint egyéb szereplők számára, hogy bővítsék ismereteiket a szegénység és a társadalmi kirekesztettség jelenségeiről, az európai és a nemzeti társadalmi integrációs politikákról, a különböző rendelkezésre álló politikai eszközökről, illetve javítsák a szegénységgel kapcsolatos ügyek kezelésére vonatkozó készségüket, és arra ösztönözzék őket, hogy aktív szerepet játsszanak a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

f)

képzési lehetőségek a köztisztviselők, a szociális partnerek, a média, a nem kormányzati szervezetek képviselői, valamint egyéb szereplők számára, hogy bővítsék ismereteiket a szegénység és a társadalmi kirekesztettség jelenségeiről, az európai és a nemzeti társadalmi integrációs politikákról, a különböző rendelkezésre álló politikai eszközökről, illetve javítsák a szegénységgel kapcsolatos ügyek kezelésére vonatkozó készségüket, és arra ösztönözzék őket, hogy aktív szerepet játsszanak a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben;

| g) | együttműködés a médiával; |
| --- | --- |

g)

együttműködés a médiával;

| h) | a társadalmi befogadásra vonatkozó regionális és helyi kísérleti cselekvési tervek kidolgozása. |
| --- | --- |

h)

a társadalmi befogadásra vonatkozó regionális és helyi kísérleti cselekvési tervek kidolgozása.

III.   NEM PÉNZÜGYI TÁMOGATÁS

A Közösség nem pénzügyi támogatásban – ideértve az európai év számára megtervezett különleges logó használatának írásbeli engedélyezését és az európai évvel kapcsolatos egyéb eszközöket – részesíti az állami-, illetve magán szervezetek kezdeményezéseit, amennyiben ez utóbbiak a stratégiai keretdokumentumban foglalt speciális feltételek alapján garantálják a Bizottságnak, hogy a szóban forgó kezdeményezések végrehajtása már folyamatban van, vagy az európai év során megvalósul, és e kezdeményezések várhatóan számottevően hozzájárulnak a európai év egy vagy több célkitűzésének eléréséhez.

A harmadik országokban az európai év rendezvénysorozat égisze alatt vagy azzal együttműködésben szervezett kezdeményezések számára a Bizottság szintén biztosíthat nem pénzügyi támogatást, és e kezdeményezések használhatják az európai év logóját és egyéb eszközeit.

IV.   AZ EURÓPAI ÉV TEVÉKENYSÉGEINEK PRIORITÁSAI

tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés többdimenziós jellegére, és figyelembe véve a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem más politikákkal történő összehangolását, az európai év tevékenységeinek arra kell irányulniuk, hogy a szociális védelemre és társadalmi befogadásra vonatkozó nyitott koordinációs módszer számára egyértelmű hozzáadott értéket biztosítsanak, és annak hatékony kiegészítői legyenek. Ezeknek a tevékenységeknek ezért csak korlátozott számú prioritási területre kell összpontosítaniuk.

Az elvégzett elemzéssel, valamint a szociális védelemről és a társadalmi befogadásról szóló közös jelentésben meghatározott prioritásokkal összhangban az európai év a következő témákra összpontosít:

| — | a szegénység, különösen a súlyos szegénység megelőzését és visszaszorítását célzó többdimenziós integrált stratégiák és olyan megközelítések ösztönzése, amelyek az összes érintett politikán keresztül érvényesülnének, |
| --- | --- |

—

a szegénység, különösen a súlyos szegénység megelőzését és visszaszorítását célzó többdimenziós integrált stratégiák és olyan megközelítések ösztönzése, amelyek az összes érintett politikán keresztül érvényesülnének,

| — | küzdelem a gyermekszegénység, beleértve a szegénység generációk közti átörökítése, valamint a családokon belüli szegénység ellen, külön figyelmet fordítva a nagycsaládokra, az egyszülős családokra és az eltartottakat gondozó családokra, valamint az intézetekben élő gyermekeket érintő szegénységre, |
| --- | --- |

—

küzdelem a gyermekszegénység, beleértve a szegénység generációk közti átörökítése, valamint a családokon belüli szegénység ellen, külön figyelmet fordítva a nagycsaládokra, az egyszülős családokra és az eltartottakat gondozó családokra, valamint az intézetekben élő gyermekeket érintő szegénységre,

| — | a befogadó munkaerőpiacok előmozdítása, a foglalkoztatottak szegénységének és a munka kifizetődővé válásának megoldása, |
| --- | --- |

—

a befogadó munkaerőpiacok előmozdítása, a foglalkoztatottak szegénységének és a munka kifizetődővé válásának megoldása,

| — | az oktatásban és a képzésben tapasztalható hátrányok megszüntetése, beleértve a számítógép-felhasználói képzéseket is, valamint az információs és kommunikációs technológiákhoz történő, mindenki számára egyenlő hozzáférés ösztönzése, külön figyelemmel a fogyatékossággal élők különleges igényeire, |
| --- | --- |

—

az oktatásban és a képzésben tapasztalható hátrányok megszüntetése, beleértve a számítógép-felhasználói képzéseket is, valamint az információs és kommunikációs technológiákhoz történő, mindenki számára egyenlő hozzáférés ösztönzése, külön figyelemmel a fogyatékossággal élők különleges igényeire,

| — | a szegénység nemek közötti egyenlőségre és életkorra vonatkozó dimenzióinak kezelése, |
| --- | --- |

—

a szegénység nemek közötti egyenlőségre és életkorra vonatkozó dimenzióinak kezelése,

| — | egyenlő hozzáférés biztosítása a megfelelő forrásokhoz és szolgáltatásokhoz, beleértve a tisztességes lakhatási körülményeket, valamint az egészségügyi és szociális védelmet, |
| --- | --- |

—

egyenlő hozzáférés biztosítása a megfelelő forrásokhoz és szolgáltatásokhoz, beleértve a tisztességes lakhatási körülményeket, valamint az egészségügyi és szociális védelmet,

| — | a kulturális és szabadidős lehetőségekhez való hozzáférés elősegítése, |
| --- | --- |

—

a kulturális és szabadidős lehetőségekhez való hozzáférés elősegítése,

| — | a megkülönböztetés megszüntetése és a bevándorlók és etnikai kisebbségek társadalmi befogadásának elősegítése, |
| --- | --- |

—

a megkülönböztetés megszüntetése és a bevándorlók és etnikai kisebbségek társadalmi befogadásának elősegítése,

| — | az aktív befogadás integrált megközelítésének előmozdítása, |
| --- | --- |

—

az aktív befogadás integrált megközelítésének előmozdítása,

| — | a fogyatékossággal élők és családjuk, a hajléktalanok, valamint más veszélyeztetett csoportok és egyének igényeinek figyelembevétele. |
| --- | --- |

—

a fogyatékossággal élők és családjuk, a hajléktalanok, valamint más veszélyeztetett csoportok és egyének igényeinek figyelembevétele.

Az európai év rendezvényeinek megtervezésekor a fenti prioritásokkal összhangban a részt vevő országok a területi kohézió figyelembevételével a témákat az országos, regionális és helyi körülményekhez és kihívásokhoz igazítják.

Az e határozat 2. cikkében megfogalmazott célkitűzések fényében a részvétel kérdésének minden prioritásban meg kell jelennie.

Az e határozat 4. cikkének értelmében az európai év tevékenységeinek végrehajtásakor a Bizottságnak és a tagállamoknak figyelembe kell venniük, hogy a nőket és a férfiakat a szegénység és társadalmi kirekesztés eltérő módon érinti. Egyben biztosítaniuk kell, hogy az európai év prioritásai között megjelenjen a nemek közti egyenlőség érvényesítésének elve, hogy azzal is elősegítsék a nemek közti egyenlőséget.

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 7.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/30

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUPM/1/2008 HATÁROZATA

(2008. október 24.)

az Európai Unió Bosznia és Hercegovinában folytatott rendőri missziója (EUPM) misszióvezetőjének/rendőrbiztosának kinevezéséről

(2008/835/KKBP)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 25. cikke harmadik bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió Bosznia és Hercegovinában folytatott rendfenntartó missziójáról (EUPM) szóló, 2007. november 19-i 2007/749/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2007/749/KKBP együttes fellépés 10. cikke (1) bekezdése értelmében a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) felhatalmazást kap a Szerződés 25. cikkének megfelelően, hogy hozza meg a megfelelő határozatokat, többek között a misszió vezetőjének/rendőrbiztosának a kinevezésére vonatkozó határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A 2007/749/KKBP együttes fellépés 10. cikke (1) bekezdése értelmében a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) felhatalmazást kap a Szerződés 25. cikkének megfelelően, hogy hozza meg a megfelelő határozatokat, többek között a misszió vezetőjének/rendőrbiztosának a kinevezésére vonatkozó határozatot.

| (2) | A főtitkár/főképviselő azt javasolta a PBB-nek, hogy Stefan FELLER-t nevezzék ki az EUPM misszióvezetőjévé, |
| --- | --- |

(2)

A főtitkár/főképviselő azt javasolta a PBB-nek, hogy Stefan FELLER-t nevezzék ki az EUPM misszióvezetőjévé,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Politikai és Biztonsági Bizottság 2008. november 1-jétől Stefan FELLER-t nevezi ki az Európai Unió Bosznia és Hercegovinában folytatott rendőri missziója (EUPM) misszióvezetőjévé/rendőrbiztosává.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2009. december 31-ig kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2008. október 24-én.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

C. ROGER

---

(1)  HL L 303., 2007.11.21., 40. o.

1

---

7.11.2008

| 7.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/s3

---

MEGJEGYZÉS AZ OLVASÓHOZ

Az intézmények úgy határoztak, hogy a jövőben nem tüntetik fel szövegeikben az idézett jogszabály utolsó módosítását.

Ellenkező jelzés hiányában, az itt megjelent szövegekben a jogszabályokra történő hivatkozást a hatályos változatukra történő hivatkozásként kell értelmezni.

---