# Eiropas Savienības L 304/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 304 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 14. novembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 304

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 14. novembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1099/2008 (2008. gada 22. oktobris) par enerģētikas statistiku
   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1100/2008 (2008. gada 22. oktobris) par kontroles pasākumu atcelšanu, ko veic uz dalībvalstu robežām autoceļu un iekšējo ūdensceļu transporta jomā (kodificēta versija)
   (
  1
  ) | 63 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 (2008. gada 22. oktobris) par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte (kodificēta versija)
   (
  1
  ) | 70 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1102/2008 (2008. gada 22. oktobris) par metāliskā dzīvsudraba un noteiktu dzīvsudraba savienojumu un maisījumu eksporta aizliegumu un drošu glabāšanu
   (
  1
  ) | 75 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1103/2008 (2008. gada 22. oktobris), ar ko groza dažus tiesību aktus, kuriem piemēro Līguma 251. pantā noteikto procedūru, lai pielāgotu tos Padomes Lēmumam 1999/468/EK, attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru – Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai – Trešā daļa | 80 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1099/2008 (2008. gada 22. oktobris) par enerģētikas statistiku
   (
  1
  )

(
  1

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1100/2008 (2008. gada 22. oktobris) par kontroles pasākumu atcelšanu, ko veic uz dalībvalstu robežām autoceļu un iekšējo ūdensceļu transporta jomā (kodificēta versija)
   (
  1
  )

(
  1

63

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 (2008. gada 22. oktobris) par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte (kodificēta versija)
   (
  1
  )

(
  1

70

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1102/2008 (2008. gada 22. oktobris) par metāliskā dzīvsudraba un noteiktu dzīvsudraba savienojumu un maisījumu eksporta aizliegumu un drošu glabāšanu
   (
  1
  )

(
  1

75

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1103/2008 (2008. gada 22. oktobris), ar ko groza dažus tiesību aktus, kuriem piemēro Līguma 251. pantā noteikto procedūru, lai pielāgotu tos Padomes Lēmumam 1999/468/EK, attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru – Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai – Trešā daļa

80

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 14.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 304/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 304/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1099/2008

(2008. gada 22. oktobris)

par enerģētikas statistiku

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Kopienai ir vajadzīgi precīzi un savlaicīgi dati par enerģijas daudzumiem, tās veidiem, avotiem, ražošanu, piegādi, pārveidošanu un patēriņu, lai kontrolētu politikas ietekmi uz enerģētiku un tās sekas. |
| --- | --- |

(1)

Kopienai ir vajadzīgi precīzi un savlaicīgi dati par enerģijas daudzumiem, tās veidiem, avotiem, ražošanu, piegādi, pārveidošanu un patēriņu, lai kontrolētu politikas ietekmi uz enerģētiku un tās sekas.

| (2) | Enerģētikas statistikā galveno uzmanību parasti pievērsa enerģijas piegādei un fosilajai enerģijai. Nākamajos gados lielāka uzmanība jāpievērš uzlabotām zināšanām par enerģijas galapatēriņu, atjaunojamiem energoresursiem un kodolenerģijai, kā arī to uzraudzībai. |
| --- | --- |

(2)

Enerģētikas statistikā galveno uzmanību parasti pievērsa enerģijas piegādei un fosilajai enerģijai. Nākamajos gados lielāka uzmanība jāpievērš uzlabotām zināšanām par enerģijas galapatēriņu, atjaunojamiem energoresursiem un kodolenerģijai, kā arī to uzraudzībai.

| (3) | Tas, ka ir pieejama precīza un atjaunināta informācija par enerģiju, ir būtiski, lai novērtētu enerģijas patēriņa ietekmi uz vidi, īpaši saistībā ar siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju. Šī informācija ir prasīta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 280/2004/EK (2004. gada 11. februāris) par monitoringa mehānismu attiecībā uz siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju un par Kioto Protokola īstenošanu Kopienā (2). |
| --- | --- |

(3)

Tas, ka ir pieejama precīza un atjaunināta informācija par enerģiju, ir būtiski, lai novērtētu enerģijas patēriņa ietekmi uz vidi, īpaši saistībā ar siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju. Šī informācija ir prasīta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 280/2004/EK (2004. gada 11. februāris) par monitoringa mehānismu attiecībā uz siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju un par Kioto Protokola īstenošanu Kopienā (2).

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/77/EK (2001. gada 27. septembris) par tādas elektroenerģijas pielietojuma veicināšanu iekšējā elektrības tirgū, kas ražota, izmantojot neizsīkstošus enerģijas avotus (3), un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/8/EK (2004. gada 11. februāris) par tādas koģenerācijas veicināšanu, kas balstīta uz lietderīgā siltuma pieprasījumu iekšējā enerģijas tirgū (4), dalībvalstīm prasa sniegt kvantitatīvus datus par enerģiju. Lai uzraudzītu panākto progresu šajās direktīvās minēto mērķu sasniegšanā, vajadzīgi detalizēti un atjaunināti dati enerģētikas jomā. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/77/EK (2001. gada 27. septembris) par tādas elektroenerģijas pielietojuma veicināšanu iekšējā elektrības tirgū, kas ražota, izmantojot neizsīkstošus enerģijas avotus (3), un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/8/EK (2004. gada 11. februāris) par tādas koģenerācijas veicināšanu, kas balstīta uz lietderīgā siltuma pieprasījumu iekšējā enerģijas tirgū (4), dalībvalstīm prasa sniegt kvantitatīvus datus par enerģiju. Lai uzraudzītu panākto progresu šajās direktīvās minēto mērķu sasniegšanā, vajadzīgi detalizēti un atjaunināti dati enerģētikas jomā.

| (5) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/91/EK (2002. gada 16. decembris) par ēku energoefektivitāti (5), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/32/EK (2006. gada 5. aprīlis) par enerģijas galapatēriņa efektivitāti un energoefektivitātes pakalpojumiem (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/32/EK (2005. gada 6. jūlijs), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem (7), paredz, ka dalībvalstis iesniedz datus par patērētās enerģijas daudzumu. Lai uzraudzītu panākto progresu minētajās direktīvās paredzēto mērķu sasniegšanā, vajadzīgi detalizēti un atjaunināti dati enerģētikas jomā, kā arī uzlabota saskaņotība starp šiem datiem un saistīto statistisko apsekojumu datiem, piemēram, par iedzīvotājiem, mājsaimniecībām un transporta jomu. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/91/EK (2002. gada 16. decembris) par ēku energoefektivitāti (5), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/32/EK (2006. gada 5. aprīlis) par enerģijas galapatēriņa efektivitāti un energoefektivitātes pakalpojumiem (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/32/EK (2005. gada 6. jūlijs), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem (7), paredz, ka dalībvalstis iesniedz datus par patērētās enerģijas daudzumu. Lai uzraudzītu panākto progresu minētajās direktīvās paredzēto mērķu sasniegšanā, vajadzīgi detalizēti un atjaunināti dati enerģētikas jomā, kā arī uzlabota saskaņotība starp šiem datiem un saistīto statistisko apsekojumu datiem, piemēram, par iedzīvotājiem, mājsaimniecībām un transporta jomu.

| (6) | Komisijas 2005. gada 22. jūnija Zaļajā grāmatā “Par energoefektivitāti” un 2006. gada 8. marta Zaļajā grāmatā “Eiropas stratēģija ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai” ir apsvērta ES enerģētikas politika, kuras vajadzībām nepieciešams, lai būtu pieejama ES enerģētikas statistika, tostarp nolūkā izveidot Eiropas Enerģētikas tirgus uzraudzības centru. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas 2005. gada 22. jūnija Zaļajā grāmatā “Par energoefektivitāti” un 2006. gada 8. marta Zaļajā grāmatā “Eiropas stratēģija ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai” ir apsvērta ES enerģētikas politika, kuras vajadzībām nepieciešams, lai būtu pieejama ES enerģētikas statistika, tostarp nolūkā izveidot Eiropas Enerģētikas tirgus uzraudzības centru.

| (7) | Lai izveidotu publiski pieejamu enerģētikas prognožu modeli saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2006. gada 14. decembra Rezolūciju par Eiropas stratēģiju ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai (8), ir vajadzīgi detalizēti un atjaunināti dati enerģētikas jomā. |
| --- | --- |

(7)

Lai izveidotu publiski pieejamu enerģētikas prognožu modeli saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2006. gada 14. decembra Rezolūciju par Eiropas stratēģiju ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai (8), ir vajadzīgi detalizēti un atjaunināti dati enerģētikas jomā.

| (8) | Nākamajos gados lielāka uzmanība būtu jāpievērš svarīgāko degvielu piegādes drošībai, kā arī ir vajadzīgi operatīvāki un precīzāki dati ES līmenī, lai paredzētu un saskaņotu ES risinājumus iespējamās piegādes krīzes gadījumā. |
| --- | --- |

(8)

Nākamajos gados lielāka uzmanība būtu jāpievērš svarīgāko degvielu piegādes drošībai, kā arī ir vajadzīgi operatīvāki un precīzāki dati ES līmenī, lai paredzētu un saskaņotu ES risinājumus iespējamās piegādes krīzes gadījumā.

| (9) | Enerģijas tirgus liberalizācija un pieaugošā sarežģītība arvien vairāk apgrūtina ticamu un savlaicīgu datu saņemšanu par enerģiju, jo īpaši, ja šādu datu sniegšanai nav tiesiskā pamata. Ir būtiski, ka enerģētikas statistikas sistēmu var elastīgi pielāgot situācijai, kāda varētu rasties nākotnē. |
| --- | --- |

(9)

Enerģijas tirgus liberalizācija un pieaugošā sarežģītība arvien vairāk apgrūtina ticamu un savlaicīgu datu saņemšanu par enerģiju, jo īpaši, ja šādu datu sniegšanai nav tiesiskā pamata. Ir būtiski, ka enerģētikas statistikas sistēmu var elastīgi pielāgot situācijai, kāda varētu rasties nākotnē.

| (10) | Lai enerģētikas statistikas sistēma sniegtu atbalstu Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm lēmumu pieņemšanā un veicinātu sabiedrības apspriešanos, iekļaujot tajā pilsoņus, šai sistēmai jānodrošina salīdzināmības, pārredzamības, elastības un attīstības garantijas. Tādēļ tuvākajā nākotnē tajā būtu jāiekļauj statistikas dati par kodolenerģiju un sīkāk jāizstrādā atbilstoši dati par atjaunojamo enerģiju. Tāpat saistībā ar energoefektivitāti būtu ļoti noderīgi, ja būtu pieejama detalizēta statistika par dzīvotnēm un transportu. |
| --- | --- |

(10)

Lai enerģētikas statistikas sistēma sniegtu atbalstu Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm lēmumu pieņemšanā un veicinātu sabiedrības apspriešanos, iekļaujot tajā pilsoņus, šai sistēmai jānodrošina salīdzināmības, pārredzamības, elastības un attīstības garantijas. Tādēļ tuvākajā nākotnē tajā būtu jāiekļauj statistikas dati par kodolenerģiju un sīkāk jāizstrādā atbilstoši dati par atjaunojamo enerģiju. Tāpat saistībā ar energoefektivitāti būtu ļoti noderīgi, ja būtu pieejama detalizēta statistika par dzīvotnēm un transportu.

| (11) | Kopienas statistikas apkopošanu reglamentē Padomes Regula (EK) Nr. 322/97 (1997. gada 17. februāris) par Kopienas statistiku (9). |
| --- | --- |

(11)

Kopienas statistikas apkopošanu reglamentē Padomes Regula (EK) Nr. 322/97 (1997. gada 17. februāris) par Kopienas statistiku (9).

| (12) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, noteikt kopēju sistēmu salīdzināmas enerģētikas statistikas izveidei, nosūtīšanai, novērtēšanai un izplatīšanai Kopienā – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, noteikt kopēju sistēmu salīdzināmas enerģētikas statistikas izveidei, nosūtīšanai, novērtēšanai un izplatīšanai Kopienā – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (13) | Kopienas statistikas apkopošanā un izplatīšanā saskaņā ar šo regulu valstu un Kopienas statistikas iestādēm būtu jāņem vērā principi, kas izklāstīti Eiropas Statistikas prakses kodeksā, kuru 2005. gada 24. februārī pieņēma ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK (10) izveidotā Statistikas programmu komiteja un kurš ir pievienots Komisijas ieteikumam par valstu un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, saliedētību un atbildību. |
| --- | --- |

(13)

Kopienas statistikas apkopošanā un izplatīšanā saskaņā ar šo regulu valstu un Kopienas statistikas iestādēm būtu jāņem vērā principi, kas izklāstīti Eiropas Statistikas prakses kodeksā, kuru 2005. gada 24. februārī pieņēma ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK (10) izveidotā Statistikas programmu komiteja un kurš ir pievienots Komisijas ieteikumam par valstu un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, saliedētību un atbildību.

| (14) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (11). |
| --- | --- |

(14)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (11).

| (15) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt datu avotu sarakstu, valstu statistiku un piemērojamos skaidrojumus vai definīcijas, kā arī nosūtīšanas kārtību un izveidot un izdarīt izmaiņas ikgadējos statistikas datos kodolenerģijas jomā, kad tie ir iekļauti, veikt izmaiņas statistikas datos par atjaunojamo enerģiju, kad tie ir iekļauti, un izveidot un izdarīt izmaiņas enerģijas galapatēriņa statistikas datos. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(15)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt datu avotu sarakstu, valstu statistiku un piemērojamos skaidrojumus vai definīcijas, kā arī nosūtīšanas kārtību un izveidot un izdarīt izmaiņas ikgadējos statistikas datos kodolenerģijas jomā, kad tie ir iekļauti, veikt izmaiņas statistikas datos par atjaunojamo enerģiju, kad tie ir iekļauti, un izveidot un izdarīt izmaiņas enerģijas galapatēriņa statistikas datos. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (16) | Ir jāparedz, ka Komisija var dalībvalstīm piešķirt atbrīvojumus vai atkāpes saistībā ar tādiem enerģētikas datu vākšanas aspektiem, kas radītu pārmērīgu slogu respondentiem. Šādus atbrīvojumus vai atkāpes var piešķirt vienīgi pēc atbilstīga pamatojuma saņemšanas, kurā pārredzami norādīta pašreizējā situācija un pārmērīgais slogs. Tiem vajadzētu būt spēkā pēc iespējas īsāku laiku. |
| --- | --- |

(16)

Ir jāparedz, ka Komisija var dalībvalstīm piešķirt atbrīvojumus vai atkāpes saistībā ar tādiem enerģētikas datu vākšanas aspektiem, kas radītu pārmērīgu slogu respondentiem. Šādus atbrīvojumus vai atkāpes var piešķirt vienīgi pēc atbilstīga pamatojuma saņemšanas, kurā pārredzami norādīta pašreizējā situācija un pārmērīgais slogs. Tiem vajadzētu būt spēkā pēc iespējas īsāku laiku.

| (17) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Statistikas programmu komiteja, |
| --- | --- |

(17)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Statistikas programmu komiteja,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un piemērošanas joma

1.   Ar šo regulu nosaka vienotu struktūru, lai Kopienā apkopotu, nodotu, novērtētu un izplatītu salīdzināmu enerģētikas statistiku.

2.   Šo regulu piemēro statistikas datiem par energoproduktiem un šo datu apkopojumam Kopienā.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā lietotas šādas definīcijas:

| a) | “Kopienas statistika” ir Kopienas statistika, kā minēts Regulas (EK) Nr. 322/97 2. panta pirmajā ievilkumā; |
| --- | --- |

a)

“Kopienas statistika” ir Kopienas statistika, kā minēts Regulas (EK) Nr. 322/97 2. panta pirmajā ievilkumā;

| b) | “statistikas apkopošana” ir statistikas apkopošana, kā minēts Regulas (EK) Nr. 322/97 2. panta otrajā ievilkumā; |
| --- | --- |

b)

“statistikas apkopošana” ir statistikas apkopošana, kā minēts Regulas (EK) Nr. 322/97 2. panta otrajā ievilkumā;

| c) | “Komisija (Eurostat)” ir Kopienas iestāde, kā minēts Regulas (EK) Nr. 322/97 2. panta ceturtajā ievilkumā; |
| --- | --- |

c)

“Komisija (Eurostat)” ir Kopienas iestāde, kā minēts Regulas (EK) Nr. 322/97 2. panta ceturtajā ievilkumā;

| d) | “energoprodukti” ir kurināmais, siltumenerģija, atjaunojamā enerģija, elektroenerģija vai jebkāds cits enerģijas veids; |
| --- | --- |

d)

“energoprodukti” ir kurināmais, siltumenerģija, atjaunojamā enerģija, elektroenerģija vai jebkāds cits enerģijas veids;

| e) | “datu apkopojums” ir dati, kas apkopoti valsts līmenī par energoproduktu izmantošanu vai apstrādi, proti, to ražošanu, tirdzniecību, krājumiem, pārveidošanu un patēriņu, un energosistēmas strukturālie raksturlielumi, piemēram, uzstādītās jaudas elektrības ražošanai vai naftas produktu ražošanas jaudas; |
| --- | --- |

e)

“datu apkopojums” ir dati, kas apkopoti valsts līmenī par energoproduktu izmantošanu vai apstrādi, proti, to ražošanu, tirdzniecību, krājumiem, pārveidošanu un patēriņu, un energosistēmas strukturālie raksturlielumi, piemēram, uzstādītās jaudas elektrības ražošanai vai naftas produktu ražošanas jaudas;

| f) | “datu kvalitāte” ir šādi statistikas kvalitātes aspekti: atbilstība, precizitāte, savlaicīgums un punktualitāte, pieejamība un skaidrība, salīdzināmība, saskaņotība un pabeigtība. |
| --- | --- |

f)

“datu kvalitāte” ir šādi statistikas kvalitātes aspekti: atbilstība, precizitāte, savlaicīgums un punktualitāte, pieejamība un skaidrība, salīdzināmība, saskaņotība un pabeigtība.

3. pants

Datu avoti

1.   Piemērojot principus, kas paredz saglabāt samazinātu slogu respondentiem un vienkāršot pārvaldi, dalībvalstis apkopo datus par energoproduktiem un to krājumiem Kopienā, izmantojot šādus avotus:

| a) | īpašus statistikas pārskatus, kas domāti primārās un pārveidotās enerģijas ražotājiem un tirgotājiem, sadalītājiem un transportētājiem, energoproduktu importētājiem un eksportētājiem; |
| --- | --- |

a)

īpašus statistikas pārskatus, kas domāti primārās un pārveidotās enerģijas ražotājiem un tirgotājiem, sadalītājiem un transportētājiem, energoproduktu importētājiem un eksportētājiem;

| b) | citus statistikas pārskatus, kas domāti enerģijas galaproduktu lietotājiem rūpniecības, transporta un citos sektoros, tostarp mājsaimniecībām; |
| --- | --- |

b)

citus statistikas pārskatus, kas domāti enerģijas galaproduktu lietotājiem rūpniecības, transporta un citos sektoros, tostarp mājsaimniecībām;

| c) | citas statistikas aprēķināšanas procedūras vai citus avotus, arī administratīvos avotus, piemēram, elektrības un gāzes tirgus regulatorus. |
| --- | --- |

c)

citas statistikas aprēķināšanas procedūras vai citus avotus, arī administratīvos avotus, piemēram, elektrības un gāzes tirgus regulatorus.

2.   Dalībvalstis nosaka sīki izstrādātus noteikumus par tādu datu sniegšanu, kas ir vajadzīgi valsts statistikas apkopošanai, kā norādīts 4. pantā par uzņēmumiem un citiem avotiem.

3.   Datu avotu sarakstu var grozīt saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

4. pants

Datu apkopojumi, energoprodukti un valstu statistikas nosūtīšanas biežums

1.   Valsts statistika, kas ir jāpaziņo, atbilst šīs regulas pielikumos noteiktajām prasībām. To nosūta šādos periodos:

| a) | reizi gadā enerģētikas statistiku, kas minēta B pielikumā; |
| --- | --- |

a)

reizi gadā enerģētikas statistiku, kas minēta B pielikumā;

| b) | reizi mēnesī enerģētikas statistiku, kas minēta C pielikumā; |
| --- | --- |

b)

reizi mēnesī enerģētikas statistiku, kas minēta C pielikumā;

| c) | īstermiņa reizi mēnesī enerģētikas statistiku, kas minēta D pielikumā. |
| --- | --- |

c)

īstermiņa reizi mēnesī enerģētikas statistiku, kas minēta D pielikumā.

2.   Lietoto tehnisko terminu skaidrojumi vai definīcijas ir sniegti atsevišķajos pielikumos, tostarp A pielikumā (Terminoloģijas skaidrojumi).

3.   Nosūtāmos datus un piemērojamos skaidrojumus vai definīcijas var grozīt saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

5. pants

Nosūtīšana un izplatīšana

1.   Dalībvalstis nosūta Komisijai (Eurostat) 4. pantā minētos valsts statistikas datus.

2.   Datu nosūtīšanas kārtība, tostarp piemērojamie termiņi, atkāpes un atbrīvojumi no tās, ir izklāstīti pielikumos.

3.   Praktiskos datu nosūtīšanas paņēmienus var grozīt saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

4.   Komisija pēc dalībvalsts pamatota pieprasījuma un saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru var piešķirt papildu atbrīvojumus vai atkāpes no tādu valsts statistikas datu apkopošanas, kuru vākšana radītu pārmērīgu slogu respondentiem.

5.   Komisija (Eurostat) izplata enerģētikas gada statistikas datus līdz otrā gada 31. janvārim pēc pārskata perioda.

6. pants

Kvalitātes novērtējums un ziņojumi

1.   Dalībvalstis nodrošina nosūtīto datu kvalitāti.

2.   Dara visu iespējamo, lai garantētu saskaņotību starp enerģijas datiem, kas paziņoti saskaņā ar B pielikumu, un datiem, kas paziņoti saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2005/166/EK (2005. gada 10. februāris), ar ko paredz noteikumus, lai īstenotu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK par monitoringa mehānismu attiecībā uz siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju un par Kioto Protokola īstenošanu Kopienā (12).

3.   Šajā regulā uz nosūtāmajiem datiem attiecina šādus kvalitātes vērtējuma parametrus:

| a) | “atbilstība” raksturo līmeni, kādā statistika atbilst lietotāju pašreizējām un iespējamām vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

“atbilstība” raksturo līmeni, kādā statistika atbilst lietotāju pašreizējām un iespējamām vajadzībām;

| b) | “precizitāte” raksturo novērtējumu pietuvinājumu nezināmajām faktiskajām vērtībām; |
| --- | --- |

b)

“precizitāte” raksturo novērtējumu pietuvinājumu nezināmajām faktiskajām vērtībām;

| c) | “savlaicīgums” raksturo laikposmu starp notikumu vai parādību un informācijas pieejamību par to; |
| --- | --- |

c)

“savlaicīgums” raksturo laikposmu starp notikumu vai parādību un informācijas pieejamību par to;

| d) | “punktualitāte” raksturo laika novirzi starp datu paziņošanas dienu un dienu, kad tie būtu bijuši jāpaziņo; |
| --- | --- |

d)

“punktualitāte” raksturo laika novirzi starp datu paziņošanas dienu un dienu, kad tie būtu bijuši jāpaziņo;

| e) | “pieejamība” un “skaidrība” raksturo kārtību un nosacījumus, kā lietotāji var saņemt, izmantot un interpretēt datus; |
| --- | --- |

e)

“pieejamība” un “skaidrība” raksturo kārtību un nosacījumus, kā lietotāji var saņemt, izmantot un interpretēt datus;

| f) | “salīdzināmība” raksturo attiecīgo statistikas jēdzienu, pārbaudes līdzekļu un procedūru atšķirību ietekmes apjomu, salīdzinot statistikas datus dažādos ģeogrāfiskajos apgabalos, sektoros vai laikposmos; |
| --- | --- |

f)

“salīdzināmība” raksturo attiecīgo statistikas jēdzienu, pārbaudes līdzekļu un procedūru atšķirību ietekmes apjomu, salīdzinot statistikas datus dažādos ģeogrāfiskajos apgabalos, sektoros vai laikposmos;

| g) | “saskaņotība” raksturo datu piemērotību, lai tos varētu ticami kombinēt un dažādi izmantot. |
| --- | --- |

g)

“saskaņotība” raksturo datu piemērotību, lai tos varētu ticami kombinēt un dažādi izmantot.

4.   Reizi piecos gados dalībvalstis iesniedz Komisijai (Eurostat) ziņojumu par nosūtīto datu kvalitāti, kā arī par jebkurām izdarītajām izmaiņām metodoloģijā.

5.   Dalībvalstis sešos mēnešos pēc Komisijas (Eurostat) pieprasījuma saņemšanas un nolūkā dot tai iespēju novērtēt sniegto datu kvalitāti nosūta Komisijai (Eurostat) pārskatu, kurā iekļauta visa būtiskā informācija par šīs regulas ieviešanu.

7. pants

Grafiks un nosūtīšanas biežums

Šajā regulā norādītos datus dalībvalstis apkopo no tā kalendāra gada sākuma, kurš ir pēc šīs regulas pieņemšanas, un turpmāk nosūta tos par periodiem, kas noteikti 4. panta 1. punktā.

8. pants

Ikgadējie statistikas dati kodolenerģijas jomā

Komisija (Eurostat), sadarbojoties ar ES kodolenerģētikas nozari, nosaka ikgadējo statistikas datu kopumu, ko paziņo un izplata, sākot no 2009. gada, šo gadu uzskatot par pirmo pārskata periodu, nepieciešamības gadījumos neskarot statistikas datu konfidencialitāti un izvairoties no dubultu datu vākšanas, vienlaikus saglabājot zemas statistikas izveides izmaksas un pieņemamu ziņošanas slogu.

Ikgadējo statistikas datu kopumu kodolenerģijas jomā nosaka un tajā var izdarīt izmaiņas saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

9. pants

Statistikas dati par atjaunojamo enerģiju un enerģijas galapatēriņu

1.   Lai uzlabotu statistikas datu kvalitāti attiecībā uz atjaunojamo enerģiju un enerģijas galapatēriņu, Komisija (Eurostat), sadarbojoties ar dalībvalstīm, pārliecinās, ka šie dati ir salīdzināmi, pārredzami, detalizēti un elastīgi, veicot šādus pasākumus:

| a) | pārskatot metodoloģiju, kuru izmanto statistikas datu sagatavošanai atjaunojamās enerģijas jomā, lai katru gadu papildus nodrošinātu ekonomiski izdevīgus, detalizētus statistikas datus par katru atjaunojamās enerģijas avotu. No 2010. gada (atsauces gads) Komisija (Eurostat) sagatavo un izplata iegūtos statistikas datus; |
| --- | --- |

a)

pārskatot metodoloģiju, kuru izmanto statistikas datu sagatavošanai atjaunojamās enerģijas jomā, lai katru gadu papildus nodrošinātu ekonomiski izdevīgus, detalizētus statistikas datus par katru atjaunojamās enerģijas avotu. No 2010. gada (atsauces gads) Komisija (Eurostat) sagatavo un izplata iegūtos statistikas datus;

| b) | pārskatot un nosakot dalībvalstu un Kopienas līmenī izmantojamo metodoloģiju, lai sagatavotu enerģijas galapatēriņa statistikas datus (avoti, mainīgie lielumi, kvalitāte, izmaksas), pamatojoties uz pašreizējo situāciju, veiktajiem pētījumiem un tehniski ekonomiskā pamatojuma ievadpētījumiem, kā arī izmaksu un ieguvumu analīzi, kas vēl jāveic; un izvērtējot ievadpētījumu un izmaksu un ieguvumu analīzes rezultātus, lai sagatavotu enerģijas galapatēriņa rādītāju iedalījumu pēc nozares un galvenajiem enerģijas izmantošanas veidiem, iegūtos rezultātus no 2012. gada (atsauces gads) pakāpeniski integrējot statistikas datos. |
| --- | --- |

b)

pārskatot un nosakot dalībvalstu un Kopienas līmenī izmantojamo metodoloģiju, lai sagatavotu enerģijas galapatēriņa statistikas datus (avoti, mainīgie lielumi, kvalitāte, izmaksas), pamatojoties uz pašreizējo situāciju, veiktajiem pētījumiem un tehniski ekonomiskā pamatojuma ievadpētījumiem, kā arī izmaksu un ieguvumu analīzi, kas vēl jāveic; un izvērtējot ievadpētījumu un izmaksu un ieguvumu analīzes rezultātus, lai sagatavotu enerģijas galapatēriņa rādītāju iedalījumu pēc nozares un galvenajiem enerģijas izmantošanas veidiem, iegūtos rezultātus no 2012. gada (atsauces gads) pakāpeniski integrējot statistikas datos.

2.   Statistikas datu kopumā atjaunojamo enerģijas resursu jomā var izdarīt izmaiņas saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

3.   Statistikas datu kopumu attiecībā uz enerģijas galapatēriņu nosaka un tajā var izdarīt izmaiņas saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

10. pants

Īstenošanas pasākumi

1.   Saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru pieņem turpmāk norādītos pasākumus, kuri vajadzīgi šīs regulas īstenošanai un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia to papildinot:

| a) | grozījumus datu avotu sarakstā (3. panta 3. punkts); |
| --- | --- |

a)

grozījumus datu avotu sarakstā (3. panta 3. punkts);

| b) | valsts statistikas un lietoto skaidrojumu vai definīciju grozījumus (4. panta 3. punkts); |
| --- | --- |

b)

valsts statistikas un lietoto skaidrojumu vai definīciju grozījumus (4. panta 3. punkts);

| c) | grozījumus datu nosūtīšanas kārtībā (5. panta 3. punkts); |
| --- | --- |

c)

grozījumus datu nosūtīšanas kārtībā (5. panta 3. punkts);

| d) | ikgadējās statistikas kodolenerģijas jomā izveidi un izmaiņu veikšanu tajā (8. panta otrā daļa); |
| --- | --- |

d)

ikgadējās statistikas kodolenerģijas jomā izveidi un izmaiņu veikšanu tajā (8. panta otrā daļa);

| e) | izmaiņu veikšanu atjaunojamās enerģijas statistikā (9. panta 2. punkts); |
| --- | --- |

e)

izmaiņu veikšanu atjaunojamās enerģijas statistikā (9. panta 2. punkts);

| f) | enerģijas galapatēriņa statistikas izveidi un izmaiņu veikšanu tajā (9. panta 3. punkts). |
| --- | --- |

f)

enerģijas galapatēriņa statistikas izveidi un izmaiņu veikšanu tajā (9. panta 3. punkts).

2.   Papildu atbrīvojumus vai atkāpes (5. panta 4. punkts) piešķir saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru.

3.   Patur prātā principu, ka papildu izmaksas un ziņošanas slogs turpina būt samērīgs.

11. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Statistikas programmu komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

12. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2008. gada 22. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J.-P. JOUYET

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 12. marta Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2008. gada 15. septembra Lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 49, 19.2.2004., 1. lpp.

2

(3)  OV L 283, 27.10.2001., 33. lpp.

3

(4)  OV L 52, 21.2.2004., 50. lpp.

4

(5)  OV L 1, 4.1.2003., 65. lpp.

5

(6)  OV L 114, 27.4.2006., 64. lpp.

6

(7)  OV L 191, 22.7.2005., 29. lpp.

7

(8)  OV C 317 E, 23.12.2006., 876. lpp.

8

(9)  OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp.

9

(10)  OV L 181, 28.6.1989., 47. lpp.

10

(11)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

11

(12)  OV L 55, 1.3.2005., 57. lpp.

12

---

A PIELIKUMS

TERMINOLOĢIJAS SKAIDROJUMI

Šajā pielikumā sniegti skaidrojumi vai definēti termini, kurus lieto citos pielikumos.

1.   ĢEOGRĀFISKĀS PIEZĪMES

Tikai statistikas datu ziņošanas nolūkā piemēro šādas ģeogrāfiskās definīcijas.

| — | Austrālija bez aizjūras teritorijām. |
| --- | --- |

—

Austrālija bez aizjūras teritorijām.

| — | Dānija bez Fēru salām un Grenlandes. |
| --- | --- |

—

Dānija bez Fēru salām un Grenlandes.

| — | Francija ar Monako, bet bez Francijas aizjūras teritorijām – Gvadelupas, Martinikas, Gajānas, Reinjonas, Senpjēras un Mikelonas, Jaunkaledonijas, Franču Polinēzijas, Volisas salas un Futunas un Maores. |
| --- | --- |

—

Francija ar Monako, bet bez Francijas aizjūras teritorijām – Gvadelupas, Martinikas, Gajānas, Reinjonas, Senpjēras un Mikelonas, Jaunkaledonijas, Franču Polinēzijas, Volisas salas un Futunas un Maores.

| — | Itālija ar Sanmarīno un Vatikānu. |
| --- | --- |

—

Itālija ar Sanmarīno un Vatikānu.

| — | Japāna ar Okinavu. |
| --- | --- |

—

Japāna ar Okinavu.

| — | Nīderlande bez Surinamas un Nīderlandes Antiļām. |
| --- | --- |

—

Nīderlande bez Surinamas un Nīderlandes Antiļām.

| — | Portugāle ar Azoru salām un Madeiru. |
| --- | --- |

—

Portugāle ar Azoru salām un Madeiru.

| — | Spānija ar Kanāriju salām, Baleāru salām un Seūtu un Meliļu. |
| --- | --- |

—

Spānija ar Kanāriju salām, Baleāru salām un Seūtu un Meliļu.

| — | Šveice bez Lihtenšteinas. |
| --- | --- |

—

Šveice bez Lihtenšteinas.

| — | Amerikas Savienotās Valstis ar 50 štatiem, Kolumbijas apgabalu, ASV Virdžīnu salām, Puertoriko un Guamu. |
| --- | --- |

—

Amerikas Savienotās Valstis ar 50 štatiem, Kolumbijas apgabalu, ASV Virdžīnu salām, Puertoriko un Guamu.

2.   DATU APKOPOJUMS

Ražotājus klasificē atbilstīgi ražošanas mērķim:

| — | pamatdarbības ražotāji: privātie un valsts uzņēmumi, kas ražo elektroenerģiju un/vai siltumenerģiju pārdošanai trešām personām, un tā ir pamatdarbība, |
| --- | --- |

—

pamatdarbības ražotāji: privātie un valsts uzņēmumi, kas ražo elektroenerģiju un/vai siltumenerģiju pārdošanai trešām personām, un tā ir pamatdarbība,

| — | pašražotāji: privātie un valsts uzņēmumi, kas ražo elektroenerģiju un/vai siltumenerģiju pilnībā vai daļēji savai izmantošanai, un ražošana ir darbība, kas veicina pamatdarbību. |
| --- | --- |

—

pašražotāji: privātie un valsts uzņēmumi, kas ražo elektroenerģiju un/vai siltumenerģiju pilnībā vai daļēji savai izmantošanai, un ražošana ir darbība, kas veicina pamatdarbību.

Piezīme: Komisija saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru var precizēt terminoloģiju, pievienojot attiecīgās NACE atsauces pēc tam, kad stājusies spēkā NACE klasifikācijas jaunā redakcija.

2.1.   Piegādes un pārveidošanas sektori

| Ražošana/vietējā ražošana
  Iegūtie vai saražotie kurināmā apjomi, kas aprēķināti pēc visām darbībām inertas vielas likvidēšanai. Ražošanā iekļauti daudzumi, ko ražošanas procesā patērē ražotājs (piemēram, apkurei vai iekārtas un palīgiekārtu ekspluatācijai), kā arī piegādes citiem enerģijas ražotājiem pārveidošanai vai cita veida izmantošanai.
  Vietējā ražošana: ražošana no avotiem attiecīgajā valstī. |
| --- |
| Imports/eksports
  Ģeogrāfiskās definīcijas skatīt nodaļā “Ģeogrāfiskās piezīmes”.
  Ja vien nav norādīts citādi, “imports” attiecas uz saražotā energoprodukta galīgo izcelsmi (valsts, kurā energoprodukts tika saražots), lai izmantotu valstī, un “eksports” – uz galapatēriņa valsti.
  Daudzumus uzskatīt par importētiem vai eksportētiem, ja tie ir šķērsojuši valsts politiskās robežas ar muitas kontroli vai bez tās.
  Ja nevar ziņot ne par izcelsmi, ne galamērķi, drīkst izmantot pozīciju “cits”.
  Var rasties statistikas atšķirības, ja, pamatojoties uz iepriekšminēto, ir pieejams tikai kopējais importa un eksporta daudzums, savukārt ģeogrāfiskā iedalījuma pamatā ir atšķirīgs pārskats, avots vai koncepcija. Šādā gadījumā atšķirības jāietver pozīcijā “cits”. |
| Starptautiskie kuģu bunkuri
  Kurināmā apjomi, kuri nogādāti uz kuģiem, kas kuģo ar jebkuras valsts karogu un kas ir iesaistīti starptautiskajā kuģošanā. Starptautiskā kuģošana var notikt jūrā, iekšējos ezeros un ūdensceļos un piekrastes ūdeņos. Izņēmums ir:






  — | tādu kuģu patēriņš, kuri ir iesaistīti vietējā kuģošanā. Vietējais/starptautiskais dalījums ir jānosaka, pamatojoties uz izbraukšanas un iebraukšanas ostu un nevis pēc kuģa karoga vai valstspiederības, |

Ražošana/vietējā ražošana

Iegūtie vai saražotie kurināmā apjomi, kas aprēķināti pēc visām darbībām inertas vielas likvidēšanai. Ražošanā iekļauti daudzumi, ko ražošanas procesā patērē ražotājs (piemēram, apkurei vai iekārtas un palīgiekārtu ekspluatācijai), kā arī piegādes citiem enerģijas ražotājiem pārveidošanai vai cita veida izmantošanai.

Vietējā ražošana: ražošana no avotiem attiecīgajā valstī.

Imports/eksports

Ģeogrāfiskās definīcijas skatīt nodaļā “Ģeogrāfiskās piezīmes”.

Ja vien nav norādīts citādi, “imports” attiecas uz saražotā energoprodukta galīgo izcelsmi (valsts, kurā energoprodukts tika saražots), lai izmantotu valstī, un “eksports” – uz galapatēriņa valsti.

Daudzumus uzskatīt par importētiem vai eksportētiem, ja tie ir šķērsojuši valsts politiskās robežas ar muitas kontroli vai bez tās.

Ja nevar ziņot ne par izcelsmi, ne galamērķi, drīkst izmantot pozīciju “cits”.

Var rasties statistikas atšķirības, ja, pamatojoties uz iepriekšminēto, ir pieejams tikai kopējais importa un eksporta daudzums, savukārt ģeogrāfiskā iedalījuma pamatā ir atšķirīgs pārskats, avots vai koncepcija. Šādā gadījumā atšķirības jāietver pozīcijā “cits”.

Starptautiskie kuģu bunkuri

Kurināmā apjomi, kuri nogādāti uz kuģiem, kas kuģo ar jebkuras valsts karogu un kas ir iesaistīti starptautiskajā kuģošanā. Starptautiskā kuģošana var notikt jūrā, iekšējos ezeros un ūdensceļos un piekrastes ūdeņos. Izņēmums ir:

—

tādu kuģu patēriņš, kuri ir iesaistīti vietējā kuģošanā. Vietējais/starptautiskais dalījums ir jānosaka, pamatojoties uz izbraukšanas un iebraukšanas ostu un nevis pēc kuģa karoga vai valstspiederības,

| — | zvejas kuģu patēriņš, |
| --- | --- |

—

zvejas kuģu patēriņš,

| — | militāro spēku patēriņš. |
| --- | --- |

—

militāro spēku patēriņš.

Krājumu izmaiņas

Starpība starp krājumiem perioda sākumā un krājumiem perioda beigās, kas tiek glabāti valsts teritorijā.

Kopējais patēriņš (aprēķināts)

Aprēķinātā vērtība, kas definēta šādi:

vietējā ražošana + no citiem avotiem + imports – eksports – starptautiskie kuģu bunkuri + krājumu izmaiņas.

Kopējais patēriņš (faktiskais)

Daudzums, kas faktiski ierakstīts galalietotāju sektora pārskatos.

Statistikas atšķirības

Aprēķinātā vērtība, kas definēta šādi:

aprēķinātais kopējais patēriņš – faktiskais kopējais patēriņš.

Ietver krājumu izmaiņas galalietotājiem, kad to nevar atzīmēt kā “Krājumu izmaiņu” daļu.

Jebkādu lielāku atšķirību iemesli ir jānorāda.

Pamatdarbības ražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi

Elektroenerģijas ražošanā izmantotie kurināmā daudzumi.

Par uzņēmumos izmantoto kurināmo, kuros ir vismaz viena koģenerācijas iekārta, ir jāziņo pozīcijā par pamatdarbības ražotāja koģenerācijas stacijām.

Pamatdarbības ražotāju koģenerācijas stacijas

Elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanā izmantotie kurināmā daudzumi.

Pamatdarbības ražotāju siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi

Siltumenerģijas ražošanā izmantotie kurināmā daudzumi.

Pašražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi

Elektroenerģijas ražošanā izmantotie kurināmā daudzumi.

Par uzņēmumos izmantoto kurināmo, kuros ir vismaz viena koģenerācijas iekārta, ir jāziņo pozīcijā par pašražotāju koģenerācijas stacijām.

Pašražotāju koģenerācijas stacijas

Kurināmā daudzumi, kas atbilst saražotās elektroenerģijas un pārdotās siltumenerģijas daudzumam.

Pašražotāju siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi

Kurināmā daudzumi, kas atbilst pārdotās siltumenerģijas daudzumam.

Patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi

Kurināmā ražošanai izmantotie daudzumi.

Šeit nav jāietver apkurei un iekārtu ekspluatācijai izmantotie daudzumi, bet par tiem ir jāziņo kā par patēriņu enerģētikas sektorā.

Koksa krāsnis

Koksa krāsnīs izmantotie daudzumi.

Šeit nav jāietver apkurei un iekārtu ekspluatācijai izmantotie daudzumi, bet par tiem ir jāziņo kā par patēriņu enerģētikas sektorā.

Brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi

Izmantotie lignīta vai brūnogļu daudzumi brūnogļu brikešu ražošanā vai kūdras daudzumi kūdras brikešu ražošanā.

Šeit nav jāietver apkurei un iekārtu ekspluatācijai izmantotie daudzumi, bet par tiem ir jāziņo kā par patēriņu enerģētikas sektorā.

Gāzes rūpnīcas

Izmantotie daudzumi gāzes iegūšanai gāzes rūpnīcās un ogļu gazifikācijas iekārtās.

Šeit nav jāietver apkurei un iekārtu ekspluatācijai izmantotie daudzumi, bet par tiem ir jāziņo kā par patēriņu enerģētikas sektorā.

Domnas

Koksa ogļu un/vai bitumenogļu (parasti sauktu par PCI), un koksa krāsns koksa daudzumi, kas pārveidoti domnās.

Šeit nav jāietver daudzumi, kas izmantoti kā kurināmais apkurei un domnu ekspluatācijai (piemēram, domnu gāze), bet par tiem ir jāziņo kā par patēriņu enerģētikas sektorā.

Ogļu sašķidrināšana

Sintētiskās eļļas iegūšanai izmantotie kurināmā daudzumi.

Naftas rafinēšanas rūpnīcas

Naftas produktu iegūšanai izmantotie daudzumi.

Šeit nav jāietver apkurei un iekārtu ekspluatācijai izmantotie daudzumi kā kurināmais, bet par tiem ir jāziņo kā par patēriņu enerģētikas sektorā.

Citur neklasificēti – pārveidošana

Pārveidošanai izmantotie daudzumi, kas nav ietverti citur. Ja tādus izmanto un ietver šajā pozīcijā, tad tas ziņojumā ir jāskaidro.

2.2.   Enerģētikas sektors un galapatēriņš

| Enerģētikas sektors kopā
  Enerģētikas sektorā izlietotie daudzumi ieguves (ogļu, naftas un gāzes ieguves) nodrošināšanai vai pārveidošanas darbībās iekārtu ekspluatācijā.
  Neietver kurināmā daudzumus, kas pārveidoti citā enerģijas veidā (par ko ir jāziņo pārveidošanas sektorā) vai izmantoti, lai nodrošinātu naftas, gāzes un ogļu sīkšķembu cauruļvadu ekspluatāciju (par ko ir jāziņo transporta sektorā).
  Ietver ķīmisko materiālu ražošanu atomu šķelšanai un kausēšanai un šo procesu produktus. |
| --- |
| Elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi, koģenerācijas stacijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi
  Izlietotie daudzumi kā enerģija elektroenerģijas ražošanas uzņēmumos, koģenerācijas stacijās un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumos. |
| Ogļraktuves
  Izlietotie daudzumi kā enerģija, lai nodrošinātu ogļu ieguvi un sagatavošanu ogļu ieguves nozarē.
  Par sadedzinātajām oglēm ogļu termoeletrostacijās ir jāziņo pārveidošanas sektorā. |
| Patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi
  Izlietotie daudzumi kā enerģija patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumos. |
| Koksa krāsnis
  Izlietotie daudzumi kā enerģija koksēšanas rūpnīcās. |
| Brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi
  Izlietotie daudzumi kā enerģija brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumos. |
| Gāzes rūpnīcas/gazifikācijas iekārtas
  Patērētie daudzumi kā enerģija gāzes rūpnīcās un ogļu gazifikācijas iekārtās. |
| Domnas
  Patērētie daudzumi kā enerģija domnās. |
| Ogļu sašķidrināšana
  Patērētie daudzumi kā enerģija ogļu sašķidrināšanas rūpnīcās. |
| Naftas rafinēšanas rūpnīcas
  Patērētie daudzumi kā enerģija naftas rafinēšanas rūpnīcās. |
| Naftas un gāzes ieguve
  Patērētie daudzumi kā kurināmais naftas un gāzes ieguves procesā un dabasgāzes pārstrādes rūpnīcās.
  Neietver zudumus cauruļvados (par to ir jāziņo nodaļā “Piegādes zudumi”) un izlietotos enerģijas daudzumus cauruļvadu ekspluatācijā (par to ir jāziņo transporta sektorā). |
| Galapatēriņš kopā
  Definēts (aprēķināts) šādi:
  = kopējais neenerģētikas patēriņš + enerģijas galapatēriņš (rūpniecība + transports + citi sektori).
  Tajā neietver piegādes pārveidošanai, daudzumus, ko izmanto enerģijas ražošanas nozares, un zudumus piegādes laikā. |
| Neenerģētikas patēriņš
  Energoprodukti, kas izmantoti kā izejvielas dažādos sektoros; tas ir, kas nav patērēti kā kurināmais vai pārveidoti citā kurināmā veidā. |

Enerģētikas sektors kopā

Enerģētikas sektorā izlietotie daudzumi ieguves (ogļu, naftas un gāzes ieguves) nodrošināšanai vai pārveidošanas darbībās iekārtu ekspluatācijā.

Neietver kurināmā daudzumus, kas pārveidoti citā enerģijas veidā (par ko ir jāziņo pārveidošanas sektorā) vai izmantoti, lai nodrošinātu naftas, gāzes un ogļu sīkšķembu cauruļvadu ekspluatāciju (par ko ir jāziņo transporta sektorā).

Ietver ķīmisko materiālu ražošanu atomu šķelšanai un kausēšanai un šo procesu produktus.

Elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi, koģenerācijas stacijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi

Izlietotie daudzumi kā enerģija elektroenerģijas ražošanas uzņēmumos, koģenerācijas stacijās un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumos.

Ogļraktuves

Izlietotie daudzumi kā enerģija, lai nodrošinātu ogļu ieguvi un sagatavošanu ogļu ieguves nozarē.

Par sadedzinātajām oglēm ogļu termoeletrostacijās ir jāziņo pārveidošanas sektorā.

Patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi

Izlietotie daudzumi kā enerģija patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumos.

Koksa krāsnis

Izlietotie daudzumi kā enerģija koksēšanas rūpnīcās.

Brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi

Izlietotie daudzumi kā enerģija brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumos.

Gāzes rūpnīcas/gazifikācijas iekārtas

Patērētie daudzumi kā enerģija gāzes rūpnīcās un ogļu gazifikācijas iekārtās.

Domnas

Patērētie daudzumi kā enerģija domnās.

Ogļu sašķidrināšana

Patērētie daudzumi kā enerģija ogļu sašķidrināšanas rūpnīcās.

Naftas rafinēšanas rūpnīcas

Patērētie daudzumi kā enerģija naftas rafinēšanas rūpnīcās.

Naftas un gāzes ieguve

Patērētie daudzumi kā kurināmais naftas un gāzes ieguves procesā un dabasgāzes pārstrādes rūpnīcās.

Neietver zudumus cauruļvados (par to ir jāziņo nodaļā “Piegādes zudumi”) un izlietotos enerģijas daudzumus cauruļvadu ekspluatācijā (par to ir jāziņo transporta sektorā).

Galapatēriņš kopā

Definēts (aprēķināts) šādi:

= kopējais neenerģētikas patēriņš + enerģijas galapatēriņš (rūpniecība + transports + citi sektori).

Tajā neietver piegādes pārveidošanai, daudzumus, ko izmanto enerģijas ražošanas nozares, un zudumus piegādes laikā.

Neenerģētikas patēriņš

Energoprodukti, kas izmantoti kā izejvielas dažādos sektoros; tas ir, kas nav patērēti kā kurināmais vai pārveidoti citā kurināmā veidā.

2.3.   Enerģijas galapatēriņa specifikācija

| Enerģijas galapatēriņš
  Kopējais enerģijas patēriņš rūpniecībā, transportā un citos sektoros. |
| --- |
| Rūpniecības sektors
  Tas attiecas uz kurināmā daudzumu, ko patērē rūpniecības uzņēmums savas pamatdarbības nodrošināšanai.
  Par siltumenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem vai koģenerācijas stacijām ir jānorāda tikai tie kurināmā daudzumi, ko uzņēmums pats patērējis siltumenerģijas ražošanai. Par kurināmā patēriņu tādas siltumenerģijas ražošanai, kas tiek pārdota, un elektroenerģijas ražošanai ir jāziņo attiecīgajā pārveidošanas sektorā. |
| Dzelzs un tērauda ražošana |
| Ķīmisko vielu ražošana (tostarp naftas ķīmijas rūpniecība)
  Ķīmisko vielu ražošanas un naftas ķīmijas sektors. |
| Krāsaino metālu ražošana
  Krāsaino metālu ražošanas nozares. |
| Nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana
  Stikla, keramikas, cementa un citu celtniecības materiālu nozares. |
| Transportlīdzekļu aprīkojums
  Nozares, kuras ir saistītas ar transportlīdzekļu aprīkojumu. |
| Mašīnas un iekārtas
  Gatavie metāla izstrādājumi, mašīnas un iekārtas, izņemot transportlīdzekļu aprīkojumu. |
| Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde
  Neietver enerģijas ražošanas nozares. |
| Pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana |
| Celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība
  Iekļauta ierakstu ražošana. |
| Koksnes un koka izstrādājumu (izņemot celulozes un papīra) ražošana |
| Būvniecība |
| Tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana |
| Citur neklasificēti sektori – rūpniecība
  Patēriņš nozarēs, kas nav ietvertas iepriekš. |
| Transporta sektors
  Enerģija, kas izmantota visās transporta darbībās neatkarīgi no ekonomikas nozares, kurā veic attiecīgās darbības. |
| Transporta sektors – dzelzceļš
  Viss patēriņš dzelzceļa transportā, tostarp rūpnieciskajos dzelzceļos. |
| Transporta sektors – vietējā kuģošana
  Piegādātie daudzumi kuģiem, kas kuģo ar jebkādas valsts karogu un kas nav iesaistīti starptautiskajā kuģošanā (skatīt starptautiskos kuģu bunkurus). Vietējais/starptautiskais dalījums ir jānosaka, pamatojoties uz izbraukšanas un iebraukšanas ostu, nevis pēc kuģa karoga vai valstspiederības. |
| Transporta sektors – sauszemes transports
  Sauszemes transportlīdzekļos izmantotie daudzumi.
  Ietver degvielu, kas izmantota lauksaimniecības mašīnās uz lielceļiem, un smērvielas izmantošanai sauszemes transportlīdzekļos.
  Neietver izmantoto enerģiju stacionāros dzinējos (skatīt “Citi sektori”), traktoros uz maziem ceļiem (skatīt “Lauksaimniecība”), sauszemes transportlīdzekļos militārām vajadzībām (skatīt “Citi sektori – citur neklasificēti”), izmantoto bitumenu ceļu klāšanā un izmantoto enerģiju dzinējos būvniecības vietās (skatīt rūpniecības apakšiedalījumu “Būvniecība”) |
| Transporta sektors – cauruļvadu transports
  Izmantotie enerģijas daudzumi cauruļvadu darbības nodrošināšanā, pārvietojot gāzes, šķidrumus, ogļu sīkšķembas un citas preces.
  Ietver izmantoto enerģiju sūkņu stacijās un cauruļvadu uzturēšanā.
  Neietver enerģiju, kas izmantota, lai pa cauruļvadiem piegādātu dabasgāzi vai rūpniecisko gāzi, karsto ūdeni vai tvaiku no piegādātāja galapatērētājiem (par to jāziņo enerģētikas sektorā), enerģiju, kas izmantota, lai piegādātu ūdeni galapatērētājiem – mājsaimniecībām, rūpnieciskajiem, komerciālajiem un citiem lietotājiem (tas jāiekļauj komercpakalpojumu un sabiedrisko pakalpojumu sektorā), un radušos zudumus šādu piegāžu laikā starp piegādātāju un galapatērētājiem (par to ir jāziņo piegādes zudumu sektorā). |
| Transporta sektors – starptautiskais gaisa transports
  Piegādātie aviācijas degvielas daudzumi gaisakuģim starptautiskajiem lidojumiem. Iekšzemes/starptautiskais dalījums jānosaka, pamatojoties uz izlidošanas un ielidošanas vietām, nevis pēc gaisakuģa valstspiederības.
  Nav iekļauta aviosabiedrību izmantotā degviela sauszemes apkalpošanas transportlīdzekļiem (par to jāziņo sektorā “Transports – citur neklasificēts”) un aviācijas degvielas daudzumi militārām vajadzībām (par to jāziņo sektorā “Citi sektori – citur neklasificēti”). |
| Transporta sektors – iekšzemes gaisa transports
  Aviācijas degvielas piegādātie daudzumi gaisakuģim iekšzemes gaisa transportam, kas var būt komerciāls, privāts, lauksaimniecības vajadzībām u. c.
  Ietver izmantoto degvielu citiem mērķiem, nevis lidošanai, piemēram, dzinēju salīdzinošai pārbaudei. Iekšzemes/starptautiskais dalījums ir jānosaka, pamatojoties uz izlidošanas un ielidošanas vietām, nevis pēc gaisakuģa valstspiederības.
  Neietver aviosabiedrību izmantoto degvielu to sauszemes apkalpošanas transportlīdzekļiem (par to jāziņo sektorā “Transports – citur neklasificēts”) un aviācijas degvielu militārām vajadzībām (par to jāziņo sektorā “Citi sektori – citur neklasificēti”). |
| Transporta sektors – citur neklasificēts
  Izmantotie daudzumi citur neklasificētām transporta darbībām.
  Ietver aviosabiedrību izmantoto degvielu to sauszemes apkalpošanas transportlīdzekļiem un izmantoto degvielu ostās kuģu izkraušanas iekārtās, dažāda veida autokrānos.
  Ir jāziņo tas, kas tiek iekļauts šajā pozīcijā. |
| Citi sektori
  Īpaši nenosaukti sektori vai tādi, kas nepieder pie enerģētikas, rūpniecības vai transporta sektora. |
| Citi sektori – komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi
  Komercdarbības un biroju patērētais kurināmais valsts un privātajā sektorā. |
| Citi sektori – dzīvojamais sektors
  Jāziņo par kurināmo, kas patērēts visās mājsaimniecībās, ieskaitot “mājsaimniecības, kurās ir nodarbinātas personas”. |
| Citi sektori – lauksaimniecība/mežsaimniecība
  Tādu lietotāju patērētā degviela, kurus klasificē lauksaimniecības, medniecības un mežsaimniecības nozarē. |
| Citi sektori – zvejniecība
  Iekšzemes, piekrastes un dziļjūras zvejniecībai piegādātā degviela. Zvejniecībai ir jāaptver piegādātā degviela kuģiem, kas kuģo ar jebkādas valsts karogu un kas ir valstī no jauna iepildījuši degvielu (tostarp starptautiskā zvejniecība), un zvejniecībā izmantotā enerģija. |
| Citi sektori – citur neklasificēti
  Šīs darbības nav ietvertas nekur citur. Šajā kategorijā ietilpst izmantotā degviela militārām vajadzībām visam mobilajam un stacionārajam patēriņam (piemēram, kuģi, gaisakuģi, sauszemes transportlīdzekļi un izmantotā enerģija dzīvojamās mājās) neatkarīgi no tā, vai degviela ir piegādāta minētās vai citas valsts militārajiem spēkiem. Ja to izmanto, šajā pozīcijā iekļautais jāskaidro ziņojumā. |

Enerģijas galapatēriņš

Kopējais enerģijas patēriņš rūpniecībā, transportā un citos sektoros.

Rūpniecības sektors

Tas attiecas uz kurināmā daudzumu, ko patērē rūpniecības uzņēmums savas pamatdarbības nodrošināšanai.

Par siltumenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem vai koģenerācijas stacijām ir jānorāda tikai tie kurināmā daudzumi, ko uzņēmums pats patērējis siltumenerģijas ražošanai. Par kurināmā patēriņu tādas siltumenerģijas ražošanai, kas tiek pārdota, un elektroenerģijas ražošanai ir jāziņo attiecīgajā pārveidošanas sektorā.

Dzelzs un tērauda ražošana

Ķīmisko vielu ražošana (tostarp naftas ķīmijas rūpniecība)

Ķīmisko vielu ražošanas un naftas ķīmijas sektors.

Krāsaino metālu ražošana

Krāsaino metālu ražošanas nozares.

Nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana

Stikla, keramikas, cementa un citu celtniecības materiālu nozares.

Transportlīdzekļu aprīkojums

Nozares, kuras ir saistītas ar transportlīdzekļu aprīkojumu.

Mašīnas un iekārtas

Gatavie metāla izstrādājumi, mašīnas un iekārtas, izņemot transportlīdzekļu aprīkojumu.

Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

Neietver enerģijas ražošanas nozares.

Pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana

Celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība

Iekļauta ierakstu ražošana.

Koksnes un koka izstrādājumu (izņemot celulozes un papīra) ražošana

Būvniecība

Tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana

Citur neklasificēti sektori – rūpniecība

Patēriņš nozarēs, kas nav ietvertas iepriekš.

Transporta sektors

Enerģija, kas izmantota visās transporta darbībās neatkarīgi no ekonomikas nozares, kurā veic attiecīgās darbības.

Transporta sektors – dzelzceļš

Viss patēriņš dzelzceļa transportā, tostarp rūpnieciskajos dzelzceļos.

Transporta sektors – vietējā kuģošana

Piegādātie daudzumi kuģiem, kas kuģo ar jebkādas valsts karogu un kas nav iesaistīti starptautiskajā kuģošanā (skatīt starptautiskos kuģu bunkurus). Vietējais/starptautiskais dalījums ir jānosaka, pamatojoties uz izbraukšanas un iebraukšanas ostu, nevis pēc kuģa karoga vai valstspiederības.

Transporta sektors – sauszemes transports

Sauszemes transportlīdzekļos izmantotie daudzumi.

Ietver degvielu, kas izmantota lauksaimniecības mašīnās uz lielceļiem, un smērvielas izmantošanai sauszemes transportlīdzekļos.

Neietver izmantoto enerģiju stacionāros dzinējos (skatīt “Citi sektori”), traktoros uz maziem ceļiem (skatīt “Lauksaimniecība”), sauszemes transportlīdzekļos militārām vajadzībām (skatīt “Citi sektori – citur neklasificēti”), izmantoto bitumenu ceļu klāšanā un izmantoto enerģiju dzinējos būvniecības vietās (skatīt rūpniecības apakšiedalījumu “Būvniecība”)

Transporta sektors – cauruļvadu transports

Izmantotie enerģijas daudzumi cauruļvadu darbības nodrošināšanā, pārvietojot gāzes, šķidrumus, ogļu sīkšķembas un citas preces.

Ietver izmantoto enerģiju sūkņu stacijās un cauruļvadu uzturēšanā.

Neietver enerģiju, kas izmantota, lai pa cauruļvadiem piegādātu dabasgāzi vai rūpniecisko gāzi, karsto ūdeni vai tvaiku no piegādātāja galapatērētājiem (par to jāziņo enerģētikas sektorā), enerģiju, kas izmantota, lai piegādātu ūdeni galapatērētājiem – mājsaimniecībām, rūpnieciskajiem, komerciālajiem un citiem lietotājiem (tas jāiekļauj komercpakalpojumu un sabiedrisko pakalpojumu sektorā), un radušos zudumus šādu piegāžu laikā starp piegādātāju un galapatērētājiem (par to ir jāziņo piegādes zudumu sektorā).

Transporta sektors – starptautiskais gaisa transports

Piegādātie aviācijas degvielas daudzumi gaisakuģim starptautiskajiem lidojumiem. Iekšzemes/starptautiskais dalījums jānosaka, pamatojoties uz izlidošanas un ielidošanas vietām, nevis pēc gaisakuģa valstspiederības.

Nav iekļauta aviosabiedrību izmantotā degviela sauszemes apkalpošanas transportlīdzekļiem (par to jāziņo sektorā “Transports – citur neklasificēts”) un aviācijas degvielas daudzumi militārām vajadzībām (par to jāziņo sektorā “Citi sektori – citur neklasificēti”).

Transporta sektors – iekšzemes gaisa transports

Aviācijas degvielas piegādātie daudzumi gaisakuģim iekšzemes gaisa transportam, kas var būt komerciāls, privāts, lauksaimniecības vajadzībām u. c.

Ietver izmantoto degvielu citiem mērķiem, nevis lidošanai, piemēram, dzinēju salīdzinošai pārbaudei. Iekšzemes/starptautiskais dalījums ir jānosaka, pamatojoties uz izlidošanas un ielidošanas vietām, nevis pēc gaisakuģa valstspiederības.

Neietver aviosabiedrību izmantoto degvielu to sauszemes apkalpošanas transportlīdzekļiem (par to jāziņo sektorā “Transports – citur neklasificēts”) un aviācijas degvielu militārām vajadzībām (par to jāziņo sektorā “Citi sektori – citur neklasificēti”).

Transporta sektors – citur neklasificēts

Izmantotie daudzumi citur neklasificētām transporta darbībām.

Ietver aviosabiedrību izmantoto degvielu to sauszemes apkalpošanas transportlīdzekļiem un izmantoto degvielu ostās kuģu izkraušanas iekārtās, dažāda veida autokrānos.

Ir jāziņo tas, kas tiek iekļauts šajā pozīcijā.

Citi sektori

Īpaši nenosaukti sektori vai tādi, kas nepieder pie enerģētikas, rūpniecības vai transporta sektora.

Citi sektori – komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi

Komercdarbības un biroju patērētais kurināmais valsts un privātajā sektorā.

Citi sektori – dzīvojamais sektors

Jāziņo par kurināmo, kas patērēts visās mājsaimniecībās, ieskaitot “mājsaimniecības, kurās ir nodarbinātas personas”.

Citi sektori – lauksaimniecība/mežsaimniecība

Tādu lietotāju patērētā degviela, kurus klasificē lauksaimniecības, medniecības un mežsaimniecības nozarē.

Citi sektori – zvejniecība

Iekšzemes, piekrastes un dziļjūras zvejniecībai piegādātā degviela. Zvejniecībai ir jāaptver piegādātā degviela kuģiem, kas kuģo ar jebkādas valsts karogu un kas ir valstī no jauna iepildījuši degvielu (tostarp starptautiskā zvejniecība), un zvejniecībā izmantotā enerģija.

Citi sektori – citur neklasificēti

Šīs darbības nav ietvertas nekur citur. Šajā kategorijā ietilpst izmantotā degviela militārām vajadzībām visam mobilajam un stacionārajam patēriņam (piemēram, kuģi, gaisakuģi, sauszemes transportlīdzekļi un izmantotā enerģija dzīvojamās mājās) neatkarīgi no tā, vai degviela ir piegādāta minētās vai citas valsts militārajiem spēkiem. Ja to izmanto, šajā pozīcijā iekļautais jāskaidro ziņojumā.

3.   CITI TERMINI

Regulā lieto saīsinājumus, kuru nozīme ir šāda:

| — | TML: tetrametilsvins, |
| --- | --- |

—

TML: tetrametilsvins,

| — | TEL: tetraetilsvins, |
| --- | --- |

—

TEL: tetraetilsvins,

| — | SBP: rūpnieciskais spirts, |
| --- | --- |

—

SBP: rūpnieciskais spirts,

| — | LPG: sašķidrināta naftas gāze, |
| --- | --- |

—

LPG: sašķidrināta naftas gāze,

| — | NGL: šķidra dabasgāze, |
| --- | --- |

—

NGL: šķidra dabasgāze,

| — | LNG: sašķidrināta dabasgāze, |
| --- | --- |

—

LNG: sašķidrināta dabasgāze,

| — | CNG: saspiesta dabasgāze. |
| --- | --- |

—

CNG: saspiesta dabasgāze.

---

B PIELIKUMS

IKGADĒJĀ ENERĢĒTIKAS STATISTIKA

Šajā pielikumā ir aprakstīta ikgadējās apkopotās enerģētikas statistikas piemērošanas joma, mērvienības, pārskata periods, biežums, termiņš un pārraides procedūra.

A pielikums attiecas uz terminu skaidrojumu, kuriem šajā pielikumā nav sniegts īpašs skaidrojums.

1.   CIETAIS FOSILAIS KURINĀMAIS UN RŪPNIECISKĀS GĀZES

1.1.   Attiecīgie energoprodukti

Ja vien nav noteikts citādi, savāktie dati attiecas uz šādiem energoproduktiem:

| Energoprodukts | Definīcija |
| --- | --- |
| 1. | Akmeņogles |

Energoprodukts

Definīcija

1.

Akmeņogles

Augstas šķiras ogles, kas izmantotas rūpnieciski un mājsaimniecībās. Tajā kopumā ir mazāk nekā 10 % gaistošo vielu un augsts oglekļa saturs (aptuveni 90 % fiksētā oglekļa). Tā augstākā siltumspēja ir lielāka nekā 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) pie bezpelnu mitrās masas.

| 2. | Koksa ogles |
| --- | --- |

2.

Koksa ogles

Bitumenogles ar tādām īpašībām, kas ļauj iegūt koksu, kurš ir piemērots domnām. To augstākā siltumspēja ir lielāka nekā 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) pie bezpelnu mitrās masas.

| 3. | Cita veida bitumenogles
  (tvaika ģeneratoru ogles) |
| --- | --- |

3.

Cita veida bitumenogles

(tvaika ģeneratoru ogles)

Ogles, kas izmantotas tvaika ražošanā un ietver visas bitumenogles, kas nav ietvertas pie koksa oglēm vai akmeņoglēm. Tām ir augstāks gaistošo vielu daudzums nekā akmeņoglēm (vairāk nekā 10 %) un mazāks oglekļa daudzums (90 % fiksētā oglekļa). To augstākā siltumspēja ir lielāka nekā 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) pie bezpelnu mitrās masas. Ja bitumenogles izmanto koksa krāsnīs, par tām jāziņo kā par koksa oglēm.

| 4. | Melnais lignīts |
| --- | --- |

4.

Melnais lignīts

Neaglomerētas akmeņogles ar augstāko siltumspēju robežās no 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) līdz 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg), un gaistošo vielu saturs pārsniedz 31 %.

| 5. | Lignīts/brūnogles |
| --- | --- |

5.

Lignīts/brūnogles

Neaglomerētas akmeņogles ar augstāko siltumspēju, kas nepārsniedz 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg), un gaistošo vielu saturs pārsniedz 31 %.

Šajā kategorijā ir jāziņo par tieši saražoto un sadegušo degakmeni un darvas smiltīm. Šajā kategorijā arī ir jāziņo par izmantoto degakmeni un darvas smiltīm kā patēriņu citos pārveidošanas procesos.

Tas ietver patērētā degakmens vai darvas smilšu daļu pārveidošanas procesā. Par degakmens eļļu un citiem produktiem, kas iegūti sašķidrināšanas procesā, ir jāziņo ikgadējā naftas anketā.

| 6. | Kūdra |
| --- | --- |

6.

Kūdra

Degošas mīkstas, porainas vai saspiestas, augu izcelsmes nogulsnes ar augstu ūdens saturu (līdz 90 % neapstrādātā veidā), viegli sagriežama, gaiši brūnā vai tumši brūnā krāsā. Nav ietverta kūdra, ko izmanto neenerģētikas patēriņam.

Šī definīcija neskar atjaunojamās enerģijas resursu definīciju Direktīvā 2001/77/EK un ANO Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 2006. gada pamatnostādnēs valsts siltumnīcefekta gāzu emisiju uzskaitei.

| 7. | Patentēts kurināmais |
| --- | --- |

7.

Patentēts kurināmais

Kurināmā maisījums, kas iegūts no akmeņogļu sīkdaļām, pievienojot saistvielu. Saražotā patentētā kurināmā daudzums tādēļ drīkst būt nedaudz lielāks nekā faktiskais patērētais ogļu daudzums pārveidošanas procesā.

| 8. | Koksa krāšņu kokss |
| --- | --- |

8.

Koksa krāšņu kokss

Ciets produkts, kas iegūts, karbonizējot ogles, pamatā koksa ogles augstā temperatūrā, ar mazu mitruma un gaistošo vielu saturu. Koksa krāšņu koksu pamatā izmanto dzelzs un tērauda rūpniecībā, kur tas ir enerģijas avots un ķīmiska viela. Šajā kategorijā ietilpst arī koksa putekļi un lietuvju kokss.

Šajā kategorijā ir jāietver puskokss (ciets produkts, ko iegūst, zemā temperatūrā karbonizējot ogles). Puskoksu izmanto kā vietējo kurināmo vai pati pārveidošanas rūpnīca. Šajā iedaļā ietilpst arī kokss, koksa putekļi un puskokss no lignīta/brūnoglēm.

| 9. | Gāzes kokss |
| --- | --- |

9.

Gāzes kokss

Akmeņogļu blakusprodukts, ko izmanto pilsētu gāzu ražošanai gāzes rūpnīcās. Gāzes koksu izmanto apsildē.

| 10. | Akmeņogļu darva |
| --- | --- |

10.

Akmeņogļu darva

Bitumenogļu sausās destilācijas produkts. Akmeņogļu darva ir ogļu destilācijas šķidrs blakusprodukts, lai ražotu koksu koksa krāsnī, vai to iegūst no brūnoglēm (“zemas temperatūras darva”). Akmeņogļu darvu var pārtvaicēt tālāk dažādos organiskos produktos (piemēram, benzolā, toluolā, naftalīnā), par kuriem parasti ziņotu kā par naftas ķīmijas rūpniecības izejvielām.

| 11. | Brūnogļu briketes |
| --- | --- |

11.

Brūnogļu briketes

Brūnogļu briketes ir kurināmā maisījums, kas iegūts no lignīta/brūnoglēm, zem spiediena veidojot briketes bez saistvielas pievienošanas. Šī iedaļa ietver kūdras briketes, sausa lignīta sīkdaļas un putekļus.

| 12. | Gāzes rūpnīcu gāze |
| --- | --- |

12.

Gāzes rūpnīcu gāze

Ietver visu veidu gāzes, ko iegūst komunālo pakalpojumu vai privātajos uzņēmumos, kuru galvenais mērķis ir gāzes ražošana, transportēšana un sadale. Tajā ir iekļauta gāze, kas iegūta karbonizējot (tostarp gāze, kas iegūta koksa krāsnīs un pārveidota par gāzes rūpnīcu gāzi), gazificējot ar bagātināšanu vai bez bagātināšanas ar naftas produktiem (LPG, degvieleļļu utt.) un pārveidojot, un vienkārši sajaucot gāzes un/vai gaisu, par ko ziņo ailē “No citiem avotiem”. Pārveidošanas sektorā jānorāda gāzes rūpnīcu gāzes daudzumi, kas pārveidoti par sajauktu dabasgāzi, kas tiks piegādāta un patērēta dabasgāzes tīklā.

Par citu ogļu gāzu (piemēram, koksa krāšņu gāzu, domnu gāzes un konvertora gāzes) ražošanu ir jāziņo kolonnās attiecībā uz šādām gāzēm un nevis kā par gāzes rūpnīcu gāzes ražošanu. Par ogļu gāzēm, kas ir pārvietotas uz gāzes rūpnīcu iekārtām, ir jāziņo (to attiecīgajā kolonnā) pārveidošanas sektorā gāzes rūpnīcu iekārtu rindā. Kopējam gāzes rūpnīcu gāzes daudzumam, kas nāk no citu ogļu gāzu pārvietošanas, ir jāparādās ražošanas rindā attiecībā uz gāzes rūpnīcu gāzi.

| 13. | Koksa krāšņu gāze |
| --- | --- |

13.

Koksa krāšņu gāze

Iegūst kā koksa krāšņu gāzes ražošanas blakusproduktu dzelzs un tērauda ražošanā.

| 14. | Domnu gāze |
| --- | --- |

14.

Domnu gāze

Iegūst, sadedzinot koksu domnās tērauda un dzelzs ražošanas nozarē. To reģenerē un izmanto kā kurināmo daļēji rūpnīcā un daļēji citos tērauda nozares procesos vai enerģijas ražošanas uzņēmumos, kuros ir iekārtas to sadedzināšanai. Par kurināmā daudzumu ir jāziņo, pamatojoties uz augstāko siltumspēju.

| 15. | Konvertora gāze |
| --- | --- |

15.

Konvertora gāze

Tērauda ražošanas blakusprodukts skābekļa kurtuvē, ko reģenerē pēc iziešanas no kurtuves. Gāze ir zināma arī kā konvertoru gāze, zema blīvuma gāze vai pamata skābekļa gāze tērauda ražošanā.

| 16. | Akmeņogles |
| --- | --- |

16.

Akmeņogles

Termins “akmeņogles” attiecas uz oglēm ar augstāko siltumspēju, kas pārsniedz 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) pie bezpelnu mitrās masas un ar vidējo nejaušu vitrinīta atstarotspēju vismaz 0,6. Akmeņogles kopumā attiecas uz visiem energoproduktiem no 1 līdz 3 (akmeņogles, koksa ogles un citas bitumenogles).

1.2.   Datu apkopojuma saraksts

Turpmāk minētie dati jāiesniedz par visiem energoproduktiem, kas uzskaitīti iepriekšējā punktā, ja vien nav norādīts citādi.

A pielikums attiecas uz terminu skaidrojumiem, kuriem šajā pielikumā nav sniegts īpašs skaidrojums.

1.2.1.   Piegādes un pārveidošanas sektori

| 1. | Ražošanas sektors |
| --- | --- |

1.

Ražošanas sektors

| 1.1. | No tā: pazemē
  Piemēro tikai akmeņoglēm, koksa oglēm, citām bitumenoglēm, melnajam lignītam un lignītam/brūnoglēm. |
| --- | --- |

1.1.

No tā: pazemē

Piemēro tikai akmeņoglēm, koksa oglēm, citām bitumenoglēm, melnajam lignītam un lignītam/brūnoglēm.

| 1.2. | No tā: virszemes
  Piemēro tikai akmeņoglēm, koksa oglēm, citām bitumenoglēm, melnajam lignītam un lignītam/brūnoglēm. |
| --- | --- |

1.2.

No tā: virszemes

Piemēro tikai akmeņoglēm, koksa oglēm, citām bitumenoglēm, melnajam lignītam un lignītam/brūnoglēm.

| 2. | No citiem avotiem
  To veido divas sastāvdaļas:






  — | reģenerētās ogļu sīkšķembas, vidējas kvalitātes un citi zemas šķiras akmeņogļu produkti, kurus nevar klasificēt pēc ogļu veida. Tajā ietilpst akmeņogles, kas reģenerētas no atkritumkaudzēm un citām atkritumu savākšanas vietām, |
| --- | --- | --- |

2.

No citiem avotiem

To veido divas sastāvdaļas:

—

reģenerētās ogļu sīkšķembas, vidējas kvalitātes un citi zemas šķiras akmeņogļu produkti, kurus nevar klasificēt pēc ogļu veida. Tajā ietilpst akmeņogles, kas reģenerētas no atkritumkaudzēm un citām atkritumu savākšanas vietām,

| — | kurināmā piegādes, kura ražošana ietilpst cita kurināmā enerģijas bilancē, bet kura patēriņš parādīsies akmeņogļu enerģijas bilancē. |
| --- | --- |

—

kurināmā piegādes, kura ražošana ietilpst cita kurināmā enerģijas bilancē, bet kura patēriņš parādīsies akmeņogļu enerģijas bilancē.

| 2.1. | No tiem: no naftas produktiem
  Nepiemēro akmeņoglēm, koksa oglēm, citām bitumenoglēm, melnajam lignītam un lignītam/brūnoglēm, un kūdrai.
  Piemēram, naftas koksa pievienošana koksa oglēm koksa krāsnīs. |
| --- | --- |

2.1.

No tiem: no naftas produktiem

Nepiemēro akmeņoglēm, koksa oglēm, citām bitumenoglēm, melnajam lignītam un lignītam/brūnoglēm, un kūdrai.

Piemēram, naftas koksa pievienošana koksa oglēm koksa krāsnīs.

| 2.2. | No tiem: no dabasgāzes
  Nepiemēro akmeņoglēm, koksa oglēm, citām bitumenoglēm, melnajam lignītam un lignītam/brūnoglēm, un kūdrai.
  Piemēram, dabasgāzes pievienošana gāzes rūpnīcu gāzei tiešajam galapatēriņam. |
| --- | --- |

2.2.

No tiem: no dabasgāzes

Nepiemēro akmeņoglēm, koksa oglēm, citām bitumenoglēm, melnajam lignītam un lignītam/brūnoglēm, un kūdrai.

Piemēram, dabasgāzes pievienošana gāzes rūpnīcu gāzei tiešajam galapatēriņam.

| 2.3. | No tiem: no atjaunojamiem avotiem
  Nepiemēro akmeņoglēm, koksa oglēm, citām bitumenoglēm, melnajam lignītam un lignītam/brūnoglēm, un kūdrai.
  Piemēram, rūpnieciskie atkritumi kā saistviela patentēta kurināmā ražošanā. |
| --- | --- |

2.3.

No tiem: no atjaunojamiem avotiem

Nepiemēro akmeņoglēm, koksa oglēm, citām bitumenoglēm, melnajam lignītam un lignītam/brūnoglēm, un kūdrai.

Piemēram, rūpnieciskie atkritumi kā saistviela patentēta kurināmā ražošanā.

| 3. | Imports |
| --- | --- |

3.

Imports

| 4. | Eksports |
| --- | --- |

4.

Eksports

| 5. | Starptautiskie kuģu bunkuri |
| --- | --- |

5.

Starptautiskie kuģu bunkuri

| 6. | Krājumu izmaiņas
  Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli. |
| --- | --- |

6.

Krājumu izmaiņas

Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli.

| 7. | Kopējais patēriņš |
| --- | --- |

7.

Kopējais patēriņš

| 8. | Statistikas atšķirības |
| --- | --- |

8.

Statistikas atšķirības

| 9. | Pārveidošanas sektors kopā
  Izmantotā kurināmā daudzumi primārajai vai sekundārajai enerģijas pārveidošanai (piemēram, ogles par elektroenerģiju, koksa krāšņu gāze par elektroenerģiju) vai izmantotie daudzumi pārveidošanai atvasinātos energoproduktos (piemēram, koksa ogles par koksu). |
| --- | --- |

9.

Pārveidošanas sektors kopā

Izmantotā kurināmā daudzumi primārajai vai sekundārajai enerģijas pārveidošanai (piemēram, ogles par elektroenerģiju, koksa krāšņu gāze par elektroenerģiju) vai izmantotie daudzumi pārveidošanai atvasinātos energoproduktos (piemēram, koksa ogles par koksu).

| 9.1. | No tā: pamatdarbības ražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

9.1.

No tā: pamatdarbības ražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi

| 9.2. | No tā: pamatdarbības ražotāju koģenerācijas stacijas |
| --- | --- |

9.2.

No tā: pamatdarbības ražotāju koģenerācijas stacijas

| 9.3. | No tā: pamatdarbības ražotāju siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

9.3.

No tā: pamatdarbības ražotāju siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi

| 9.4. | No tā: pašražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

9.4.

No tā: pašražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi

| 9.5. | No tā: pašražotāju koģenerācijas stacijas |
| --- | --- |

9.5.

No tā: pašražotāju koģenerācijas stacijas

| 9.6. | No tā: pašražotāju siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

9.6.

No tā: pašražotāju siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi

| 9.7. | No tā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

9.7.

No tā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi

| 9.8. | No tā: koksa krāsnis |
| --- | --- |

9.8.

No tā: koksa krāsnis

| 9.9. | No tā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

9.9.

No tā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi

| 9.10. | No tā: gāzes rūpnīcas |
| --- | --- |

9.10.

No tā: gāzes rūpnīcas

| 9.11. | No tā: domnas
  Koksa ogļu un/vai bitumenogļu (parasti sauktu par PCI), un koksa krāsns koksa daudzumi, kas pārveidoti domnās. Šeit nav jāietver daudzumi, kas izmantoti kā kurināmais apkurei un domnu ekspluatācijai (piemēram, domnu gāze), bet par tiem jāziņo kā par patēriņu enerģētikas sektorā. |
| --- | --- |

9.11.

No tā: domnas

Koksa ogļu un/vai bitumenogļu (parasti sauktu par PCI), un koksa krāsns koksa daudzumi, kas pārveidoti domnās. Šeit nav jāietver daudzumi, kas izmantoti kā kurināmais apkurei un domnu ekspluatācijai (piemēram, domnu gāze), bet par tiem jāziņo kā par patēriņu enerģētikas sektorā.

| 9.12. | No tā: ogļu sašķidrināšana
  Par degakmens eļļu un citiem produktiem, kas iegūti sašķidrināšanas procesā, jāziņo saskaņā ar šā pielikuma 4. nodaļu. |
| --- | --- |

9.12.

No tā: ogļu sašķidrināšana

Par degakmens eļļu un citiem produktiem, kas iegūti sašķidrināšanas procesā, jāziņo saskaņā ar šā pielikuma 4. nodaļu.

| 9.13. | No tā: sajaukšanai ar dabasgāzi
  Ogļu gāzu daudzumi, kas sajaukti ar dabasgāzi. |
| --- | --- |

9.13.

No tā: sajaukšanai ar dabasgāzi

Ogļu gāzu daudzumi, kas sajaukti ar dabasgāzi.

| 9.14. | No tā: citur neklasificēts – pārveidošana |
| --- | --- |

9.14.

No tā: citur neklasificēts – pārveidošana

1.2.2.   Enerģētikas sektors

| 1. | Enerģētikas sektors kopā |
| --- | --- |

1.

Enerģētikas sektors kopā

| 1.1. | No tā: elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi, koģenerācijas stacijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

1.1.

No tā: elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi, koģenerācijas stacijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi

| 1.2. | No tā: ogļraktuves |
| --- | --- |

1.2.

No tā: ogļraktuves

| 1.3. | No tā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

1.3.

No tā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi

| 1.4. | No tā: koksa krāsnis |
| --- | --- |

1.4.

No tā: koksa krāsnis

| 1.5. | No tā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

1.5.

No tā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi

| 1.6. | No tā: gāzes rūpnīcas |
| --- | --- |

1.6.

No tā: gāzes rūpnīcas

| 1.7. | No tā: domnas |
| --- | --- |

1.7.

No tā: domnas

| 1.8. | No tā: naftas rafinēšanas rūpnīcas |
| --- | --- |

1.8.

No tā: naftas rafinēšanas rūpnīcas

| 1.9. | No tā: ogļu sašķidrināšana |
| --- | --- |

1.9.

No tā: ogļu sašķidrināšana

| 1.10. | No tā: citur neklasificēts – enerģētika |
| --- | --- |

1.10.

No tā: citur neklasificēts – enerģētika

| 2. | Sadales zudumi
  Zudumi, kas radušies pārvietošanas un sadales, kā arī rūpniecisko gāzu uzliesmojuma dēļ. |
| --- | --- |

2.

Sadales zudumi

Zudumi, kas radušies pārvietošanas un sadales, kā arī rūpniecisko gāzu uzliesmojuma dēļ.

| 3. | Galapatēriņš kopā |
| --- | --- |

3.

Galapatēriņš kopā

| 4. | Neenerģētikas patēriņš kopā |
| --- | --- |

4.

Neenerģētikas patēriņš kopā

| 4.1. | No tā: rūpniecības, pārveidošanas un enerģētikas sektori
  Neenerģētikas patēriņš visās rūpniecības, pārveidošanas un enerģētikas apakšnozarēs, piemēram, ogles, kas izmantotas metanola vai amonjaka ražošanā. |
| --- | --- |

4.1.

No tā: rūpniecības, pārveidošanas un enerģētikas sektori

Neenerģētikas patēriņš visās rūpniecības, pārveidošanas un enerģētikas apakšnozarēs, piemēram, ogles, kas izmantotas metanola vai amonjaka ražošanā.

| 4.1.1. | No 4.1., no tā: naftas ķīmijas rūpniecībā
  Neenerģētikas patēriņš, piemēram, ogļu izmantošana par izejvielām mēslojuma iegūšanai un par izejvielām citu naftas ķīmijas produktu ražošanā. |
| --- | --- |

4.1.1.

No 4.1., no tā: naftas ķīmijas rūpniecībā

Neenerģētikas patēriņš, piemēram, ogļu izmantošana par izejvielām mēslojuma iegūšanai un par izejvielām citu naftas ķīmijas produktu ražošanā.

| 4.2. | No tā: transporta sektors
  Neenerģētikas patēriņš visās transporta apakšnozarēs. |
| --- | --- |

4.2.

No tā: transporta sektors

Neenerģētikas patēriņš visās transporta apakšnozarēs.

| 4.3. | No tā: citi sektori
  Neenerģētikas patēriņš komercpakalpojumu un sabiedrisko pakalpojumu sektorā, dzīvojamā sektorā, lauksaimniecībā un citur nenorādītos sektoros. |
| --- | --- |

4.3.

No tā: citi sektori

Neenerģētikas patēriņš komercpakalpojumu un sabiedrisko pakalpojumu sektorā, dzīvojamā sektorā, lauksaimniecībā un citur nenorādītos sektoros.

1.2.3.   Enerģijas galapatēriņa specifikācija

| 1. | Enerģijas galapatēriņš |
| --- | --- |

1.

Enerģijas galapatēriņš

| 2. | Rūpniecības sektors |
| --- | --- |

2.

Rūpniecības sektors

| 2.1. | No tā: dzelzs un tērauda ražošana |
| --- | --- |

2.1.

No tā: dzelzs un tērauda ražošana

| 2.2. | No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība |
| --- | --- |

2.2.

No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība

| 2.3. | No tā: krāsaino metālu ražošana |
| --- | --- |

2.3.

No tā: krāsaino metālu ražošana

| 2.4. | No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.4.

No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana

| 2.5. | No tā: transportlīdzekļu ražošana |
| --- | --- |

2.5.

No tā: transportlīdzekļu ražošana

| 2.6. | No tā: mašīnas un iekārtas |
| --- | --- |

2.6.

No tā: mašīnas un iekārtas

| 2.7. | No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde |
| --- | --- |

2.7.

No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

| 2.8. | No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana |
| --- | --- |

2.8.

No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana

| 2.9. | No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība |
| --- | --- |

2.9.

No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība

| 2.10. | No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.10.

No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana

| 2.11. | No tā: būvniecība |
| --- | --- |

2.11.

No tā: būvniecība

| 2.12. | No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.12.

No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana

| 2.13. | No tā: citur neklasificēts – rūpniecība |
| --- | --- |

2.13.

No tā: citur neklasificēts – rūpniecība

| 3. | Transporta sektors |
| --- | --- |

3.

Transporta sektors

| 3.1. | No tā: dzelzceļš |
| --- | --- |

3.1.

No tā: dzelzceļš

| 3.2. | No tā: vietējā kuģošana |
| --- | --- |

3.2.

No tā: vietējā kuģošana

| 3.3. | No tā: citur neklasificēts – transports |
| --- | --- |

3.3.

No tā: citur neklasificēts – transports

| 4. | Citi sektori |
| --- | --- |

4.

Citi sektori

| 4.1. | No tiem: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi |
| --- | --- |

4.1.

No tiem: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi

| 4.2. | No tiem: dzīvojamais sektors |
| --- | --- |

4.2.

No tiem: dzīvojamais sektors

| 4.3. | No tiem: lauksaimniecība/mežsaimniecība |
| --- | --- |

4.3.

No tiem: lauksaimniecība/mežsaimniecība

| 4.4. | No tiem: zvejniecība |
| --- | --- |

4.4.

No tiem: zvejniecība

| 4.5. | No tiem: citur neklasificēts – cits |
| --- | --- |

4.5.

No tiem: citur neklasificēts – cits

1.2.4.   Imports un eksports

Izcelsmes valsts imports un galamērķa valsts eksports.

Nepiemēro kūdrai, gāzes koksam, gāzes rūpnīcu gāzei, koksa gāzei, domnu gāzei, kā arī konvertora gāzei.

1.2.5.   Patēriņš pašražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumos un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumos

Par patēriņu pašražotāju elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumos ir jāziņo atsevišķi par elektroenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem, par koģenerācijas stacijām un par siltumenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem.

Minētie patēriņi pašražotāju uzņēmumos ir sadalīti, ņemot vērā pamatdarbības veidus, kas uzskaitīti tabulā:

| 1. | Kopā enerģētikas sektors |
| --- | --- |

1.

Kopā enerģētikas sektors

| 1.1. | No tā: ogļraktuves |
| --- | --- |

1.1.

No tā: ogļraktuves

| 1.2. | No tā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

1.2.

No tā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi

| 1.3. | No tā: koksa krāsnis |
| --- | --- |

1.3.

No tā: koksa krāsnis

| 1.4. | No tā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

1.4.

No tā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi

| 1.5. | No tā: gāzes rūpnīcas |
| --- | --- |

1.5.

No tā: gāzes rūpnīcas

| 1.6. | No tā: domnas |
| --- | --- |

1.6.

No tā: domnas

| 1.7. | No tā: naftas rafinēšanas rūpnīcas |
| --- | --- |

1.7.

No tā: naftas rafinēšanas rūpnīcas

| 1.8. | No tā: ogļu sašķidrināšana |
| --- | --- |

1.8.

No tā: ogļu sašķidrināšana

| 1.9. | No tā: citur neklasificēts – enerģētika |
| --- | --- |

1.9.

No tā: citur neklasificēts – enerģētika

| 2. | Rūpniecības sektors |
| --- | --- |

2.

Rūpniecības sektors

| 2.1. | No tā: dzelzs un tērauda ražošana |
| --- | --- |

2.1.

No tā: dzelzs un tērauda ražošana

| 2.2. | No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība |
| --- | --- |

2.2.

No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība

| 2.3. | No tā: krāsaino metālu ražošana |
| --- | --- |

2.3.

No tā: krāsaino metālu ražošana

| 2.4. | No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.4.

No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana

| 2.5. | No tā: transportlīdzekļu ražošana |
| --- | --- |

2.5.

No tā: transportlīdzekļu ražošana

| 2.6. | No tā: mašīnas un iekārtas |
| --- | --- |

2.6.

No tā: mašīnas un iekārtas

| 2.7. | No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde |
| --- | --- |

2.7.

No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

| 2.8. | No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana |
| --- | --- |

2.8.

No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana

| 2.9. | No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība |
| --- | --- |

2.9.

No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība

| 2.10. | No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.10.

No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana

| 2.11. | No tā: būvniecība |
| --- | --- |

2.11.

No tā: būvniecība

| 2.12. | No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.12.

No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana

| 2.13. | No tā: citur neklasificēts – rūpniecība |
| --- | --- |

2.13.

No tā: citur neklasificēts – rūpniecība

| 3. | Transporta sektors |
| --- | --- |

3.

Transporta sektors

| 3.1. | No tā: dzelzceļš |
| --- | --- |

3.1.

No tā: dzelzceļš

| 3.2. | No tā: citur neklasificēts – transports |
| --- | --- |

3.2.

No tā: citur neklasificēts – transports

| 4. | Citi sektori |
| --- | --- |

4.

Citi sektori

| 4.1. | No tiem: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi |
| --- | --- |

4.1.

No tiem: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi

| 4.2. | No tiem: dzīvojamais sektors |
| --- | --- |

4.2.

No tiem: dzīvojamais sektors

| 4.3. | No tiem: lauksaimniecība/mežsaimniecība |
| --- | --- |

4.3.

No tiem: lauksaimniecība/mežsaimniecība

| 4.4. | No tiem: zvejniecība |
| --- | --- |

4.4.

No tiem: zvejniecība

| 4.5. | No tiem: citur neklasificēts |
| --- | --- |

4.5.

No tiem: citur neklasificēts

1.3.   Siltumspēja

Par 1.1. punktā minētajiem energoproduktiem jāziņo gan augstākā, gan zemākā siltumspēja šādiem galvenajiem datu apkopojumiem.

Nepiemēro gāzes rūpnīcu gāzēm, koksa krāšņu gāzei, domnu gāzei un konvertora gāzei:

| 1. | Ražošana |
| --- | --- |

1.

Ražošana

| 2. | Imports |
| --- | --- |

2.

Imports

| 3. | Eksports |
| --- | --- |

3.

Eksports

| 4. | Izmantots koksa krāsnīs |
| --- | --- |

4.

Izmantots koksa krāsnīs

| 5. | Izmantots domnās |
| --- | --- |

5.

Izmantots domnās

| 6. | Izmantots pamatdarbības elektroenerģijas ražošanas uzņēmumos, koģenerācijas stacijās un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumos |
| --- | --- |

6.

Izmantots pamatdarbības elektroenerģijas ražošanas uzņēmumos, koģenerācijas stacijās un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumos

| 7. | Izmantots rūpniecībā |
| --- | --- |

7.

Izmantots rūpniecībā

| 8. | Citiem izmantojuma veidiem |
| --- | --- |

8.

Citiem izmantojuma veidiem

1.4.   Ražošana un krājumi ogļu raktuvēs

Piemērojama tikai akmeņoglēm un lignītam/brūnoglēm.

Jāziņo par šādiem daudzumiem:

| 1. | Apakšzemes ieguve |
| --- | --- |

1.

Apakšzemes ieguve

| 2. | Ieguve virszemē |
| --- | --- |

2.

Ieguve virszemē

| 3. | No citiem avotiem |
| --- | --- |

3.

No citiem avotiem

| 4. | Krājumi perioda beigās |
| --- | --- |

4.

Krājumi perioda beigās

| 4.1. | No tiem: krājumi raktuvēs |
| --- | --- |

4.1.

No tiem: krājumi raktuvēs

1.5.   Mērvienības

| 1. | Enerģijas daudzums |
| --- | --- |

1.

Enerģijas daudzums

103 tonnas

Izņēmums: gāzēm (gāzes rūpnīcu gāzei, koksa krāšņu gāzei, domnu gāzei, konvertora gāzei) mērījums ir tieši enerģijas mērījums, un tādēļ izmantojamā mērvienība ir TJ (pamatojoties uz augstāko siltumspēju).

| 2. | Siltumspēja |
| --- | --- |

2.

Siltumspēja

MJ/tonna

1.6.   Atkāpes un atbrīvojumi

Nepiemēro.

2.   DABASGĀZE

2.1.   Attiecīgie energoprodukti

Šo datu apkopojums attiecas uz dabasgāzi, ko veido gāzes, kas ir sastopamas pazemes atradnēs, un tās ir sašķidrinātas vai gāzveida, ko pamatā veido metāns.

Tas ietver gan “neasimilēto” gāzi, kas veidojas atradnēs tikai kā gāzveida ogļūdeņražu maisījums, gan “asimilēto” gāzi, kas iegūta saistībā ar jēlnaftu, kā arī metānu, kas reģenerēts no ogļraktuvēm (akmeņogļu gāze) vai no ogļu slāņa (ogļu slāņa gāze).

Tas neietver gāzes, kas radušās, anaerobi iztvaicējot biomasu (piemēram, komunālo vai notekūdeņu dūņu gāzi), ne arī gāzes rūpnīcu gāzi.

2.2.   Datu apkopojuma saraksts

Turpmāk minētie dati jāiesniedz par visiem energoproduktiem, kas uzskaitīti iepriekšējā punktā, ja vien nav norādīts citādi.

2.2.1.   Piegādes un pārveidošanas sektori

Jāziņo par daudzumiem, kas izteikti gan apjoma, gan enerģijas vienībās, un ieskaitot augstāko un zemāko siltumspēju šādiem datiem:

| 1. | Vietējā ražošana
  Norāda visu realizējamās produkcijas apjomu valsts robežās, tostarp atklātā jūrā iegūto. Iegūto apjomu mēra pēc attīrīšanas un NGL ieguves, kā arī pēc sēra ekstrakcijas.
  Neietver ieguves zudumus un daudzumus, kas ir no jauna ievadīti, izplūduši vai uzliesmojuši.
  Ietver izmantotos daudzumus dabasgāzes nozarē; gāzes ieguvē, cauruļvadu sistēmās un pārstrādes rūpnīcās. |
| --- | --- |

1.

Vietējā ražošana

Norāda visu realizējamās produkcijas apjomu valsts robežās, tostarp atklātā jūrā iegūto. Iegūto apjomu mēra pēc attīrīšanas un NGL ieguves, kā arī pēc sēra ekstrakcijas.

Neietver ieguves zudumus un daudzumus, kas ir no jauna ievadīti, izplūduši vai uzliesmojuši.

Ietver izmantotos daudzumus dabasgāzes nozarē; gāzes ieguvē, cauruļvadu sistēmās un pārstrādes rūpnīcās.

| 1.1. | No tās: asimilētā gāze
  Dabasgāze, kas iegūta kopā ar jēlnaftu. |
| --- | --- |

1.1.

No tās: asimilētā gāze

Dabasgāze, kas iegūta kopā ar jēlnaftu.

| 1.2. | No tās: neasimilētā gāze
  Dabasgāze, kas veidojas atradnēs tikai kā gāzveida ogļūdeņražu maisījums. |
| --- | --- |

1.2.

No tās: neasimilētā gāze

Dabasgāze, kas veidojas atradnēs tikai kā gāzveida ogļūdeņražu maisījums.

| 1.3. | No tās: ogļraktuvju gāze
  Ogļraktuvēs vai no ogļu slāņa iegūtais metāns, izvadīts virszemē un patērēts ogļraktuvēs vai pa cauruļvadiem piegādāts patērētājiem. |
| --- | --- |

1.3.

No tās: ogļraktuvju gāze

Ogļraktuvēs vai no ogļu slāņa iegūtais metāns, izvadīts virszemē un patērēts ogļraktuvēs vai pa cauruļvadiem piegādāts patērētājiem.

| 2. | No citiem avotiem
  Kurināmais, kas sajaukts ar dabasgāzi un patērēts kā maisījums. |
| --- | --- |

2.

No citiem avotiem

Kurināmais, kas sajaukts ar dabasgāzi un patērēts kā maisījums.

| 2.1. | No tiem: no naftas produktiem

  LPG kvalitātes, piemēram, siltumspējas, uzlabošanai. |
| --- | --- |

2.1.

No tiem: no naftas produktiem

LPG kvalitātes, piemēram, siltumspējas, uzlabošanai.

| 2.2. | No tiem: no oglēm
  Rūpnieciskā gāze sajaukšanai ar dabasgāzi |
| --- | --- |

2.2.

No tiem: no oglēm

Rūpnieciskā gāze sajaukšanai ar dabasgāzi

| 2.3. | No tiem: no atjaunojamiem avotiem
  Biogāze sajaukšanai ar dabasgāzi |
| --- | --- |

2.3.

No tiem: no atjaunojamiem avotiem

Biogāze sajaukšanai ar dabasgāzi

| 3. | Imports |
| --- | --- |

3.

Imports

| 4. | Eksports |
| --- | --- |

4.

Eksports

| 5. | Starptautiskie kuģu bunkuri |
| --- | --- |

5.

Starptautiskie kuģu bunkuri

| 6. | Krājumu izmaiņas
  Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli. |
| --- | --- |

6.

Krājumu izmaiņas

Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli.

| 7. | Kopējais patēriņš |
| --- | --- |

7.

Kopējais patēriņš

| 8. | Statistikas atšķirības
  Prasību paziņot siltumspēju šeit nepiemēro. |
| --- | --- |

8.

Statistikas atšķirības

Prasību paziņot siltumspēju šeit nepiemēro.

| 9. | Reģenerējamā gāze: krājumi perioda sākumā un perioda beigās
  Pieejamie gāzes daudzumi piegādei jebkādā ievades un izvades cikla laikā. Tas attiecas uz reģenerējamo dabasgāzi, ko uzglabā īpašās krātuvēs (izsmelta gāzes un/vai naftas atradne, uzglabāšana ūdens nesējslānī, sāls dobumā, jaukta veida dobumos vai citā veidā), kā arī sašķidrinātas dabasgāzes uzglabāšanu. Nav jāietver balasta gāze.
  Prasību paziņot siltumspēju šeit nepiemēro. |
| --- | --- |

9.

Reģenerējamā gāze: krājumi perioda sākumā un perioda beigās

Pieejamie gāzes daudzumi piegādei jebkādā ievades un izvades cikla laikā. Tas attiecas uz reģenerējamo dabasgāzi, ko uzglabā īpašās krātuvēs (izsmelta gāzes un/vai naftas atradne, uzglabāšana ūdens nesējslānī, sāls dobumā, jaukta veida dobumos vai citā veidā), kā arī sašķidrinātas dabasgāzes uzglabāšanu. Nav jāietver balasta gāze.

Prasību paziņot siltumspēju šeit nepiemēro.

| 10. | Izplūdusī gāze
  Gāzes daudzums, kas izplūdis gaisā ieguves vietā vai gāzes pārstrādes rūpnīcā.
  Prasību paziņot siltumspēju šeit nepiemēro. |
| --- | --- |

10.

Izplūdusī gāze

Gāzes daudzums, kas izplūdis gaisā ieguves vietā vai gāzes pārstrādes rūpnīcā.

Prasību paziņot siltumspēju šeit nepiemēro.

| 11. | Sadedzinātā gāze
  Sadegušas gāzes daudzums uzliesmojumos ieguves vietā vai gāzes pārstrādes rūpnīcā.
  Prasību paziņot siltumspēju šeit nepiemēro. |
| --- | --- |

11.

Sadedzinātā gāze

Sadegušas gāzes daudzums uzliesmojumos ieguves vietā vai gāzes pārstrādes rūpnīcā.

Prasību paziņot siltumspēju šeit nepiemēro.

| 12. | Pārveidošanas sektors kopā
  Izmantotie kurināmā daudzumi primārajā un sekundārajā enerģijas pārveidošanā (piemēram, dabasgāzi par elektroenerģiju) vai kas izmantoti pārveidošanai atvasinātos energoproduktos (piemēram, dabasgāzi par metanolu). |
| --- | --- |

12.

Pārveidošanas sektors kopā

Izmantotie kurināmā daudzumi primārajā un sekundārajā enerģijas pārveidošanā (piemēram, dabasgāzi par elektroenerģiju) vai kas izmantoti pārveidošanai atvasinātos energoproduktos (piemēram, dabasgāzi par metanolu).

| 12.1. | No tā: pamatdarbības ražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

12.1.

No tā: pamatdarbības ražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi

| 12.2. | No tā: pašražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

12.2.

No tā: pašražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi

| 12.3. | No tā: pamatdarbības ražotāju koģenerācijas stacijas |
| --- | --- |

12.3.

No tā: pamatdarbības ražotāju koģenerācijas stacijas

| 12.4. | No tā: pašražotāju koģenerācijas stacijas |
| --- | --- |

12.4.

No tā: pašražotāju koģenerācijas stacijas

| 12.5. | No tā: pamatdarbības ražotāju siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

12.5.

No tā: pamatdarbības ražotāju siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi

| 12.6. | No tā: pašražotāju siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

12.6.

No tā: pašražotāju siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi

| 12.7. | No tā: gāzes rūpnīcas |
| --- | --- |

12.7.

No tā: gāzes rūpnīcas

| 12.8. | No tā: koksa krāsnis |
| --- | --- |

12.8.

No tā: koksa krāsnis

| 12.9. | No tā: domnas |
| --- | --- |

12.9.

No tā: domnas

| 12.10. | No tā: gāzes sašķidrināšana
  Dabasgāzes daudzumi, kas izlietoti kā izejvielas sašķidrināšanai, piemēram, kurināmā daudzumi, ko izmanto metanola ražošanas procesā, lai iegūtu metanolu. |
| --- | --- |

12.10.

No tā: gāzes sašķidrināšana

Dabasgāzes daudzumi, kas izlietoti kā izejvielas sašķidrināšanai, piemēram, kurināmā daudzumi, ko izmanto metanola ražošanas procesā, lai iegūtu metanolu.

| 12.11. | No tā: nav norādīts – pārveidošana |
| --- | --- |

12.11.

No tā: nav norādīts – pārveidošana

2.2.2.   Enerģētikas sektors

| 1. | Kopā enerģētikas sektors |
| --- | --- |

1.

Kopā enerģētikas sektors

| 1.1. | No tā: ogļraktuves |
| --- | --- |

1.1.

No tā: ogļraktuves

| 1.2. | No tā: naftas un gāzes ieguve |
| --- | --- |

1.2.

No tā: naftas un gāzes ieguve

| 1.3. | No tā: patēriņš naftas rafinēšanas rūpnīcās |
| --- | --- |

1.3.

No tā: patēriņš naftas rafinēšanas rūpnīcās

| 1.4. | No tā: koksa krāsnis |
| --- | --- |

1.4.

No tā: koksa krāsnis

| 1.5. | No tā: domnas |
| --- | --- |

1.5.

No tā: domnas

| 1.6. | No tā: gāzes rūpnīcas |
| --- | --- |

1.6.

No tā: gāzes rūpnīcas

| 1.7. | No tā: elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi, koģenerācijas stacijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

1.7.

No tā: elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi, koģenerācijas stacijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi

| 1.8. | No tā: sašķidrināšana (LNG) vai gazifikācija |
| --- | --- |

1.8.

No tā: sašķidrināšana (LNG) vai gazifikācija

| 1.9. | No tā: gāzes sašķidrināšana |
| --- | --- |

1.9.

No tā: gāzes sašķidrināšana

| 1.10. | No tā: citur neklasificēts – enerģētika |
| --- | --- |

1.10.

No tā: citur neklasificēts – enerģētika

| 2. | Piegādes un sadales zudumi |
| --- | --- |

2.

Piegādes un sadales zudumi

2.2.3.   Enerģijas galapatēriņa specifikācija

Par dabasgāzes patēriņu ir jāziņo atsevišķi gan kā par enerģētikas patēriņu, gan neenerģētikas patēriņu šādās nozarēs:

| 1. | Galapatēriņš kopā
  Šajā pozīcijā atsevišķi jāziņo enerģijas galapatēriņš un neenerģētikas patēriņš. |
| --- | --- |

1.

Galapatēriņš kopā

Šajā pozīcijā atsevišķi jāziņo enerģijas galapatēriņš un neenerģētikas patēriņš.

| 2. | Transporta sektors |
| --- | --- |

2.

Transporta sektors

| 2.1. | No tā: sauszemes transports
  Ietver CNG un biogāzi |
| --- | --- |

2.1.

No tā: sauszemes transports

Ietver CNG un biogāzi

| 2.1.1. | No tā: biogāzes daļa sauszemes transportā |
| --- | --- |

2.1.1.

No tā: biogāzes daļa sauszemes transportā

| 2.2. | No tā: cauruļvadu transports |
| --- | --- |

2.2.

No tā: cauruļvadu transports

| 2.3. | No tā: citur neklasificēts – transports |
| --- | --- |

2.3.

No tā: citur neklasificēts – transports

| 3. | Rūpniecības sektors |
| --- | --- |

3.

Rūpniecības sektors

| 3.1. | No tā: dzelzs un tērauda ražošana |
| --- | --- |

3.1.

No tā: dzelzs un tērauda ražošana

| 3.2. | No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība |
| --- | --- |

3.2.

No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība

| 3.3. | No tā: krāsaino metālu ražošana |
| --- | --- |

3.3.

No tā: krāsaino metālu ražošana

| 3.4. | No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

3.4.

No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana

| 3.5. | No tā: transportlīdzekļu ražošana |
| --- | --- |

3.5.

No tā: transportlīdzekļu ražošana

| 3.6. | No tā: mašīnas un iekārtas |
| --- | --- |

3.6.

No tā: mašīnas un iekārtas

| 3.7. | No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde |
| --- | --- |

3.7.

No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

| 3.8. | No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana |
| --- | --- |

3.8.

No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana

| 3.9. | No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība |
| --- | --- |

3.9.

No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība

| 3.10. | No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

3.10.

No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana

| 3.11. | No tā: būvniecība |
| --- | --- |

3.11.

No tā: būvniecība

| 3.12. | No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

3.12.

No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana

| 3.13. | No tā: citur neklasificēts – rūpniecība |
| --- | --- |

3.13.

No tā: citur neklasificēts – rūpniecība

| 4. | Citi sektori |
| --- | --- |

4.

Citi sektori

| 4.1. | No tiem: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi |
| --- | --- |

4.1.

No tiem: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi

| 4.2. | No tiem: dzīvojamais sektors |
| --- | --- |

4.2.

No tiem: dzīvojamais sektors

| 4.3. | No tiem: lauksaimniecība/mežsaimniecība |
| --- | --- |

4.3.

No tiem: lauksaimniecība/mežsaimniecība

| 4.4. | No tiem: zvejniecība |
| --- | --- |

4.4.

No tiem: zvejniecība

| 4.5. | No tiem: citur neklasificēts – cits |
| --- | --- |

4.5.

No tiem: citur neklasificēts – cits

2.2.4.   Imports un eksports

Jāziņo gan dabasgāzes kopā, gan tās LNG daļas daudzums par katru importa izcelsmes valsti un eksporta galamērķa valsti.

2.2.5.   Patēriņš pašražotāju elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumos

Par patēriņu pašražotāju elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumos ir jāziņo atsevišķi par pašražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumiem, pašražotāju koģenerācijas stacijām un pašražotāju siltumenerģijas ražošanas uzņēmumiem.

Patēriņš attiecas uz šādiem uzņēmumiem vai darbībām:

| 1. | Kopā enerģētikas sektors |
| --- | --- |

1.

Kopā enerģētikas sektors

| 1.1. | No tā: ogļraktuves |
| --- | --- |

1.1.

No tā: ogļraktuves

| 1.2. | No tā: naftas un gāzes ieguve |
| --- | --- |

1.2.

No tā: naftas un gāzes ieguve

| 1.3. | No tā: patēriņš naftas rafinēšanas rūpnīcās |
| --- | --- |

1.3.

No tā: patēriņš naftas rafinēšanas rūpnīcās

| 1.4. | No tā: koksa krāsnis |
| --- | --- |

1.4.

No tā: koksa krāsnis

| 1.5. | No tā: domnas |
| --- | --- |

1.5.

No tā: domnas

| 1.6. | No tā: gāzes rūpnīcas |
| --- | --- |

1.6.

No tā: gāzes rūpnīcas

| 1.7. | No tā: sašķidrināšanas (LNG) un regazifikācijas rūpnīcas |
| --- | --- |

1.7.

No tā: sašķidrināšanas (LNG) un regazifikācijas rūpnīcas

| 1.8. | No tā: gāzes sašķidrināšana |
| --- | --- |

1.8.

No tā: gāzes sašķidrināšana

| 1.9. | No tā: citur neklasificēts – enerģētika |
| --- | --- |

1.9.

No tā: citur neklasificēts – enerģētika

| 2. | Rūpniecības sektors |
| --- | --- |

2.

Rūpniecības sektors

| 2.1. | No tā: dzelzs un tērauda ražošana |
| --- | --- |

2.1.

No tā: dzelzs un tērauda ražošana

| 2.2. | No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība |
| --- | --- |

2.2.

No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība

| 2.3. | No tā: krāsaino metālu ražošana |
| --- | --- |

2.3.

No tā: krāsaino metālu ražošana

| 2.4. | No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.4.

No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana

| 2.5. | No tā: transportlīdzekļu ražošana |
| --- | --- |

2.5.

No tā: transportlīdzekļu ražošana

| 2.6. | No tā: mašīnas un iekārtas |
| --- | --- |

2.6.

No tā: mašīnas un iekārtas

| 2.7. | No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde |
| --- | --- |

2.7.

No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

| 2.8. | No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana |
| --- | --- |

2.8.

No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana

| 2.9. | No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība |
| --- | --- |

2.9.

No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība

| 2.10. | No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.10.

No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana

| 2.11. | No tā: būvniecība |
| --- | --- |

2.11.

No tā: būvniecība

| 2.12. | No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.12.

No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana

| 2.13. | No tā: citur neklasificēts – rūpniecība |
| --- | --- |

2.13.

No tā: citur neklasificēts – rūpniecība

| 3. | Transporta sektors |
| --- | --- |

3.

Transporta sektors

| 3.1. | No tā: cauruļvadu transports |
| --- | --- |

3.1.

No tā: cauruļvadu transports

| 3.2. | No tā: citur neklasificēts – transports |
| --- | --- |

3.2.

No tā: citur neklasificēts – transports

| 4. | Citi sektori |
| --- | --- |

4.

Citi sektori

| 4.1. | No tiem: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi |
| --- | --- |

4.1.

No tiem: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi

| 4.2. | No tiem: dzīvojamais sektors |
| --- | --- |

4.2.

No tiem: dzīvojamais sektors

| 4.3. | No tiem: lauksaimniecība/mežsaimniecība |
| --- | --- |

4.3.

No tiem: lauksaimniecība/mežsaimniecība

| 4.4. | No tiem: zvejniecība |
| --- | --- |

4.4.

No tiem: zvejniecība

| 4.5. | No tiem: citur neklasificēts |
| --- | --- |

4.5.

No tiem: citur neklasificēts

2.2.6.   Gāzes krātuvju ietilpība

| 1. | Nosaukums
  Krātuves vietas nosaukums. |
| --- | --- |

1.

Nosaukums

Krātuves vietas nosaukums.

| 2. | Veids
  Krātuves veids, piemēram, izsmelta gāzes atradne, sāls dobums utt. |
| --- | --- |

2.

Veids

Krātuves veids, piemēram, izsmelta gāzes atradne, sāls dobums utt.

| 3. | Darba jauda
  Kopējā gāzes krātuves ietilpība mīnus balasta gāze. Balasta gāze ir kopējais gāzes daudzums, kas ir vajadzīgs kā pastāvīgs krājums, lai saglabātu pietiekamu pazemes krātuves rezervuāra spiedienu un piegādes tempu visā izsūknēšanas ciklā. |
| --- | --- |

3.

Darba jauda

Kopējā gāzes krātuves ietilpība mīnus balasta gāze. Balasta gāze ir kopējais gāzes daudzums, kas ir vajadzīgs kā pastāvīgs krājums, lai saglabātu pietiekamu pazemes krātuves rezervuāra spiedienu un piegādes tempu visā izsūknēšanas ciklā.

| 4. | Maksimālais izvades ātrums
  Maksimālais ātrums, kādā gāzi no attiecīgās krātuves var izsūknēt. |
| --- | --- |

4.

Maksimālais izvades ātrums

Maksimālais ātrums, kādā gāzi no attiecīgās krātuves var izsūknēt.

2.3.   Mērvienības

| 1. | Enerģijas daudzumi |
| --- | --- |

1.

Enerģijas daudzumi

Ja vien nav norādīts citādi, dabasgāzes daudzumus paziņo pēc to enerģijas satura, t. i., TJ, pamatojoties uz augstāko siltumspēju.

Ja ir vajadzīgi fiziskie daudzumi, vienība ir 106 m3, pieņemot references gāzes nosacījumus (15 oC, 101,325 kPa).

| 2. | Siltumspēja |
| --- | --- |

2.

Siltumspēja

KJ/m3, pieņemot references gāzes nosacījumus (15 oC, 101,325 kPa).

| 3. | Krātuves darba jauda |
| --- | --- |

3.

Krātuves darba jauda

106 m3, pieņemot references gāzes nosacījumus (15 oC, 101,325 kPa).

| 4. | Maksimālais izvades ātrums |
| --- | --- |

4.

Maksimālais izvades ātrums

106 m3/dienā, pieņemot references gāzes nosacījumus (15 oC, 101,325 kPa).

2.4.   Atkāpes un atbrīvojumi

Nepiemēro.

3.   ELEKTROENERĢIJA UN SILTUMENERĢIJA

3.1.   Attiecīgie energoprodukti

Šajā nodaļā ir iekļauta siltumenerģija un elektroenerģija.

3.2.   Datu apkopojuma saraksts

Turpmāk minētais datu apkopojuma saraksts jāsniedz par visiem energoproduktiem, kas uzskaitīti iepriekšējā punktā, ja vien nav norādīts citādi.

A pielikums attiecas uz to terminu skaidrojumu, par kuriem īpašs skaidrojums šajā nodaļā nav sniegts. 1., 2., 4. un 5. nodaļā minētās definīcijas un mērvienības piemēro energoproduktiem, kas pieder pie cietā kurināmā un rūpnieciskajām gāzēm, dabasgāzes, naftas un benzīna produktiem, atjaunojamiem enerģijas avotiem un enerģijas no atkritumiem.

3.2.1.   Piegādes un pārveidošanas sektori

Šajā nodaļā tiek piemērotas šādas īpašas definīcijas datiem par elektroenerģiju un siltumenerģiju.

| — | Bruto saražotā elektroenerģija ir visu attiecīgo ražojošo iekārtu saražotās elektroenerģijas summa (ieskaitot sūkņu iekārtas), ko iegūst pie galveno ģeneratoru izejas termināļiem. |
| --- | --- |

—

Bruto saražotā elektroenerģija ir visu attiecīgo ražojošo iekārtu saražotās elektroenerģijas summa (ieskaitot sūkņu iekārtas), ko iegūst pie galveno ģeneratoru izejas termināļiem.

| — | Bruto saražotā siltumenerģija ir iekārtu kopējā saražotā siltumenerģija, un tajā norāda siltumenerģiju, ko patērē iekārtu palīgierīces, kurās izmanto karstu šķidrumu (telpas apsildīšana, šķidrā kurināmā sasildīšana utt.), kā arī zudumus, kas rodas iekārtās/tīklā siltuma apmaiņas dēļ, un ķīmisko procesu rezultātā iegūto siltumenerģiju, kuru izmanto kā primāro enerģiju. |
| --- | --- |

—

Bruto saražotā siltumenerģija ir iekārtu kopējā saražotā siltumenerģija, un tajā norāda siltumenerģiju, ko patērē iekārtu palīgierīces, kurās izmanto karstu šķidrumu (telpas apsildīšana, šķidrā kurināmā sasildīšana utt.), kā arī zudumus, kas rodas iekārtās/tīklā siltuma apmaiņas dēļ, un ķīmisko procesu rezultātā iegūto siltumenerģiju, kuru izmanto kā primāro enerģiju.

| — | Neto saražotā elektroenerģija: bruto saražotā elektroenerģija mīnus palīgierīču patērētā elektroenerģija un zudumi galveno ģeneratoru transformatoros. |
| --- | --- |

—

Neto saražotā elektroenerģija: bruto saražotā elektroenerģija mīnus palīgierīču patērētā elektroenerģija un zudumi galveno ģeneratoru transformatoros.

| — | Neto saražotā siltumenerģija ir sadales sistēmai piegādātā siltumenerģija, ko nosaka no izejošās un ienākošās plūsmas mērījumiem. |
| --- | --- |

—

Neto saražotā siltumenerģija ir sadales sistēmai piegādātā siltumenerģija, ko nosaka no izejošās un ienākošās plūsmas mērījumiem.

Tabulā minētais datu apkopojums jāziņo atsevišķi par pamatdarbības ražošanas uzņēmumiem un pašražotājiem. Visos attiecīgajos gadījumos šo abu veidu uzņēmumos gan bruto, gan neto saražotā elektroenerģija un siltumenerģija jāpaziņo atsevišķi par elektroenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem, koģenerācijas stacijām un siltumenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem, izmantojot šādu datu apkopojumu:

| 1. | Ražošana kopā |
| --- | --- |

1.

Ražošana kopā

| 1.1. | No tās: kodolenerģija |
| --- | --- |

1.1.

No tās: kodolenerģija

| 1.2. | No tās: hidroenerģija |
| --- | --- |

1.2.

No tās: hidroenerģija

| 1.2.1. | No tās: daļu hidroenerģijas iegūst no pārsūknēšanas |
| --- | --- |

1.2.1.

No tās: daļu hidroenerģijas iegūst no pārsūknēšanas

| 1.3. | No tās: ģeotermālā enerģija |
| --- | --- |

1.3.

No tās: ģeotermālā enerģija

| 1.4. | No tās: saules enerģija |
| --- | --- |

1.4.

No tās: saules enerģija

| 1.5. | No tās: viļņu, plūdmaiņas, okeāna enerģija |
| --- | --- |

1.5.

No tās: viļņu, plūdmaiņas, okeāna enerģija

| 1.6. | No tās: vēja enerģija |
| --- | --- |

1.6.

No tās: vēja enerģija

| 1.7. | No tās: sadedzināms kurināmais
  Kurināmais, kas spēj aizdegties vai degt, t. i., reaģējot ar skābekli, būtiski paaugstina temperatūru, un kas sadedzināts tieši elektroenerģijas un/vai siltumenerģijas ražošanai. |
| --- | --- |

1.7.

No tās: sadedzināms kurināmais

Kurināmais, kas spēj aizdegties vai degt, t. i., reaģējot ar skābekli, būtiski paaugstina temperatūru, un kas sadedzināts tieši elektroenerģijas un/vai siltumenerģijas ražošanai.

| 1.8. | No tās: siltuma sūkņi
  Siltumenerģija saražota no siltuma sūkņiem tikai tad, ja siltumenerģiju pārdod trešām personām (t. i., gadījumos, ja ražošana notiek pārveidošanas sektorā). |
| --- | --- |

1.8.

No tās: siltuma sūkņi

Siltumenerģija saražota no siltuma sūkņiem tikai tad, ja siltumenerģiju pārdod trešām personām (t. i., gadījumos, ja ražošana notiek pārveidošanas sektorā).

| 1.9. | No tās: elektriskie boileri
  Siltumenerģijas daudzumi no elektriskajiem boileriem, ja iegūto daudzumu pārdod trešām personām. |
| --- | --- |

1.9.

No tās: elektriskie boileri

Siltumenerģijas daudzumi no elektriskajiem boileriem, ja iegūto daudzumu pārdod trešām personām.

| 1.10. | No tās: siltumenerģija no ķīmiskajiem procesiem
  Siltumenerģija, kas rodas procesos bez enerģijas pievades, piemēram, ķīmiskā reakcijā.
  Neietver atkritumu siltumenerģiju, kas rodas enerģijas vadītos procesos, par ko jāziņo kā par siltumenerģiju, kas iegūta no attiecīgā kurināmā. |
| --- | --- |

1.10.

No tās: siltumenerģija no ķīmiskajiem procesiem

Siltumenerģija, kas rodas procesos bez enerģijas pievades, piemēram, ķīmiskā reakcijā.

Neietver atkritumu siltumenerģiju, kas rodas enerģijas vadītos procesos, par ko jāziņo kā par siltumenerģiju, kas iegūta no attiecīgā kurināmā.

| 1.11. | No tās: citi avoti – elektroenerģija (lūdzu norādīt) |
| --- | --- |

1.11.

No tās: citi avoti – elektroenerģija (lūdzu norādīt)

Visos attiecīgajos gadījumos turpmāk tabulā minētie dati ir jāziņo kā kopējie par elektroenerģiju un siltumenerģiju atsevišķi. Tabulā par pirmajiem trim rādītājiem ir jāaprēķina daudzumi un jāsavieno ar vērtībām, kas paziņotas saskaņā ar iepriekšējo tabulu.

| 1. | Bruto ražošana kopā |
| --- | --- |

1.

Bruto ražošana kopā

| 2. | Uzņēmums izlieto savām vajadzībām |
| --- | --- |

2.

Uzņēmums izlieto savām vajadzībām

| 3. | Neto ražošana kopā |
| --- | --- |

3.

Neto ražošana kopā

| 4. | Imports
  Skatīt arī skaidrojumu 5. sadaļā “Eksports”. |
| --- | --- |

4.

Imports

Skatīt arī skaidrojumu 5. sadaļā “Eksports”.

| 5. | Eksports
  Elektroenerģijas daudzumus uzskata par importētiem vai eksportētiem, ja tie ir šķērsojuši valsts politiskās robežas ar muitas kontroli vai bez tās. Ja elektroenerģiju piegādā tranzītā caur kādu valsti, par daudzumu ir jāziņo gan kā par eksportu, gan kā par importu. |
| --- | --- |

5.

Eksports

Elektroenerģijas daudzumus uzskata par importētiem vai eksportētiem, ja tie ir šķērsojuši valsts politiskās robežas ar muitas kontroli vai bez tās. Ja elektroenerģiju piegādā tranzītā caur kādu valsti, par daudzumu ir jāziņo gan kā par eksportu, gan kā par importu.

| 6. | Izmantots siltuma sūkņos |
| --- | --- |

6.

Izmantots siltuma sūkņos

| 7. | Izmantots elektriskajos tvaika boileros |
| --- | --- |

7.

Izmantots elektriskajos tvaika boileros

| 8. | Izmantots pārsūknēšanā |
| --- | --- |

8.

Izmantots pārsūknēšanā

| 9. | Izmantots elektroenerģijas ražošanā |
| --- | --- |

9.

Izmantots elektroenerģijas ražošanā

| 10. | Piegādātā enerģija
  Elektroenerģijai: neto saražotās elektroenerģijas daudzums, ko piegādājuši visi elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi valstī, atņemot daudzumus, kas ir vienlaikus izmantoti siltuma sūkņos, elektriskajos tvaika boileros, sūkņos, un atņemot vai pieskaitot eksportu uz vai importu no ārvalstīm.
  Siltumenerģijai: neto saražotās siltumenerģijas daudzums, ko pārdod visi uzņēmumi valstī, atņemot siltumenerģiju, kas izmantota elektroenerģijas ražošanai, un atņemot vai pieskaitot eksportu uz vai importu no ārvalstīm. |
| --- | --- |

10.

Piegādātā enerģija

Elektroenerģijai: neto saražotās elektroenerģijas daudzums, ko piegādājuši visi elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi valstī, atņemot daudzumus, kas ir vienlaikus izmantoti siltuma sūkņos, elektriskajos tvaika boileros, sūkņos, un atņemot vai pieskaitot eksportu uz vai importu no ārvalstīm.

Siltumenerģijai: neto saražotās siltumenerģijas daudzums, ko pārdod visi uzņēmumi valstī, atņemot siltumenerģiju, kas izmantota elektroenerģijas ražošanai, un atņemot vai pieskaitot eksportu uz vai importu no ārvalstīm.

| 11. | Piegādes un sadales zudumi
  Visi zudumi elektroenerģijas un siltumenerģijas piegādes un sadales dēļ.
  Elektroenerģijai ietver zudumus transformatoros, ko neuzskata par elektroenerģijas ražošanas uzņēmumu sastāvdaļām. |
| --- | --- |

11.

Piegādes un sadales zudumi

Visi zudumi elektroenerģijas un siltumenerģijas piegādes un sadales dēļ.

Elektroenerģijai ietver zudumus transformatoros, ko neuzskata par elektroenerģijas ražošanas uzņēmumu sastāvdaļām.

| 12. | Kopējais patēriņš (aprēķinātais) |
| --- | --- |

12.

Kopējais patēriņš (aprēķinātais)

| 13. | Statistikas atšķirības |
| --- | --- |

13.

Statistikas atšķirības

| 14. | Kopējais patēriņš (faktiskais) |
| --- | --- |

14.

Kopējais patēriņš (faktiskais)

Par saražoto elektroenerģiju, pārdoto siltumenerģiju un tam attiecīgi izmantotā kurināmā daudzumiem (pamatojoties uz to zemāko siltumspēju, izņemot dabasgāzei, kurai to norāda, pamatojoties uz augstāko siltumspēju) no kurināmā veidiem, kas ir turpmāk uzskaitīti tabulā, jāziņo atsevišķi pamatdarbības ražošanas uzņēmumiem un pašražotājiem uzņēmumiem. Visos attiecīgajos gadījumos šo abu veidu uzņēmumos šāda elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošana jāpaziņo atsevišķi par elektroenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem, koģenerācijas stacijām un siltumenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem:

| 1. | Cietais kurināmais un rūpnieciskās gāzes |
| --- | --- |

1.

Cietais kurināmais un rūpnieciskās gāzes

| 1.1. | Akmeņogles |
| --- | --- |

1.1.

Akmeņogles

| 1.2. | Koksa ogles |
| --- | --- |

1.2.

Koksa ogles

| 1.3. | Citas bitumenogles |
| --- | --- |

1.3.

Citas bitumenogles

| 1.4. | Melnais lignīts |
| --- | --- |

1.4.

Melnais lignīts

| 1.5. | Lignīts/brūnogles |
| --- | --- |

1.5.

Lignīts/brūnogles

| 1.6. | Kūdra |
| --- | --- |

1.6.

Kūdra

| 1.7. | Patentēts kurināmais |
| --- | --- |

1.7.

Patentēts kurināmais

| 1.8. | Koksa krāšņu kokss |
| --- | --- |

1.8.

Koksa krāšņu kokss

| 1.9. | Gāzes kokss |
| --- | --- |

1.9.

Gāzes kokss

| 1.10. | Akmeņogļu darva |
| --- | --- |

1.10.

Akmeņogļu darva

| 1.11. | Brūnogļu briketes |
| --- | --- |

1.11.

Brūnogļu briketes

| 1.12. | Gāzes rūpnīcu gāze |
| --- | --- |

1.12.

Gāzes rūpnīcu gāze

| 1.13. | Koksa krāšņu gāze |
| --- | --- |

1.13.

Koksa krāšņu gāze

| 1.14. | Domnu gāze |
| --- | --- |

1.14.

Domnu gāze

| 1.15. | Konvertora gāze |
| --- | --- |

1.15.

Konvertora gāze

| 2. | Naftas un benzīna produkti |
| --- | --- |

2.

Naftas un benzīna produkti

| 2.1. | Jēlnafta |
| --- | --- |

2.1.

Jēlnafta

| 2.2. | NGL |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Naftas rafinēšanas rūpnīcu gāze |
| --- | --- |

2.3.

Naftas rafinēšanas rūpnīcu gāze

| 2.4. | LPG |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ligroīns |
| --- | --- |

2.5.

Ligroīns

| 2.6. | Petrolejas tipa reaktīvā degviela |
| --- | --- |

2.6.

Petrolejas tipa reaktīvā degviela

| 2.7. | Cita veida petroleja |
| --- | --- |

2.7.

Cita veida petroleja

| 2.8. | Gāzeļļa/dīzeļdegviela (destilēta degvieleļļa) |
| --- | --- |

2.8.

Gāzeļļa/dīzeļdegviela (destilēta degvieleļļa)

| 2.9. | Smagā degvieleļļa |
| --- | --- |

2.9.

Smagā degvieleļļa

| 2.10. | Bitumens (arī orimulsions – kurināmais uz bitumena bāzes) |
| --- | --- |

2.10.

Bitumens (arī orimulsions – kurināmais uz bitumena bāzes)

| 2.11. | Naftas kokss |
| --- | --- |

2.11.

Naftas kokss

| 2.12. | Citi naftas produkti |
| --- | --- |

2.12.

Citi naftas produkti

| 3. | Dabasgāze |
| --- | --- |

3.

Dabasgāze

| 4. | Atjaunojami enerģijas avoti un enerģija no atkritumiem |
| --- | --- |

4.

Atjaunojami enerģijas avoti un enerģija no atkritumiem

| 4.1. | Rūpnieciskie atkritumi (neatjaunojamie) |
| --- | --- |

4.1.

Rūpnieciskie atkritumi (neatjaunojamie)

| 4.2. | Sadzīves atkritumi (atjaunojamie) |
| --- | --- |

4.2.

Sadzīves atkritumi (atjaunojamie)

| 4.3. | Sadzīves atkritumi (neatjaunojamie) |
| --- | --- |

4.3.

Sadzīves atkritumi (neatjaunojamie)

| 4.4. | Koksne, koksnes atlikumi un citu cietu vielu atkritumi |
| --- | --- |

4.4.

Koksne, koksnes atlikumi un citu cietu vielu atkritumi

| 4.5. | Atkritumu poligonu gāze |
| --- | --- |

4.5.

Atkritumu poligonu gāze

| 4.6. | Notekūdeņu dūņu gāze |
| --- | --- |

4.6.

Notekūdeņu dūņu gāze

| 4.7. | Cita veida biogāze |
| --- | --- |

4.7.

Cita veida biogāze

| 4.8. | Šķidra biodegviela |
| --- | --- |

4.8.

Šķidra biodegviela

3.2.2.   Elektroenerģijas un siltumenerģijas patēriņš enerģētikas sektorā

| 1. | Enerģētikas sektors kopā
  Neietver enerģiju, kas izmantota savām vajadzībām, ko izmanto sūknēšanai krātuvēs, siltuma sūkņos un elektriskajos boileros. |
| --- | --- |

1.

Enerģētikas sektors kopā

Neietver enerģiju, kas izmantota savām vajadzībām, ko izmanto sūknēšanai krātuvēs, siltuma sūkņos un elektriskajos boileros.

| 1.1. | No tā: ogļraktuves |
| --- | --- |

1.1.

No tā: ogļraktuves

| 1.2. | No tā: naftas un gāzes ieguve |
| --- | --- |

1.2.

No tā: naftas un gāzes ieguve

| 1.3. | No tā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

1.3.

No tā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi

| 1.4. | No tā: koksa krāsnis |
| --- | --- |

1.4.

No tā: koksa krāsnis

| 1.5. | No tā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

1.5.

No tā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi

| 1.6. | No tā: gāzes rūpnīcas |
| --- | --- |

1.6.

No tā: gāzes rūpnīcas

| 1.7. | No tā: domnas |
| --- | --- |

1.7.

No tā: domnas

| 1.8. | No tā: naftas rafinēšanas rūpnīcas |
| --- | --- |

1.8.

No tā: naftas rafinēšanas rūpnīcas

| 1.9. | No tā: kodolnozare |
| --- | --- |

1.9.

No tā: kodolnozare

| 1.10. | No tā: ogļu sašķidrināšanas rūpnīcas |
| --- | --- |

1.10.

No tā: ogļu sašķidrināšanas rūpnīcas

| 1.11. | No tā: sašķidrināšanas (LNG) vai regazifikācijas rūpnīcas |
| --- | --- |

1.11.

No tā: sašķidrināšanas (LNG) vai regazifikācijas rūpnīcas

| 1.12. | No tā: gazifikācijas rūpnīcas (biogāze) |
| --- | --- |

1.12.

No tā: gazifikācijas rūpnīcas (biogāze)

| 1.13. | No tā: gāzes pārvēršana šķidrā veidā |
| --- | --- |

1.13.

No tā: gāzes pārvēršana šķidrā veidā

| 1.14. | No tā: citur neklasificēts – enerģētika |
| --- | --- |

1.14.

No tā: citur neklasificēts – enerģētika

3.2.3.   Enerģijas galapatēriņa specifikācija

| 1. | Rūpniecības sektors |
| --- | --- |

1.

Rūpniecības sektors

| 1.1. | No tā: dzelzs un tērauda ražošana |
| --- | --- |

1.1.

No tā: dzelzs un tērauda ražošana

| 1.2. | No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība |
| --- | --- |

1.2.

No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība

| 1.3. | No tā: krāsaino metālu ražošana |
| --- | --- |

1.3.

No tā: krāsaino metālu ražošana

| 1.4. | No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

1.4.

No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana

| 1.5. | No tā: transportlīdzekļu ražošana |
| --- | --- |

1.5.

No tā: transportlīdzekļu ražošana

| 1.6. | No tā: mašīnas un iekārtas |
| --- | --- |

1.6.

No tā: mašīnas un iekārtas

| 1.7. | No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde |
| --- | --- |

1.7.

No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

| 1.8. | No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana |
| --- | --- |

1.8.

No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana

| 1.9. | No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība |
| --- | --- |

1.9.

No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība

| 1.10. | No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

1.10.

No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana

| 1.11. | No tā: būvniecība |
| --- | --- |

1.11.

No tā: būvniecība

| 1.12. | No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

1.12.

No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana

| 1.13. | No tā: citur neklasificēts – rūpniecība |
| --- | --- |

1.13.

No tā: citur neklasificēts – rūpniecība

| 2. | Transporta sektors |
| --- | --- |

2.

Transporta sektors

| 2.1. | No tā: dzelzceļš |
| --- | --- |

2.1.

No tā: dzelzceļš

| 2.2. | No tā: cauruļvadu transports |
| --- | --- |

2.2.

No tā: cauruļvadu transports

| 2.3. | No tā: citur neklasificēts – transports |
| --- | --- |

2.3.

No tā: citur neklasificēts – transports

| 3. | Dzīvojamais sektors |
| --- | --- |

3.

Dzīvojamais sektors

| 4. | Komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi |
| --- | --- |

4.

Komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi

| 5. | Lauksaimniecība/mežsaimniecība |
| --- | --- |

5.

Lauksaimniecība/mežsaimniecība

| 6. | Zvejniecība |
| --- | --- |

6.

Zvejniecība

| 7. | Citur neklasificēts – cits |
| --- | --- |

7.

Citur neklasificēts – cits

3.2.4.   Imports un eksports

Valsts elektroenerģijas un siltumenerģijas daudzuma imports un eksports.

3.2.5.   Pašražotāju saražotā neto elektroenerģija un neto siltumenerģija

Par pašražotāju saražoto neto elektroenerģiju un neto siltumenerģiju ir jāziņo atsevišķi par koģenerācijas stacijām, par elektroenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem un par siltumenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem šādos uzņēmumos vai darbībās:

| 1. | Enerģētikas sektors kopā |
| --- | --- |

1.

Enerģētikas sektors kopā

| 1.1. | No tā: ogļraktuves |
| --- | --- |

1.1.

No tā: ogļraktuves

| 1.2. | No tā: naftas un gāzes ieguve |
| --- | --- |

1.2.

No tā: naftas un gāzes ieguve

| 1.3. | No tā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

1.3.

No tā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi

| 1.4. | No tā: koksa krāsnis |
| --- | --- |

1.4.

No tā: koksa krāsnis

| 1.5. | No tā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

1.5.

No tā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi

| 1.6. | No tā: gāzes rūpnīcas |
| --- | --- |

1.6.

No tā: gāzes rūpnīcas

| 1.7. | No tā: domnas |
| --- | --- |

1.7.

No tā: domnas

| 1.8. | No tā: naftas rafinēšanas rūpnīcas |
| --- | --- |

1.8.

No tā: naftas rafinēšanas rūpnīcas

| 1.9. | No tā: ogļu sašķidrināšanas rūpnīcas |
| --- | --- |

1.9.

No tā: ogļu sašķidrināšanas rūpnīcas

| 1.10. | No tā: sašķidrināšanas (LNG) vai regazifikācijas rūpnīcas |
| --- | --- |

1.10.

No tā: sašķidrināšanas (LNG) vai regazifikācijas rūpnīcas

| 1.11. | No tā: gazifikācijas rūpnīcas (biogāze) |
| --- | --- |

1.11.

No tā: gazifikācijas rūpnīcas (biogāze)

| 1.12. | No tā: gāzes pārvēršana šķidrā veidā |
| --- | --- |

1.12.

No tā: gāzes pārvēršana šķidrā veidā

| 1.13. | No tā: kokogļu ražošanas rūpnīcas |
| --- | --- |

1.13.

No tā: kokogļu ražošanas rūpnīcas

| 1.14. | No tā: citur neklasificēts – enerģētika |
| --- | --- |

1.14.

No tā: citur neklasificēts – enerģētika

| 2. | Visi citi sektori: vienādi ar datu apkopojuma sarakstu saskaņā ar 3.2.3. sadaļu “Enerģijas galapatēriņa specifikācija” |
| --- | --- |

2.

Visi citi sektori: vienādi ar datu apkopojuma sarakstu saskaņā ar 3.2.3. sadaļu “Enerģijas galapatēriņa specifikācija”

3.2.6.   Patēriņš pašražotāju elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumos

Par patēriņu pašražotāju elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumos jāziņo atsevišķi par pašražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumiem, pašražotāju koģenerācijas stacijām un pašražotāju siltumenerģijas ražošanas uzņēmumiem.

| 1. | Par cietā kurināmā un rūpniecisko gāzu daudzumiem, ko patērējuši pašražotāji, ir jāziņo attiecībā uz šādiem energoproduktiem: akmeņoglēm, koksa oglēm, citām bitumenoglēm, melno lignītu, lignītu/brūnoglēm, kūdru, patentēto kurināmo, koksa krāšņu koksu, gāzes koksu, akmeņogļu darvu, brūnogļu/kūdras briketēm, gāzes rūpnīcu gāzi, koksa krāšņu gāzi, domnu gāzi un konvertora gāzi. Par to ievadītajiem daudzumiem uzņēmumiem jāziņo, ja to darbība ir šāda:











  1. | Enerģētikas sektors kopā |
| --- | --- | --- |

1.

Par cietā kurināmā un rūpniecisko gāzu daudzumiem, ko patērējuši pašražotāji, ir jāziņo attiecībā uz šādiem energoproduktiem: akmeņoglēm, koksa oglēm, citām bitumenoglēm, melno lignītu, lignītu/brūnoglēm, kūdru, patentēto kurināmo, koksa krāšņu koksu, gāzes koksu, akmeņogļu darvu, brūnogļu/kūdras briketēm, gāzes rūpnīcu gāzi, koksa krāšņu gāzi, domnu gāzi un konvertora gāzi. Par to ievadītajiem daudzumiem uzņēmumiem jāziņo, ja to darbība ir šāda:

1.

Enerģētikas sektors kopā

| 1.1. | No tā: ogļraktuves |
| --- | --- |

1.1.

No tā: ogļraktuves

| 1.2. | No tā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

1.2.

No tā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi

| 1.3. | No tā: koksa krāsnis |
| --- | --- |

1.3.

No tā: koksa krāsnis

| 1.4. | No tā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

1.4.

No tā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi

| 1.5. | No tā: gāzes rūpnīcas |
| --- | --- |

1.5.

No tā: gāzes rūpnīcas

| 1.6. | No tā: domnas |
| --- | --- |

1.6.

No tā: domnas

| 1.7. | No tā: naftas rafinēšanas rūpnīcas |
| --- | --- |

1.7.

No tā: naftas rafinēšanas rūpnīcas

| 1.8. | No tā: ogļu sašķidrināšanas rūpnīcas |
| --- | --- |

1.8.

No tā: ogļu sašķidrināšanas rūpnīcas

| 1.9. | No tā: citur neklasificēts – enerģētika |
| --- | --- |

1.9.

No tā: citur neklasificēts – enerģētika

| 2. | Rūpniecības sektors |
| --- | --- |

2.

Rūpniecības sektors

| 2.1. | No tā: dzelzs un tērauda ražošana |
| --- | --- |

2.1.

No tā: dzelzs un tērauda ražošana

| 2.2. | No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība |
| --- | --- |

2.2.

No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība

| 2.3. | No tā: krāsaino metālu ražošana |
| --- | --- |

2.3.

No tā: krāsaino metālu ražošana

| 2.4. | No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.4.

No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana

| 2.5. | No tā: transportlīdzekļu ražošana |
| --- | --- |

2.5.

No tā: transportlīdzekļu ražošana

| 2.6. | No tā: mašīnas un iekārtas |
| --- | --- |

2.6.

No tā: mašīnas un iekārtas

| 2.7. | No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde |
| --- | --- |

2.7.

No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

| 2.8. | No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana |
| --- | --- |

2.8.

No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana

| 2.9. | No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība |
| --- | --- |

2.9.

No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība

| 2.10. | No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.10.

No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana

| 2.11. | No tā: būvniecība |
| --- | --- |

2.11.

No tā: būvniecība

| 2.12. | No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.12.

No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana

| 2.13. | No tā: citur neklasificēts – rūpniecība |
| --- | --- |

2.13.

No tā: citur neklasificēts – rūpniecība

| 3. | Transporta sektors |
| --- | --- |

3.

Transporta sektors

| 3.1. | No tā: dzelzceļš |
| --- | --- |

3.1.

No tā: dzelzceļš

| 3.2. | No tā: citur neklasificēts – transports |
| --- | --- |

3.2.

No tā: citur neklasificēts – transports

| 4. | Citi sektori |
| --- | --- |

4.

Citi sektori

| 4.1. | No tiem: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi |
| --- | --- |

4.1.

No tiem: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi

| 4.2. | No tiem: dzīvojamais sektors |
| --- | --- |

4.2.

No tiem: dzīvojamais sektors

| 4.3. | No tiem: lauksaimniecība/mežsaimniecība |
| --- | --- |

4.3.

No tiem: lauksaimniecība/mežsaimniecība

| 4.4. | No tiem: zvejniecība |
| --- | --- |

4.4.

No tiem: zvejniecība

| 4.5. | No tiem: citur neklasificēts |
| --- | --- |

4.5.

No tiem: citur neklasificēts

| 2. | Par naftas produktu daudzumiem, ko izmantojuši pašražotāji, ir jāziņo attiecībā uz šādiem energoproduktiem: jēlnaftu, NGL, naftas rafinēšanas rūpnīcu gāzi, LPG, ligroīnu, petrolejas tipa reaktīvo degvielu, cita veida petroleju, gāzeļļu/dīzeļdegvielu (destilētu degvieleļļu), smago degvieleļļu, bitumenu (tostarp Orimulsion), naftas koksu un citiem naftas produktiem. Par to ievadītajiem daudzumiem uzņēmumiem jāziņo, ja to darbība ir šāda:











  1. | Enerģētikas sektors kopā |
| --- | --- | --- |

2.

Par naftas produktu daudzumiem, ko izmantojuši pašražotāji, ir jāziņo attiecībā uz šādiem energoproduktiem: jēlnaftu, NGL, naftas rafinēšanas rūpnīcu gāzi, LPG, ligroīnu, petrolejas tipa reaktīvo degvielu, cita veida petroleju, gāzeļļu/dīzeļdegvielu (destilētu degvieleļļu), smago degvieleļļu, bitumenu (tostarp Orimulsion), naftas koksu un citiem naftas produktiem. Par to ievadītajiem daudzumiem uzņēmumiem jāziņo, ja to darbība ir šāda:

1.

Enerģētikas sektors kopā

| 1.1. | No tā: ogļraktuves |
| --- | --- |

1.1.

No tā: ogļraktuves

| 1.2. | No tā: naftas un gāzes ieguve |
| --- | --- |

1.2.

No tā: naftas un gāzes ieguve

| 1.3. | No tā: koksa krāsnis |
| --- | --- |

1.3.

No tā: koksa krāsnis

| 1.4. | No tā: domnas |
| --- | --- |

1.4.

No tā: domnas

| 1.5. | No tā: gāzes rūpnīcas |
| --- | --- |

1.5.

No tā: gāzes rūpnīcas

| 1.6. | No tā: citur neklasificēts – enerģētika |
| --- | --- |

1.6.

No tā: citur neklasificēts – enerģētika

| 2. | Rūpniecības sektors |
| --- | --- |

2.

Rūpniecības sektors

| 2.1. | No tā: dzelzs un tērauda ražošana |
| --- | --- |

2.1.

No tā: dzelzs un tērauda ražošana

| 2.2. | No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība |
| --- | --- |

2.2.

No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība

| 2.3. | No tā: krāsaino metālu ražošana |
| --- | --- |

2.3.

No tā: krāsaino metālu ražošana

| 2.4. | No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.4.

No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana

| 2.5. | No tā: transportlīdzekļu ražošana |
| --- | --- |

2.5.

No tā: transportlīdzekļu ražošana

| 2.6. | No tā: mašīnas un iekārtas |
| --- | --- |

2.6.

No tā: mašīnas un iekārtas

| 2.7. | No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde |
| --- | --- |

2.7.

No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

| 2.8. | No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana |
| --- | --- |

2.8.

No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana

| 2.9. | No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība |
| --- | --- |

2.9.

No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība

| 2.10. | No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.10.

No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana

| 2.11. | No tā: būvniecība |
| --- | --- |

2.11.

No tā: būvniecība

| 2.12. | No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.12.

No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana

| 2.13. | No tā: citur neklasificēts – rūpniecība |
| --- | --- |

2.13.

No tā: citur neklasificēts – rūpniecība

| 3. | Transporta sektors |
| --- | --- |

3.

Transporta sektors

| 3.1. | No tā: cauruļvadu transports |
| --- | --- |

3.1.

No tā: cauruļvadu transports

| 3.2. | No tā: citur neklasificēts – transports |
| --- | --- |

3.2.

No tā: citur neklasificēts – transports

| 4. | Citi sektori |
| --- | --- |

4.

Citi sektori

| 4.1. | No tiem: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi |
| --- | --- |

4.1.

No tiem: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi

| 4.2. | No tiem: dzīvojamais sektors |
| --- | --- |

4.2.

No tiem: dzīvojamais sektors

| 4.3. | No tiem: lauksaimniecība/mežsaimniecība |
| --- | --- |

4.3.

No tiem: lauksaimniecība/mežsaimniecība

| 4.4. | No tiem: zvejniecība |
| --- | --- |

4.4.

No tiem: zvejniecība

| 4.5. | No tiem: citur neklasificēti |
| --- | --- |

4.5.

No tiem: citur neklasificēti

| 3. | Par dabasgāzes daudzumiem, ko ir izmantojuši pašražotāji, jāziņo, ja to darbība ir šāda:











  1. | Enerģētikas sektors kopā |
| --- | --- | --- |

3.

Par dabasgāzes daudzumiem, ko ir izmantojuši pašražotāji, jāziņo, ja to darbība ir šāda:

1.

Enerģētikas sektors kopā

| 1.1. | No tā: ogļraktuves |
| --- | --- |

1.1.

No tā: ogļraktuves

| 1.2. | No tā: naftas un gāzes ieguve |
| --- | --- |

1.2.

No tā: naftas un gāzes ieguve

| 1.3. | No tā: naftas rafinēšanas rūpnīcas |
| --- | --- |

1.3.

No tā: naftas rafinēšanas rūpnīcas

| 1.4. | No tā: koksa krāsnis |
| --- | --- |

1.4.

No tā: koksa krāsnis

| 1.5. | No tā: gāzes rūpnīcas |
| --- | --- |

1.5.

No tā: gāzes rūpnīcas

| 1.6. | No tā: domnas |
| --- | --- |

1.6.

No tā: domnas

| 1.7. | No tā: sašķidrināšanas (LNG) un regazifikācijas rūpnīcās |
| --- | --- |

1.7.

No tā: sašķidrināšanas (LNG) un regazifikācijas rūpnīcās

| 1.8. | No tā: gāzes sašķidrināšana |
| --- | --- |

1.8.

No tā: gāzes sašķidrināšana

| 1.9. | No tā: citur neklasificēts – enerģētika |
| --- | --- |

1.9.

No tā: citur neklasificēts – enerģētika

| 2. | Rūpniecības sektors |
| --- | --- |

2.

Rūpniecības sektors

| 2.1. | No tā: dzelzs un tērauda ražošana |
| --- | --- |

2.1.

No tā: dzelzs un tērauda ražošana

| 2.2. | No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība |
| --- | --- |

2.2.

No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība

| 2.3. | No tā: krāsaino metālu ražošana |
| --- | --- |

2.3.

No tā: krāsaino metālu ražošana

| 2.4. | No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.4.

No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana

| 2.5. | No tā: transportlīdzekļu ražošana |
| --- | --- |

2.5.

No tā: transportlīdzekļu ražošana

| 2.6. | No tā: mašīnas un iekārtas |
| --- | --- |

2.6.

No tā: mašīnas un iekārtas

| 2.7. | No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde |
| --- | --- |

2.7.

No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

| 2.8. | No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana |
| --- | --- |

2.8.

No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana

| 2.9. | No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība |
| --- | --- |

2.9.

No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība

| 2.10. | No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.10.

No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana

| 2.11. | No tā: būvniecība |
| --- | --- |

2.11.

No tā: būvniecība

| 2.12. | No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.12.

No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana

| 2.13. | No tā: citur neklasificēts – rūpniecība |
| --- | --- |

2.13.

No tā: citur neklasificēts – rūpniecība

| 3. | Transporta sektors |
| --- | --- |

3.

Transporta sektors

| 3.1. | No tā: cauruļvadu transports |
| --- | --- |

3.1.

No tā: cauruļvadu transports

| 3.2. | No tā: citur neklasificēts – transports |
| --- | --- |

3.2.

No tā: citur neklasificēts – transports

| 4. | Citi sektori |
| --- | --- |

4.

Citi sektori

| 4.1. | No tiem: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi |
| --- | --- |

4.1.

No tiem: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi

| 4.2. | No tiem: dzīvojamais sektors |
| --- | --- |

4.2.

No tiem: dzīvojamais sektors

| 4.3. | No tiem: lauksaimniecība/mežsaimniecība |
| --- | --- |

4.3.

No tiem: lauksaimniecība/mežsaimniecība

| 4.4. | No tiem: zvejniecība |
| --- | --- |

4.4.

No tiem: zvejniecība

| 4.5. | No tiem: citur neklasificēts |
| --- | --- |

4.5.

No tiem: citur neklasificēts

| 4. | Par atjaunojamās enerģijas daudzumu un enerģijas daudzumu no atkritumiem, ko izmantojuši pašražotāji, ir jāziņo attiecībā uz šādiem energoproduktiem: ģeotermālo enerģiju, saules termālo enerģiju, rūpnieciskajiem atkritumiem (izsīkstošajiem), sadzīves atkritumiem (atjaunojamiem), koksni/koksnes atlikumiem/citiem cietajiem atkritumiem, atkritumu poligonu gāzi, notekūdeņu dūņu gāzi, cita veida biogāzi un šķidro biodegvielu. Par ievadītajiem daudzumiem uzņēmumiem jāziņo, ja to darbība ir šāda:











  1. | Enerģētikas sektors kopā |
| --- | --- | --- |

4.

Par atjaunojamās enerģijas daudzumu un enerģijas daudzumu no atkritumiem, ko izmantojuši pašražotāji, ir jāziņo attiecībā uz šādiem energoproduktiem: ģeotermālo enerģiju, saules termālo enerģiju, rūpnieciskajiem atkritumiem (izsīkstošajiem), sadzīves atkritumiem (atjaunojamiem), koksni/koksnes atlikumiem/citiem cietajiem atkritumiem, atkritumu poligonu gāzi, notekūdeņu dūņu gāzi, cita veida biogāzi un šķidro biodegvielu. Par ievadītajiem daudzumiem uzņēmumiem jāziņo, ja to darbība ir šāda:

1.

Enerģētikas sektors kopā

| 1.1. | No tā: gazifikācijas rūpnīcas |
| --- | --- |

1.1.

No tā: gazifikācijas rūpnīcas

| 1.2. | No tā: ogļraktuves |
| --- | --- |

1.2.

No tā: ogļraktuves

| 1.3. | No tā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

1.3.

No tā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi

| 1.4. | No tā: koksa krāsnis |
| --- | --- |

1.4.

No tā: koksa krāsnis

| 1.5. | No tā: naftas rafinēšanas rūpnīcas |
| --- | --- |

1.5.

No tā: naftas rafinēšanas rūpnīcas

| 1.6. | No tā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

1.6.

No tā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi

| 1.7. | No tā: gāzes rūpnīcas |
| --- | --- |

1.7.

No tā: gāzes rūpnīcas

| 1.8. | No tā: domnas |
| --- | --- |

1.8.

No tā: domnas

| 1.9. | No tā: kokogļu ražošanas rūpnīcas |
| --- | --- |

1.9.

No tā: kokogļu ražošanas rūpnīcas

| 1.10. | No tā: citur neklasificēts – enerģētika |
| --- | --- |

1.10.

No tā: citur neklasificēts – enerģētika

| 2. | Rūpniecības sektors |
| --- | --- |

2.

Rūpniecības sektors

| 2.1. | No tā: dzelzs un tērauda ražošana |
| --- | --- |

2.1.

No tā: dzelzs un tērauda ražošana

| 2.2. | No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība |
| --- | --- |

2.2.

No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība

| 2.3. | No tā: krāsaino metālu ražošana |
| --- | --- |

2.3.

No tā: krāsaino metālu ražošana

| 2.4. | No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.4.

No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana

| 2.5. | No tā: transportlīdzekļu ražošana |
| --- | --- |

2.5.

No tā: transportlīdzekļu ražošana

| 2.6. | No tā: mašīnas un iekārtas |
| --- | --- |

2.6.

No tā: mašīnas un iekārtas

| 2.7. | No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde |
| --- | --- |

2.7.

No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

| 2.8. | No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana |
| --- | --- |

2.8.

No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana

| 2.9. | No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība |
| --- | --- |

2.9.

No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība

| 2.10. | No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.10.

No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana

| 2.11. | No tā: būvniecība |
| --- | --- |

2.11.

No tā: būvniecība

| 2.12. | No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.12.

No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana

| 2.13. | No tā: citur neklasificēts – rūpniecība |
| --- | --- |

2.13.

No tā: citur neklasificēts – rūpniecība

| 3. | Transporta sektors |
| --- | --- |

3.

Transporta sektors

| 3.1. | No tā: dzelzceļš |
| --- | --- |

3.1.

No tā: dzelzceļš

| 3.2. | No tā: citur neklasificēts – transports |
| --- | --- |

3.2.

No tā: citur neklasificēts – transports

| 4. | Citi sektori |
| --- | --- |

4.

Citi sektori

| 4.1. | No tiem: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi |
| --- | --- |

4.1.

No tiem: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi

| 4.2. | No tiem: dzīvojamais sektors |
| --- | --- |

4.2.

No tiem: dzīvojamais sektors

| 4.3. | No tiem: lauksaimniecība/mežsaimniecība |
| --- | --- |

4.3.

No tiem: lauksaimniecība/mežsaimniecība

| 4.4. | No tiem: zvejniecība |
| --- | --- |

4.4.

No tiem: zvejniecība

| 4.5. | No tiem: citur neklasificēts |
| --- | --- |

4.5.

No tiem: citur neklasificēts

3.3.   Struktūras dati par elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanu

3.3.1.   Neto maksimālā elektriskā jauda un maksimālā slodze

Par jaudu jāziņo attiecīgā pārskata gada 31. decembrī.

Ietver gan elektroenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumu, gan koģenerācijas staciju elektrisko jaudu.

Neto maksimālā elektriskā jauda ir visu staciju neto maksimālo jaudu summa, kas ņemta atsevišķi noteiktā ekspluatācijas periodā. Pieņemtais ekspluatācijas periods pašreizējiem mērķiem ir nepārtraukta darbība: darbojas dienā 15 stundas vai vairāk. Neto maksimālā jauda ir maksimālā enerģija, kas, kā pieņemts, ir vienīgā aktīvā enerģija, ko var piegādāt nepārtraukti pie visu staciju darbības tīkla izejas punktā. Maksimālā slodze tiek definēta kā vislielākā enerģijas vērtība, ko valstī tīkls vai vairāki tīkli kopā saņem vai piegādā.

Tikai attiecībā uz tīklu jāpaziņo šādi daudzumi:

| 1. | Kopā |
| --- | --- |

1.

Kopā

| 2. | Kodolenerģija |
| --- | --- |

2.

Kodolenerģija

| 3. | Hidroenerģija |
| --- | --- |

3.

Hidroenerģija

| 3.1. | No tās: pārsūknēšana |
| --- | --- |

3.1.

No tās: pārsūknēšana

| 4. | Ģeotermālā enerģija |
| --- | --- |

4.

Ģeotermālā enerģija

| 5. | Saules enerģija |
| --- | --- |

5.

Saules enerģija

| 6. | Viļņu, plūdmaiņas, okeāna enerģija |
| --- | --- |

6.

Viļņu, plūdmaiņas, okeāna enerģija

| 7. | Vēja enerģija |
| --- | --- |

7.

Vēja enerģija

| 8. | Sadedzināmais kurināmais |
| --- | --- |

8.

Sadedzināmais kurināmais

| 8.1. | No tā: tvaika turbīna |
| --- | --- |

8.1.

No tā: tvaika turbīna

| 8.2. | No tā: iekšdedzes dzinējs |
| --- | --- |

8.2.

No tā: iekšdedzes dzinējs

| 8.3. | No tā: gāzes turbīna |
| --- | --- |

8.3.

No tā: gāzes turbīna

| 8.4. | No tā: kombinētais cikls |
| --- | --- |

8.4.

No tā: kombinētais cikls

| 8.5. | No tā: citi
  Jānorāda, ja paziņo. |
| --- | --- |

8.5.

No tā: citi

Jānorāda, ja paziņo.

| 9. | Maksimālā slodze |
| --- | --- |

9.

Maksimālā slodze

| 10. | Pieejamā jauda maksimālās slodzes brīdī |
| --- | --- |

10.

Pieejamā jauda maksimālās slodzes brīdī

| 11. | Datums un laiks, kad ir bijusi maksimālā slodze |
| --- | --- |

11.

Datums un laiks, kad ir bijusi maksimālā slodze

3.3.2.   Neto maksimālā sadedzināmā kurināmā iekārtu elektriskā jauda

Par neto maksimālo sadedzināmā kurināmā iekārtu elektrisko jaudu ir jāziņo gan pamatdarbības ražotājiem, gan pašražotājiem un atsevišķi katrai iekārtai, ko kurina ar viena veida kurināmo vai vairākiem kurināmā veidiem, kas minēta nākamajā tabulā. Norāde par to, kāda veida kurināmais ir izmantots kā primārais un alternatīvais, jāpievieno visos gadījumos, ja ir iekārtas, ko darbina ar vairākiem kurināmā veidiem.

| 1. | Darbināta ar viena veida kurināmo |
| --- | --- |

1.

Darbināta ar viena veida kurināmo

| 1.1. | Kurināta ar akmeņoglēm vai akmeņogļu produktiem
  Ietver koksa krāšņu gāzi, domnu un konvertora gāzes jaudu. |
| --- | --- |

1.1.

Kurināta ar akmeņoglēm vai akmeņogļu produktiem

Ietver koksa krāšņu gāzi, domnu un konvertora gāzes jaudu.

| 1.2. | Kurināta ar šķidro kurināmo
  Ietver naftas rafinēšanas rūpnīcas gāzes jaudu. |
| --- | --- |

1.2.

Kurināta ar šķidro kurināmo

Ietver naftas rafinēšanas rūpnīcas gāzes jaudu.

| 1.3. | Kurināta ar dabasgāzi
  Ietver gāzes rūpnīcu gāzes jaudu. |
| --- | --- |

1.3.

Kurināta ar dabasgāzi

Ietver gāzes rūpnīcu gāzes jaudu.

| 1.4. | Kurināta ar kūdru |
| --- | --- |

1.4.

Kurināta ar kūdru

| 1.5. | Kurināta ar atjaunojamo kurināmo un atkritumiem |
| --- | --- |

1.5.

Kurināta ar atjaunojamo kurināmo un atkritumiem

| 2. | Kurināta ar vairākiem kurināmā veidiem – cieto un šķidro |
| --- | --- |

2.

Kurināta ar vairākiem kurināmā veidiem – cieto un šķidro

| 3. | Kurināta ar vairākiem kurināmā veidiem – cieto un dabasgāzi |
| --- | --- |

3.

Kurināta ar vairākiem kurināmā veidiem – cieto un dabasgāzi

| 4. | Kurināta ar vairākiem kurināmā veidiem – šķidro un dabasgāzi |
| --- | --- |

4.

Kurināta ar vairākiem kurināmā veidiem – šķidro un dabasgāzi

| 5. | Kurinātā ar vairākiem kurināmā veidiem – cieto un šķidro kurināmo un dabasgāzi |
| --- | --- |

5.

Kurinātā ar vairākiem kurināmā veidiem – cieto un šķidro kurināmo un dabasgāzi

Sistēmas, kuras darbina ar vairākiem kurināmā veidiem, ietver tikai tās ierīces, kurās nepārtraukti var sadedzināt vairāk nekā vienu kurināmā veidu. Stacijas, kurās ir atsevišķas iekārtas, kurās izmanto dažāda veida kurināmo, jāiedala attiecīgajās viena veida kurināmā kategorijās.

3.4.   Mērvienības

| 1. | Enerģijas daudzumi |
| --- | --- |

1.

Enerģijas daudzumi

Elektroenerģija: GWh

Siltumenerģija: TJ

Cietais kurināmais un rūpnieciskās gāzes: tiek piemērotas šā pielikuma 1. nodaļas mērvienības.

Dabasgāze: tiek piemērotas šā pielikuma 2. nodaļas mērvienības.

Nafta un naftas produkti: tiek piemērotas šā pielikuma 4. nodaļas mērvienības.

Atjaunojamie enerģijas avoti un atkritumi: tiek piemērotas šā pielikuma 5. nodaļas mērvienības.

| 2. | Jauda |
| --- | --- |

2.

Jauda

Elektroenerģijas ražošanas jauda: MWe

Siltumenerģijas ražošanas jauda: MWt

3.5.   Atkāpes un atvieglojumi

Francijai ir piešķirta atkāpe attiecībā uz saražotās siltumenerģijas datu ziņošanu. Šī atkāpe zaudē spēku, tiklīdz Francija var nosūtīt šo ziņojumu, un tās ilgums nekādā gadījumā nepārsniedz četrus gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

4.   NAFTA UN NAFTAS PRODUKTI

4.1.   Attiecīgie energoprodukti

Ja vien nav noteikts citādi, datu apkopojums attiecas uz visiem šādiem energoproduktiem:

| Energoprodukts | Definīcija |
| --- | --- |
| 1. | Jēlnafta |

Energoprodukts

Definīcija

1.

Jēlnafta

Jēlnafta ir dabīgas izcelsmes minerāleļļa, ko veido ogļūdeņražu un saistīto piemaisījumu, piemēram, sēra, maisījums. Tā ir sastopama šķidrā veidā normālā virsmas temperatūrā un spiedienā, un tās fiziskās īpašības (blīvums, viskozitāte utt.) ir ļoti mainīgas. Šajā kategorijā iekļauts atradņu vai atbrīvotais kondensāts, kas reģenerēts no asimilētas vai neasimilētas gāzes, tās sajaucot ar komerciālas jēlnaftas plūsmu.

| 2. | NGL |
| --- | --- |

2.

NGL ir šķidri vai sašķidrināti ogļūdeņraži, kas reģenerēti no dabasgāzes atdalīšanas iekārtās vai gāzes pārstrādes rūpnīcās. Šķidra dabasgāze ir etāns, propāns, butāns (parastais un izo-), (izo) pentāns un pentāni plus (ko dažreiz sauc par dabīgo benzīnu vai iekārtu kondensātu).

| 3. | Naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielas |
| --- | --- |

3.

Naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielas

Naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielas ir apstrādāta nafta, kas domāta tālākai pārstrādei (piemēram, tiešas vadības degvieleļļa vai vakuuma gāzeļļa), izņemot sajaukšanai. Pie tālākas pārstrādes tā tiks pārveidota vienā vai vairākās sastāvdaļās un/vai galaproduktos. Šajā definīcijā iekļauti arī produkti, kas no naftas ķīmijas rūpniecības nosūtīti atpakaļ pārstrādei (piemēram, pirolīzes benzīns, C4 frakcijas, gāzeļļa un degvieleļļas frakcijas).

| 4. | Piedevas/skābekļa savienojumi |
| --- | --- |

4.

Piedevas/skābekļa savienojumi

Piedevas ir ar ogļūdeņradi nesaistīti savienojumi, kas pievienoti vai sajaukti ar kādu produktu, lai mainītu degvielas īpašības (oktānskaitli, cetānskaitli, aukstuma īpašības utt.):

| — | skābekļa savienojumi, piemēram, spirti (metanols, etanols), ēteri (piemēram, MTBE (metiltercbutilēteris), ETBE (etiltercbutilēteris), TAME (tercamilmetilēteris)), |
| --- | --- |

—

skābekļa savienojumi, piemēram, spirti (metanols, etanols), ēteri (piemēram, MTBE (metiltercbutilēteris), ETBE (etiltercbutilēteris), TAME (tercamilmetilēteris)),

| — | esteri (piemēram, rapša sēklu vai dimetilesteris utt.), |
| --- | --- |

—

esteri (piemēram, rapša sēklu vai dimetilesteris utt.),

| — | ķīmiski savienojumi (piemēram., TML, TEL un mazgāšanas līdzekļi). |
| --- | --- |

—

ķīmiski savienojumi (piemēram., TML, TEL un mazgāšanas līdzekļi).

Piezīme: piedevu/skābekļa savienojumu (spirtu, ēteru, esteru un citu ķīmisku savienojumu) daudzumiem, par ko ziņo šajā kategorijā, ir jāattiecas uz daudzumiem, kas ir domāti sajaukšanai ar degvielu vai izmantošanai kā kurināmo.

| 4.1. | No tām/tiem: biodegviela |
| --- | --- |

4.1.

No tām/tiem: biodegviela

Biobenzīns un biodīzeļdegviela: tiek piemērotas 5. nodaļas definīcijas par atjaunojamiem enerģijas avotiem un enerģiju no atkritumiem.

Šķidras biodegvielas daudzumi, par ko ziņo šajā kategorijā, attiecas uz biodegvielu un nevis uz šķidrumu kopējo daudzumu, kurā biodegviela tiek iejaukta.

Neietver nekāda veida tirdzniecību ar biodegvielu, kas nav sajaukta ar transporta degvielu (t. i., tās tīrā veidā); par to ir jāziņo saskaņā ar 5. nodaļu. Par biodegvielu, ko pārdod kā daļu no transporta degvielas, ir jāziņo pie attiecīgā produkta, norādot biodegvielas daļu.

| 5. | Citi ogļūdeņraži |
| --- | --- |

5.

Citi ogļūdeņraži

Sintētiska jēlnafta no darvas smiltīm, degakmens eļļa utt., šķidras vielas no ogļu sašķidrināšanas (skatīt 1. nodaļu), šķidrumu ieguve no dabasgāzes pārvēršanas benzīnā (skatīt 2. nodaļu), ogļūdeņraži un emulģētas eļļas (piemēram, Orimulsion).

Neietver degakmens ražošanu; uz to attiecas 1. nodaļa.

Par degakmens eļļu (sekundāra produkta) ieguvi ir jāziņo nodaļas “No citiem avotiem” sadaļā “Citi ogļūdeņraži”.

| 6. | Rafinēta gāze (nesašķidrināta) |
| --- | --- |

6.

Rafinēta gāze (nesašķidrināta)

Rafinēta gāze ietver nekondensējamu gāzu maisījumu pamatā no ūdeņraža, metāna, etāna un olefīniem, kas iegūti jēlnaftas pārtvaicēšanas laikā vai naftas produktu apstrādes (piemēram, krekinga) laikā naftas rafinēšanas rūpnīcās. Šī iedaļa ietver arī gāzes, kas atsūtītas atpakaļ naftas ķīmijas rūpniecībā.

| 7. | Etāns |
| --- | --- |

7.

Etāns

Dabīgs gāzveida tiešas ķēdes ogļūdeņradis (C2H6), kas iegūts no dabasgāzes un rafinētas gāzes plūsmām.

| 8. | LPG |
| --- | --- |

8.

LPG ir viegli parafīna ogļūdeņraži, kas iegūti naftas rafinēšanas procesos, jēlnaftas stabilizēšanas un dabasgāzes pārstrādes rūpnīcās. To pamatā veido propāns (C3H8) un butāns (C4Hl0) vai abu apvienojums. Tajā var arī būt propilēns, butilēns, izopropilēns un izobutilēns. LPG parasti ir sašķidrināta zem spiediena transportēšanai un glabāšanai.

| 9. | Ligroīns |
| --- | --- |

9.

Ligroīns

Ligroīns ir izejviela, kas domāta vai nu naftas ķīmijas rūpniecībai (piemēram, etilēna vai aromātvielu ražošanai), vai benzīna ražošanai, tam nonākot pārveidošanas vai izomerizācijas procesā pārstrādes rūpnīcā.

Ligroīns ietver materiālu 30 oC un 210 oC destilēšanas robežās vai kādā šo robežu daļā.

| 10. | Benzīns |
| --- | --- |

10.

Benzīns

Benzīnu veido vieglo ogļūdeņražu maisījums, kas pārtvaicēti 35 oC līdz 215 oC temperatūrā. To izmanto kā degvielu uz zemes bāzētiem dzirksteļaizdedzes dzinējiem. Benzīnā var būt piedevas, skābekļa savienojumi un oktāna skaitļa palielinātāji, ieskaitot tādus svina savienojumus kā TEL un TML.

Ietver benzīna sajaukšanas sastāvdaļas (izņemot piedevas/skābekļa savienojumus), piemēram, alkilātus, izomerātu, reformātu, krekinga procesā iegūtu benzīnu, kas domāts izmantošanai kā gatavs dzinēju benzīns.

| 10.1. | No tā: biobenzīns |
| --- | --- |

10.1.

No tā: biobenzīns

Piemēro 5. nodaļas definīcijas par atjaunojamiem enerģijas avotiem un enerģiju no atkritumiem.

| 11. | Aviācijas benzīns |
| --- | --- |

11.

Aviācijas benzīns

Benzīns, kas īpaši sagatavots aviācijas virzuļdzinējiem, kura oktāna skaitlis ir piemērots dzinējam, sasalšanas punkts –60 oC un destilēšanas robeža parasti ir 30 oC līdz 180 oC.

| 12. | Benzīna tipa reaktīvā degviela (ligroīna tipa reaktīvā degviela vai JP4). |
| --- | --- |

12.

Benzīna tipa reaktīvā degviela (ligroīna tipa reaktīvā degviela vai JP4).

Tā ietver visas vieglās ogļūdeņraža eļļas, ko izmanto aviācijas turbīnu barošanas blokos, pārtvaicējot 100 oC līdz 250 oC temperatūrā. To iegūst, sajaucot petroleju un benzīnu vai ligroīnu tādā veidā, ka aromātvielu saturs pēc apjoma nepārsniedz 25 % un tvaiku spiediens ir no 13,7 kPa līdz 20,6 kPa.

| 13. | Petrolejas tipa reaktīvā degviela |
| --- | --- |

13.

Petrolejas tipa reaktīvā degviela

Destilāts, ko izmanto aviācijas turbīnu barošanas blokos. Tam ir tādas pašas pārtvaicēšanas īpašības 150 oC līdz 300 oC temperatūrā (pamatā ne vairāk kā 250 oC) un uzliesmojuma punkts kā petrolejai. Turklāt tai ir īpaša specifikācija (piemēram, sasalšanas punkts), ko ir izveidojusi Starptautiskā Gaisa transporta asociācija (IATA).

Saturā ir petrolejas sajaukšanas sastāvdaļas.

| 14. | Cita veida petroleja |
| --- | --- |

14.

Cita veida petroleja

Rafinēts naftas destilāts, ko izmanto citos sektoros, kas nav gaisa transports. Tas pārtvaicējas 150 oC līdz 300 oC temperatūrā.

| 15. | Gāzeļļa/dīzeļdegviela (destilēta degvieleļļa) |
| --- | --- |

15.

Gāzeļļa/dīzeļdegviela (destilēta degvieleļļa)

Gāzeļļa/dīzeļdegviela pamatā ir starpposma destilāts, kas pārtvaicējas 180 oC līdz 380 oC temperatūrā. Ietver sajaukšanas sastāvdaļas. Atkarībā no izmantošanas ir pieejamas vairākas šķiras:

| 15.1. | No tās: transporta dīzeļdegviela |
| --- | --- |

15.1.

No tās: transporta dīzeļdegviela

Sauszemes transporta dīzeļdegviela dīzeļkompresijas aizdedzei (vieglās automašīnas, smagās automašīnas utt.), parasti ar zemu sēra saturu.

| 15.1.1. | No 15.1., no tās: biodīzeļdegviela |
| --- | --- |

15.1.1.

No 15.1., no tās: biodīzeļdegviela

Piemēro 5. nodaļas definīcijas par atjaunojamiem enerģijas avotiem un enerģiju no atkritumiem.

| 15.2. | No tās: apkures un cita veida gāzeļļa |
| --- | --- |

15.2.

No tās: apkures un cita veida gāzeļļa

Gaišā apkures eļļa rūpnieciskai un komerciālai izmantošanai, jūras kuģu dīzeļdegviela un dzelzceļa transportā izmantotā dīzeļdegviela, cita veida gāzeļļa, ieskaitot smagās gāzeļļas, kas pārtvaicējas 380 oC līdz 540 oC temperatūrā un ko izmanto kā naftas ķīmijas rūpniecības izejvielas.

| 16. | Degvieleļļa |
| --- | --- |

16.

Degvieleļļa

Jebkādas atlieku (smagās) degvieleļļas (ieskaitot to, kas iegūta sajaucot). Kinemātiskā viskozitāte pārsniedz 10 cSt 80 oC temperatūrā. Uzliesmojuma punkts vienmēr pārsniedz 50 oC, un blīvums vienmēr ir lielāks nekā 0,90 kg/l.

| 16.1. | No tās: ar zemu sēra saturu |
| --- | --- |

16.1.

No tās: ar zemu sēra saturu

Smagā degvieleļļa ar sēra saturu, kas mazāks par 1 %.

| 16.2. | No tās: ar augstu sēra saturu |
| --- | --- |

16.2.

No tās: ar augstu sēra saturu

Smagā degvieleļļa ar sēra saturu, kas ir 1 % vai vairāk.

| 17. | Lakbenzīns un SBP |
| --- | --- |

17.

Lakbenzīns un SBP

Rafinēti destilātu starpprodukti ar pārtvaicēšanu ligroīna/petrolejas robežās. Tos iedala šādi:

| — | rūpnieciskas spirts (SBP): vieglas eļļas, kas pārtvaicējas 30 oC līdz 200 oC temperatūrā. Rūpnieciskajam spirtam ir septiņas vai astoņas šķiras atkarībā no griezuma pozīcijas destilēšanas robežās. Šķiras tiek definētas saskaņā ar temperatūras starpību starp 5 % daudzuma un 90 % daudzuma destilēšanas punktos (kas ir ne vairāk kā 60 oC), |
| --- | --- |

—

rūpnieciskas spirts (SBP): vieglas eļļas, kas pārtvaicējas 30 oC līdz 200 oC temperatūrā. Rūpnieciskajam spirtam ir septiņas vai astoņas šķiras atkarībā no griezuma pozīcijas destilēšanas robežās. Šķiras tiek definētas saskaņā ar temperatūras starpību starp 5 % daudzuma un 90 % daudzuma destilēšanas punktos (kas ir ne vairāk kā 60 oC),

| — | lakbenzīns: rūpnieciskais spirts ar uzliesmojuma punktu, kas pārsniedz 30 oC. Lakbenzīna destilēšanas temperatūra ir 135 oC līdz 200 oC. |
| --- | --- |

—

lakbenzīns: rūpnieciskais spirts ar uzliesmojuma punktu, kas pārsniedz 30 oC. Lakbenzīna destilēšanas temperatūra ir 135 oC līdz 200 oC.

| 18. | Smērvielas |
| --- | --- |

18.

Smērvielas

Ogļūdeņraži, kas iegūti no pārtvaicēšanas blakusprodukta; tās pamatā izmanto berzes mazināšanai starp darba virsmām.

Ietver visas gatavās smērvielu šķiras no vārpstu eļļas līdz cilindru eļļai un tās, ko izmanto ziedēs, kā arī motoreļļas un visu šķiru eļļas, kas ir izejvielas smērvielām.

| 19. | Bitumens |
| --- | --- |

19.

Bitumens

Ciets, pusciets vai viskozs ogļūdeņradis ar koloidālu struktūru, brūnā vai melnā krāsā, ko iegūst kā atliekvielu jēlnaftas pārtvaicēšanas procesā, pārtvaicējot vakuumā naftas atliekas no atmosfēras pārtvaicēšanas. Bitumenu bieži sauc par asfaltu un to pamatā izmanto ceļu būvniecībā un kā jumta seguma materiālu.

Ietver sašķidrinātu un sagrieztu bitumenu.

| 20. | Parafīna vaski |
| --- | --- |

20.

Parafīna vaski

Tie ir piesātināti alifātiski ogļūdeņraži. Šie vaski ir pārpalikumi, kas iegūti, izspiežot vasku no smēreļļām. Tiem ir kristāliska struktūra, kas ir vairāk vai mazāk smalka saskaņā ar šķiru. To galvenās īpašības ir šādas: tie ir bez krāsas, smaržas un caurspīdīgi, ar kušanas punktu, kas pārsniedz 45 oC.

| 21. | Naftas kokss |
| --- | --- |

21.

Naftas kokss

Melns ciets blakusprodukts, ko pamatā iegūst krekinga procesā un karbonizējot no naftas atvasinātas izejvielas, vakuuma atlikumus, darvu un piķi tādos procesos kā aizkavēta koksēšana vai šķidra koksēšana. To pamatā veido ogleklis (90 līdz 95 %) ar zemu pelnu saturu. To izmanto kā izejvielu koksa krāsnīs tērauda nozarē, apkurē, elektrodu ražošanā un ķīmisku vielu ražošanā. Divi svarīgākie veidi ir “nekalcinēts kokss” un “kalcinēts kokss”.

Ietver “katalizatora koksu”, kas uzkrājas katalizatorā rafinēšanas procesa laikā; šāds kokss nav reģenerējams un parasti tiek sadedzināts kā pārstrādes procesa kurināmais.

| 22. | Citi produkti |
| --- | --- |

22.

Citi produkti

Visi produkti, kas nav īpaši minēti iepriekš, piemēram: darva un sērs.

Ietver aromātvielas (piemēram, BTX vai benzolu, toluolu un ksilolu) un olefīnus (piemēram, propilēnu), kas iegūts naftas rafinēšanas rūpnīcās.

4.2.   Datu apkopojums

Turpmāk minētie dati jāiesniedz par visiem energoproduktiem, kas uzskaitīti iepriekšējā punktā, ja vien nav norādīts citādi.

4.2.1.   Piegādes un pārveidošanas sektori

Šī tabula attiecas tikai uz jēlnaftu, NGL, naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām, piedevām, biodegvielu un citiem ogļūdeņražiem:

| 1. | Vietējā ražošana
  Nepiemēro naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām un biodegvielai. |
| --- | --- |

1.

Vietējā ražošana

Nepiemēro naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām un biodegvielai.

| 2. | No citiem avotiem
  Piedevas, biodegviela un citi ogļūdeņraži, kuru ražošana jau ir ietverta cita kurināmā bilancēs.
  Nepiemēro jēlnaftai, NGL un naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām. |
| --- | --- |

2.

No citiem avotiem

Piedevas, biodegviela un citi ogļūdeņraži, kuru ražošana jau ir ietverta cita kurināmā bilancēs.

Nepiemēro jēlnaftai, NGL un naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām.

| 2.1. | No tiem: akmeņogles
  Iekļautas šķidras vielas, kas iegūtas ogļu sašķidrināšanas rūpnīcās, šķidras vielas no koksa krāsnīm. |
| --- | --- |

2.1.

No tiem: akmeņogles

Iekļautas šķidras vielas, kas iegūtas ogļu sašķidrināšanas rūpnīcās, šķidras vielas no koksa krāsnīm.

| 2.2. | No tiem: dabasgāzes
  Sintētiskā benzīna ražošanai kā izejviela var būt vajadzīga dabasgāze. Gāzes daudzumu metanola ražošanai paziņo saskaņā ar 2. nodaļu, bet metanola saņemšanu paziņo šeit. |
| --- | --- |

2.2.

No tiem: dabasgāzes

Sintētiskā benzīna ražošanai kā izejviela var būt vajadzīga dabasgāze. Gāzes daudzumu metanola ražošanai paziņo saskaņā ar 2. nodaļu, bet metanola saņemšanu paziņo šeit.

| 2.3. | No tiem: atjaunojamie enerģijas avoti
  Iekļauta biodegviela, kas ir domāta sajaukšanai ar transporta degvielu.
  Par ražošanu paziņo saskaņā ar 5. nodaļu, bet sajaukšanas daudzumus paziņo šeit. |
| --- | --- |

2.3.

No tiem: atjaunojamie enerģijas avoti

Iekļauta biodegviela, kas ir domāta sajaukšanai ar transporta degvielu.

Par ražošanu paziņo saskaņā ar 5. nodaļu, bet sajaukšanas daudzumus paziņo šeit.

| 3. | No naftas ķīmijas sektora atpakaļ nosūtītie produkti
  Gatavie izstrādājumi un pusfabrikāti, ko pārstrādei sajaukšanai vai pārdošanai atsūta atpakaļ no galapatērētājiem uz pārstrādes rūpnīcām. Tie parasti ir naftas ķīmisko vielu ražošanas blakusprodukti.
  Attiecas tikai uz naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām. |
| --- | --- |

3.

No naftas ķīmijas sektora atpakaļ nosūtītie produkti

Gatavie izstrādājumi un pusfabrikāti, ko pārstrādei sajaukšanai vai pārdošanai atsūta atpakaļ no galapatērētājiem uz pārstrādes rūpnīcām. Tie parasti ir naftas ķīmisko vielu ražošanas blakusprodukti.

Attiecas tikai uz naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām.

| 4. | Pārveidotie produkti
  Importēti naftas produkti, kurus no jauna iedala kā izejvielas tālākai pārstrādei naftas rafinēšanas rūpnīcā, tos nepiegādājot galapatērētājiem.
  Attiecas tikai uz naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām. |
| --- | --- |

4.

Pārveidotie produkti

Importēti naftas produkti, kurus no jauna iedala kā izejvielas tālākai pārstrādei naftas rafinēšanas rūpnīcā, tos nepiegādājot galapatērētājiem.

Attiecas tikai uz naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām.

| 5. | Imports un eksports
  Iekļauti jēlnaftas un importēto vai eksportēto produktu daudzumu pārstrādes nolīgumos (t. i., rafinēšana uz kāda rēķina). Par jēlnaftu un NGL ir jāziņo kā par tādām, kas nāk no galīgās izcelsmes valsts; par pārstrādes rūpnīcu izejvielām un gatavajiem produktiem ir jāziņo kā par tādiem, kas nāk no pēdējās sūtītājas valsts.
  Ietver jebkādu šķidru gāzi (piemēram, LPG), kas ekstrahēta importētas sašķidrinātas dabasgāzes regazificēšanas laikā, un naftas produktus, ko naftas ķīmijas rūpniecība ir importējusi vai eksportējusi.
  Piezīme: visu veidu tirdzniecību ar biodegvielu, kas nav sajaukta ar autodegvielu (t. i., ko tirgo tīrā veidā), norāda pie atjaunojamās enerģijas.
  Importētas naftas reeksports pārstrādei brīvajās zonās jāiekļauj kā produkta eksports no pārstrādes valsts uz galamērķa valsti. |
| --- | --- |

5.

Imports un eksports

Iekļauti jēlnaftas un importēto vai eksportēto produktu daudzumu pārstrādes nolīgumos (t. i., rafinēšana uz kāda rēķina). Par jēlnaftu un NGL ir jāziņo kā par tādām, kas nāk no galīgās izcelsmes valsts; par pārstrādes rūpnīcu izejvielām un gatavajiem produktiem ir jāziņo kā par tādiem, kas nāk no pēdējās sūtītājas valsts.

Ietver jebkādu šķidru gāzi (piemēram, LPG), kas ekstrahēta importētas sašķidrinātas dabasgāzes regazificēšanas laikā, un naftas produktus, ko naftas ķīmijas rūpniecība ir importējusi vai eksportējusi.

Piezīme: visu veidu tirdzniecību ar biodegvielu, kas nav sajaukta ar autodegvielu (t. i., ko tirgo tīrā veidā), norāda pie atjaunojamās enerģijas.

Importētas naftas reeksports pārstrādei brīvajās zonās jāiekļauj kā produkta eksports no pārstrādes valsts uz galamērķa valsti.

| 6. | Tiešā izmantošana
  Tieši izmantotā jēlnafta, NGL, piedevas un skābekļa savienojumi (un tā daļa, kas ir biodegviela), un citi ogļūdeņraži bez pārstrādes naftas rafinēšanas rūpnīcās.
  Iekļauta jēlnafta, kas sadedzināta elektroenerģijas ražošanai. |
| --- | --- |

6.

Tiešā izmantošana

Tieši izmantotā jēlnafta, NGL, piedevas un skābekļa savienojumi (un tā daļa, kas ir biodegviela), un citi ogļūdeņraži bez pārstrādes naftas rafinēšanas rūpnīcās.

Iekļauta jēlnafta, kas sadedzināta elektroenerģijas ražošanai.

| 7. | Krājumu izmaiņas
  Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli. |
| --- | --- |

7.

Krājumu izmaiņas

Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli.

| 8. | Aprēķinātais rafinēšanas rūpnīcās saņemtais daudzums
  Kopējais aprēķinātais produkta daudzums, kas ir nonācis rafinēšanas procesā. To definē šādi:
  vietējā ražošana + no citiem avotiem + atpakaļ atsūtītie produkti no rūpniecības + pārveidotie produkti + imports - eksports - tieša izmantošana + krājumu izmaiņas. |
| --- | --- |

8.

Aprēķinātais rafinēšanas rūpnīcās saņemtais daudzums

Kopējais aprēķinātais produkta daudzums, kas ir nonācis rafinēšanas procesā. To definē šādi:

vietējā ražošana + no citiem avotiem + atpakaļ atsūtītie produkti no rūpniecības + pārveidotie produkti + imports - eksports - tieša izmantošana + krājumu izmaiņas.

| 9. | Statistikas atšķirības
  Definētas kā aprēķinātais rafinēšanas rūpnīcās saņemtais daudzums mīnus faktiskais daudzums. |
| --- | --- |

9.

Statistikas atšķirības

Definētas kā aprēķinātais rafinēšanas rūpnīcās saņemtais daudzums mīnus faktiskais daudzums.

| 10. | Faktiskais rafinēšanas rūpnīcās saņemtais daudzums
  Daudzumi, kas novērtēti kā ievade rafinēšanas rūpnīcās. |
| --- | --- |

10.

Faktiskais rafinēšanas rūpnīcās saņemtais daudzums

Daudzumi, kas novērtēti kā ievade rafinēšanas rūpnīcās.

| 11. | Rafinēšanas zudumi
  Atšķirība starp saņemto daudzumu rafinēšanas rūpnīcās (faktisko) un bruto rafinēšanas produkciju. Zudumi var rasties pārtvaicēšanas procesos iztvaikošanas dēļ. Paziņotos zudumus parāda kā pozitīvu skaitli. Var būt tilpuma, bet ne svara pieaugums. |
| --- | --- |

11.

Rafinēšanas zudumi

Atšķirība starp saņemto daudzumu rafinēšanas rūpnīcās (faktisko) un bruto rafinēšanas produkciju. Zudumi var rasties pārtvaicēšanas procesos iztvaikošanas dēļ. Paziņotos zudumus parāda kā pozitīvu skaitli. Var būt tilpuma, bet ne svara pieaugums.

| 12. | Kopējie krājumi perioda sākumā un perioda beigās valsts teritorijā
  Visi krājumi valsts teritorijā, ieskaitot valdības, lielāko patērētāju vai akcionāru organizāciju krājumus, krājumi uz ienākošo okeāna kuģu klāja, krājumi brīvajās zonās un krājumi, ko glabā citiem vai nu saskaņā ar divpusēju valdības nolīgumu, vai bez tā. Krājumi perioda sākumā un perioda beigās norāda attiecīgi uz pārskata perioda pirmo un pēdējo dienu. |
| --- | --- |

12.

Kopējie krājumi perioda sākumā un perioda beigās valsts teritorijā

Visi krājumi valsts teritorijā, ieskaitot valdības, lielāko patērētāju vai akcionāru organizāciju krājumus, krājumi uz ienākošo okeāna kuģu klāja, krājumi brīvajās zonās un krājumi, ko glabā citiem vai nu saskaņā ar divpusēju valdības nolīgumu, vai bez tā. Krājumi perioda sākumā un perioda beigās norāda attiecīgi uz pārskata perioda pirmo un pēdējo dienu.

| 13. | Zemākā siltumspēja
  Ražošanas, importa un eksporta un vidējie rādītāji. |
| --- | --- |

13.

Zemākā siltumspēja

Ražošanas, importa un eksporta un vidējie rādītāji.

Šī tabula attiecas tikai uz gatavajiem produktiem (rafinēšanas rūpnīcu gāzi, etānu, LPG, ligroīnu, benzīnu, aviācijas benzīnu, benzīna tipa reaktīvo degvielu, petrolejas tipa reaktīvo degvielu, cita veida petroleju, gāzeļļu/dīzeļdegvielu, degvieleļļu ar zemu un augstu sēra saturu, lakbenzīnu un SBP, smērvielām, bitumenu, parafīna vaskiem, naftas koksu un citiem produktiem). Jēlnafta un NGL, kas ir izmantotas tiešai sadedzināšanai, ir jāietver gatavās produkcijas un starpproduktu nosūtīšanas piegādēs:

| 1. | Saņemtie primārie produkti
  Iekļauti vietējās saražotās vai importētās jēlnaftas daudzumi (ieskaitot kondensātu) un vietējā NGL, kas izmantota tieši bez pārstrādes naftas rafinēšanas rūpnīcā, un atpakaļ atsūtīto produktu daudzumi no naftas ķīmijas rūpniecības, ko izmanto tieši, lai arī tas nav primārais kurināmais. |
| --- | --- |

1.

Saņemtie primārie produkti

Iekļauti vietējās saražotās vai importētās jēlnaftas daudzumi (ieskaitot kondensātu) un vietējā NGL, kas izmantota tieši bez pārstrādes naftas rafinēšanas rūpnīcā, un atpakaļ atsūtīto produktu daudzumi no naftas ķīmijas rūpniecības, ko izmanto tieši, lai arī tas nav primārais kurināmais.

| 2. | Bruto rafinēšanas rūpnīcas produkcija
  Gatavo produktu produkcija rafinēšanas vai sajaukšanas rūpnīcā.
  Neietver rafinēšanas rūpnīcas zudumus, bet ir iekļauts rafinēšanas rūpnīcas kurināmais. |
| --- | --- |

2.

Bruto rafinēšanas rūpnīcas produkcija

Gatavo produktu produkcija rafinēšanas vai sajaukšanas rūpnīcā.

Neietver rafinēšanas rūpnīcas zudumus, bet ir iekļauts rafinēšanas rūpnīcas kurināmais.

| 3. | Izejvielu otrreizēja pārstrāde
  Gatavā produkcija, kas otrreiz nonāk tirdzniecības tīklā, kad vienreiz jau tā ir bijusi piegādāta galapatērētājiem (piemēram, izmantotās smērvielas, kas ir pārstrādātas). Šie daudzumi ir jānošķir no atpakaļ atsūtītajiem produktiem no naftas ķīmijas rūpniecības. |
| --- | --- |

3.

Izejvielu otrreizēja pārstrāde

Gatavā produkcija, kas otrreiz nonāk tirdzniecības tīklā, kad vienreiz jau tā ir bijusi piegādāta galapatērētājiem (piemēram, izmantotās smērvielas, kas ir pārstrādātas). Šie daudzumi ir jānošķir no atpakaļ atsūtītajiem produktiem no naftas ķīmijas rūpniecības.

| 4. | Rafinēšanas rūpnīcas kurināmais
  Patērētie naftas produkti rafinēšanas rūpnīcas darbības nodrošināšanai.
  Nav iekļauta produkcija, ko ir izmantojuši naftas uzņēmumi ārpus rafinēšanas procesa, piemēram, bunkeri vai naftas tankkuģi.
  Iekļauts kurināmais, kas ir izmantots elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanā rafinēšanas rūpnīcās pārdošanai. |
| --- | --- |

4.

Rafinēšanas rūpnīcas kurināmais

Patērētie naftas produkti rafinēšanas rūpnīcas darbības nodrošināšanai.

Nav iekļauta produkcija, ko ir izmantojuši naftas uzņēmumi ārpus rafinēšanas procesa, piemēram, bunkeri vai naftas tankkuģi.

Iekļauts kurināmais, kas ir izmantots elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanā rafinēšanas rūpnīcās pārdošanai.

| 4.1. | No tā: izmantots elektroenerģijas ražošanā
  Izmantotie daudzumi, lai saražotu elektroenerģiju naftas rafinēšanas rūpnīcu iekārtās. |
| --- | --- |

4.1.

No tā: izmantots elektroenerģijas ražošanā

Izmantotie daudzumi, lai saražotu elektroenerģiju naftas rafinēšanas rūpnīcu iekārtās.

| 4.2. | No tā: izmantots koģenerācijas stacijās
  Izmantotie daudzumi koģenerācijas stacijās naftas rafinēšanas rūpnīcās. |
| --- | --- |

4.2.

No tā: izmantots koģenerācijas stacijās

Izmantotie daudzumi koģenerācijas stacijās naftas rafinēšanas rūpnīcās.

| 5. | Imports un eksports |
| --- | --- |

5.

Imports un eksports

| 6. | Starptautiskie kuģu bunkuri |
| --- | --- |

6.

Starptautiskie kuģu bunkuri

| 7. | Starpproduktu pārveidojumi
  No jauna klasificētie daudzumi, vai nu tāpēc, ka ir mainījusies to specifikācija, vai tāpēc, ka tie ir iejaukti citā produktā.
  Viena produkta negatīvu ievadi kompensē pozitīva ievade (vai vairākas ievades) vienam vai vairākiem produktiem, un otrādi; kopējam neto iznākumam ir jābūt nullei. |
| --- | --- |

7.

Starpproduktu pārveidojumi

No jauna klasificētie daudzumi, vai nu tāpēc, ka ir mainījusies to specifikācija, vai tāpēc, ka tie ir iejaukti citā produktā.

Viena produkta negatīvu ievadi kompensē pozitīva ievade (vai vairākas ievades) vienam vai vairākiem produktiem, un otrādi; kopējam neto iznākumam ir jābūt nullei.

| 8. | Nosūtītie produkti
  Importēti naftas produkti, kas tiek no jauna klasificēti kā izejvielas tālākai pārstrādei naftas rafinēšanas rūpnīcā, tos nepiegādājot galapatērētājiem. |
| --- | --- |

8.

Nosūtītie produkti

Importēti naftas produkti, kas tiek no jauna klasificēti kā izejvielas tālākai pārstrādei naftas rafinēšanas rūpnīcā, tos nepiegādājot galapatērētājiem.

| 9. | Krājumu izmaiņas
  Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli. |
| --- | --- |

9.

Krājumu izmaiņas

Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli.

| 10. | Aprēķinātās bruto iekšzemes piegādes
  To definē šādi:
  saņemtie primārie produkti + bruto rafinēšanas rūpnīcas produkcija + izejvielu otrreizēja pārstrāde - naftas rafinēšanas rūpnīcu kurināmais + imports - eksports - starptautiskie kuģu bunkuri + starpproduktu pārveidojumi - nosūtītie produkti + krājumu izmaiņas. |
| --- | --- |

10.

Aprēķinātās bruto iekšzemes piegādes

To definē šādi:

saņemtie primārie produkti + bruto rafinēšanas rūpnīcas produkcija + izejvielu otrreizēja pārstrāde - naftas rafinēšanas rūpnīcu kurināmais + imports - eksports - starptautiskie kuģu bunkuri + starpproduktu pārveidojumi - nosūtītie produkti + krājumu izmaiņas.

| 11. | Statistikas atšķirības
  Definēta kā aprēķinātā bruto iekšzemes piegāde mīnus faktiskā piegāde. |
| --- | --- |

11.

Statistikas atšķirības

Definēta kā aprēķinātā bruto iekšzemes piegāde mīnus faktiskā piegāde.

| 12. | Faktiskās bruto iekšzemes piegādes
  Faktiskā gatavo naftas produktu piegāde no primārajiem avotiem (piemēram, no naftas rafinēšanas rūpnīcām, sajaukšanas rūpnīcām utt.) iekšzemes tirgum.
  Šis skaitlis var atšķirties no aprēķinātā, piemēram, atspoguļojuma un/vai definīciju atšķirību dēļ atšķirīgās pārskata sistēmās. |
| --- | --- |

12.

Faktiskās bruto iekšzemes piegādes

Faktiskā gatavo naftas produktu piegāde no primārajiem avotiem (piemēram, no naftas rafinēšanas rūpnīcām, sajaukšanas rūpnīcām utt.) iekšzemes tirgum.

Šis skaitlis var atšķirties no aprēķinātā, piemēram, atspoguļojuma un/vai definīciju atšķirību dēļ atšķirīgās pārskata sistēmās.

| 12.1. | No tām: bruto piegādes naftas ķīmijas rūpniecībai
  Kurināmā daudzumi, kas piegādāti naftas ķīmijas rūpniecībai. |
| --- | --- |

12.1.

No tām: bruto piegādes naftas ķīmijas rūpniecībai

Kurināmā daudzumi, kas piegādāti naftas ķīmijas rūpniecībai.

| 12.2. | No tām: izmantotā enerģija naftas ķīmijas rūpniecībā
  Naftas daudzumi, kas izmantoti kā kurināmais naftas ķīmijas procesos, piemēram, tvaika krekingā. |
| --- | --- |

12.2.

No tām: izmantotā enerģija naftas ķīmijas rūpniecībā

Naftas daudzumi, kas izmantoti kā kurināmais naftas ķīmijas procesos, piemēram, tvaika krekingā.

| 12.3. | No tām: neenerģētikas patēriņš naftas ķīmijas rūpniecībā
  Naftas daudzumi, kas izmantoti naftas ķīmijas rūpniecībā, lai iegūtu etilēnu, propilēnu, butilēnu, sintētisko gāzi, aromātiskas vielas, butadiēnu un citas ogļūdeņraža bāzes izejvielas tādos procesos kā tvaika krekings, aromātisko vielu iekārtās un tvaika pārveidošanā. Nav iekļauti naftas daudzumi, kas ir izmantoti kā kurināmais. |
| --- | --- |

12.3.

No tām: neenerģētikas patēriņš naftas ķīmijas rūpniecībā

Naftas daudzumi, kas izmantoti naftas ķīmijas rūpniecībā, lai iegūtu etilēnu, propilēnu, butilēnu, sintētisko gāzi, aromātiskas vielas, butadiēnu un citas ogļūdeņraža bāzes izejvielas tādos procesos kā tvaika krekings, aromātisko vielu iekārtās un tvaika pārveidošanā. Nav iekļauti naftas daudzumi, kas ir izmantoti kā kurināmais.

| 13. | Atpakaļ nosūtītā produkcija no naftas ķīmijas rūpniecības uz naftas rafinēšanas rūpnīcām |
| --- | --- |

13.

Atpakaļ nosūtītā produkcija no naftas ķīmijas rūpniecības uz naftas rafinēšanas rūpnīcām

| 14. | Krājumi perioda sākumā un perioda beigās
  Visi krājumi valsts teritorijā, ieskaitot valdības, lielāko patērētāju vai akcionāru organizāciju krājumus, krājumi uz ienākošo okeāna kuģu klāja, krājumi brīvajās zonās un krājumi, ko glabā citiem vai nu saskaņā ar divpusēju valdības nolīgumu, vai bez tā. Krājumi perioda sākumā un perioda beigās norāda attiecīgi uz pārskata perioda pirmo un pēdējo dienu. |
| --- | --- |

14.

Krājumi perioda sākumā un perioda beigās

Visi krājumi valsts teritorijā, ieskaitot valdības, lielāko patērētāju vai akcionāru organizāciju krājumus, krājumi uz ienākošo okeāna kuģu klāja, krājumi brīvajās zonās un krājumi, ko glabā citiem vai nu saskaņā ar divpusēju valdības nolīgumu, vai bez tā. Krājumi perioda sākumā un perioda beigās norāda attiecīgi uz pārskata perioda pirmo un pēdējo dienu.

| 15. | Krājumu izmaiņas komunālajos uzņēmumos
  To krājumu izmaiņas, kurus tur komunālie uzņēmumi un kuri nav ietverti krājuma līmeņos un krājumu izmaiņās, kas ir ziņoti citur. Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli.
  Attiecīgā gadījumā ietver jēlnaftu un NGL, kas izmantotas tiešai sadedzināšanai. |
| --- | --- |

15.

Krājumu izmaiņas komunālajos uzņēmumos

To krājumu izmaiņas, kurus tur komunālie uzņēmumi un kuri nav ietverti krājuma līmeņos un krājumu izmaiņās, kas ir ziņoti citur. Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli.

Attiecīgā gadījumā ietver jēlnaftu un NGL, kas izmantotas tiešai sadedzināšanai.

| 16. | Zemākā kopējo iekšzemes piegāžu siltumspēja |
| --- | --- |

16.

Zemākā kopējo iekšzemes piegāžu siltumspēja

Pārveidošanas sektorā šāds datu apkopojums attiecas uz visu veidu kurināmo, izņemot uz naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām, piedevām/skābekļa savienojumiem, biodegvielu un citiem ogļūdeņražiem, bet ieskaitot kurināmo neenerģētikas patēriņam (par naftas koksu un citu kurināmo jāziņo atsevišķi):

| 1. | Pārveidošanas sektors kopā
  Kopējie kurināmā daudzumi, kas izmantoti enerģijas primārajā vai sekundārajā pārveidošanā. |
| --- | --- |

1.

Pārveidošanas sektors kopā

Kopējie kurināmā daudzumi, kas izmantoti enerģijas primārajā vai sekundārajā pārveidošanā.

| 1.1. | No tā: pamatdarbības ražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

1.1.

No tā: pamatdarbības ražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi

| 1.2. | No tā: pašražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

1.2.

No tā: pašražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi

| 1.3. | No tā: pamatdarbības ražotāju koģenerācijas stacijas |
| --- | --- |

1.3.

No tā: pamatdarbības ražotāju koģenerācijas stacijas

| 1.4. | No tā: pašražotāju koģenerācijas stacijas |
| --- | --- |

1.4.

No tā: pašražotāju koģenerācijas stacijas

| 1.5. | No tā: pamatdarbības ražotāju siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

1.5.

No tā: pamatdarbības ražotāju siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi

| 1.6. | No tā: pašražotāju siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

1.6.

No tā: pašražotāju siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi

| 1.7. | No tā: gāzes rūpnīcas/gazifikācijas rūpnīcas |
| --- | --- |

1.7.

No tā: gāzes rūpnīcas/gazifikācijas rūpnīcas

| 1.8. | No tā: dabasgāzes sajaukšanas rūpnīcas |
| --- | --- |

1.8.

No tā: dabasgāzes sajaukšanas rūpnīcas

| 1.9. | No tā: koksa krāsnis |
| --- | --- |

1.9.

No tā: koksa krāsnis

| 1.10. | No tā: domnas |
| --- | --- |

1.10.

No tā: domnas

| 1.11. | No tā: naftas ķīmijas rūpniecība |
| --- | --- |

1.11.

No tā: naftas ķīmijas rūpniecība

| 1.12. | No tā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

1.12.

No tā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi

| 1.13. | No tā: citur neklasificēts – pārveidošana |
| --- | --- |

1.13.

No tā: citur neklasificēts – pārveidošana

4.2.2.   Enerģētikas sektors

Enerģētikas sektorā šādu datu apkopojums attiecas uz visu veidu kurināmo, izņemot uz naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām, piedevām/skābekļa savienojumiem, biodegvielām un citiem ogļūdeņražiem, bet ieskaitot kurināmo neenerģētikas patēriņam (par naftas koksu un citu kurināmo ir jāziņo atsevišķi):

| 1. | Enerģētikas sektors kopā
  Kopējais daudzums, kas izmantots kā enerģijas avots enerģētikas sektorā. |
| --- | --- |

1.

Enerģētikas sektors kopā

Kopējais daudzums, kas izmantots kā enerģijas avots enerģētikas sektorā.

| 1.1. | No tā: ogļraktuves |
| --- | --- |

1.1.

No tā: ogļraktuves

| 1.2. | No tā: naftas un gāzes ieguve |
| --- | --- |

1.2.

No tā: naftas un gāzes ieguve

| 1.3. | No tā: koksa krāsnis |
| --- | --- |

1.3.

No tā: koksa krāsnis

| 1.4. | No tā: domnas |
| --- | --- |

1.4.

No tā: domnas

| 1.5. | No tā: gāzes rūpnīcas |
| --- | --- |

1.5.

No tā: gāzes rūpnīcas

| 1.6. | No tā: enerģijas ražošanas uzņēmumi
  Elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi, koģenerācijas stacijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi. |
| --- | --- |

1.6.

No tā: enerģijas ražošanas uzņēmumi

Elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi, koģenerācijas stacijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi.

| 1.7. | No tā: citur neklasificēts – enerģētika |
| --- | --- |

1.7.

No tā: citur neklasificēts – enerģētika

| 2. | Sadales zudumi
  Zudumi, kas radušies ārpus naftas rafinēšanas rūpnīcas transportēšanas un sadales dēļ.
  Ietver zudumus cauruļvados. |
| --- | --- |

2.

Sadales zudumi

Zudumi, kas radušies ārpus naftas rafinēšanas rūpnīcas transportēšanas un sadales dēļ.

Ietver zudumus cauruļvados.

4.2.3.   Enerģijas galapatēriņa specifikācija

Enerģijas galapatēriņa specifikācijā šādu datu apkopojums attiecas uz visu veidu kurināmo, izņemot naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielas, piedevas/skābekļa savienojumus, biodegvielu un citus ogļūdeņražus, bet ieskaitot kurināmo neenerģētikas patēriņam (par naftas koksu un citu kurināmo jāziņo atsevišķi):

| 1. | Enerģijas galapatēriņš |
| --- | --- |

1.

Enerģijas galapatēriņš

| 2. | Rūpniecības sektors |
| --- | --- |

2.

Rūpniecības sektors

| 2.1. | No tā: dzelzs un tērauda ražošana |
| --- | --- |

2.1.

No tā: dzelzs un tērauda ražošana

| 2.2. | No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība |
| --- | --- |

2.2.

No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība

| 2.3. | No tā: krāsaino metālu ražošana |
| --- | --- |

2.3.

No tā: krāsaino metālu ražošana

| 2.4. | No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.4.

No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana

| 2.5. | No tā: transportlīdzekļu ražošana |
| --- | --- |

2.5.

No tā: transportlīdzekļu ražošana

| 2.6. | No tā: mašīnas un iekārtas |
| --- | --- |

2.6.

No tā: mašīnas un iekārtas

| 2.7. | No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde |
| --- | --- |

2.7.

No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

| 2.8. | No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana |
| --- | --- |

2.8.

No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana

| 2.9. | No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība |
| --- | --- |

2.9.

No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība

| 2.10. | No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.10.

No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana

| 2.11. | No tā: būvniecība |
| --- | --- |

2.11.

No tā: būvniecība

| 2.12. | No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.12.

No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana

| 2.13. | No tā: citur neklasificēts – rūpniecība |
| --- | --- |

2.13.

No tā: citur neklasificēts – rūpniecība

| 3. | Transporta sektors |
| --- | --- |

3.

Transporta sektors

| 3.1. | No tā: starptautiskais gaisa transports |
| --- | --- |

3.1.

No tā: starptautiskais gaisa transports

| 3.2. | No tā: vietējais gaisa transports |
| --- | --- |

3.2.

No tā: vietējais gaisa transports

| 3.3. | No tā: sauszemes transports |
| --- | --- |

3.3.

No tā: sauszemes transports

| 3.4. | No tā: dzelzceļš |
| --- | --- |

3.4.

No tā: dzelzceļš

| 3.5. | No tā: vietējā kuģošana |
| --- | --- |

3.5.

No tā: vietējā kuģošana

| 3.6. | No tā: cauruļvadu transports |
| --- | --- |

3.6.

No tā: cauruļvadu transports

| 3.7. | No tā: citur neklasificēts – transports |
| --- | --- |

3.7.

No tā: citur neklasificēts – transports

| 4. | Citi sektori |
| --- | --- |

4.

Citi sektori

| 4.1. | No tiem: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi |
| --- | --- |

4.1.

No tiem: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi

| 4.2. | No tiem: dzīvojamais sektors |
| --- | --- |

4.2.

No tiem: dzīvojamais sektors

| 4.3. | No tiem: lauksaimniecība/mežsaimniecība |
| --- | --- |

4.3.

No tiem: lauksaimniecība/mežsaimniecība

| 4.4. | No tiem: zvejniecība |
| --- | --- |

4.4.

No tiem: zvejniecība

| 4.5. | No tiem: citur neklasificēts – cits |
| --- | --- |

4.5.

No tiem: citur neklasificēts – cits

| 5. | Neenerģētikas patēriņš kopā
  Daudzumi, kas izmantoti kā izejvielas dažādās nozarēs un kas nav patērēti kā kurināmais vai pārveidoti citā kurināmā veidā. Šie daudzumi ir ietverti iepriekšminētajos datu apkopojuma sarakstos. |
| --- | --- |

5.

Neenerģētikas patēriņš kopā

Daudzumi, kas izmantoti kā izejvielas dažādās nozarēs un kas nav patērēti kā kurināmais vai pārveidoti citā kurināmā veidā. Šie daudzumi ir ietverti iepriekšminētajos datu apkopojuma sarakstos.

| 5.1. | No tā: pārveidošanas sektors |
| --- | --- |

5.1.

No tā: pārveidošanas sektors

| 5.2. | No tā: enerģētikas sektors |
| --- | --- |

5.2.

No tā: enerģētikas sektors

| 5.3. | No tā: transporta sektors |
| --- | --- |

5.3.

No tā: transporta sektors

| 5.4. | No tā: rūpniecības sektors |
| --- | --- |

5.4.

No tā: rūpniecības sektors

| 5.4.1. | Rūpniecības sektors, no tā: ķīmisko vielu ražošana (ieskaitot naftas ķīmijas rūpniecību) |
| --- | --- |

5.4.1.

Rūpniecības sektors, no tā: ķīmisko vielu ražošana (ieskaitot naftas ķīmijas rūpniecību)

| 5.5. | No tā: citi sektori |
| --- | --- |

5.5.

No tā: citi sektori

4.2.4.   Imports un eksports

Izcelsmes valsts imports un galamērķa valsts eksports. Skatīt arī piezīmes 4.2.1. sadaļā, datu apkopojums Nr. 5.

4.2.5.   Patēriņš pašražotāju elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumos

Par patēriņu pašražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumos un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumos ir jāziņo atsevišķi par elektroenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem, par koģenerācijas stacijām un par siltumenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem.

Neietver šādus energoproduktus: naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielas, piedevas/skābekļa savienojumus, biodegvielu, citus ogļūdeņražus, etānu, benzīnu, biobenzīnu, aviācijas benzīnu, benzīna tipa reaktīvo degvielu (ligroīna tipa reaktīvo degvielu vai JP4), lakbenzīnu un SBP, un smērvielas.

Patēriņš attiecas uz šādiem uznēmumiem vai darbībām:

| 1. | Enerģētikas sektors kopā
  Kopējais daudzums, kas izmantots kā enerģija enerģētikas sektorā. |
| --- | --- |

1.

Enerģētikas sektors kopā

Kopējais daudzums, kas izmantots kā enerģija enerģētikas sektorā.

| 1.1. | No tā: ogļraktuves |
| --- | --- |

1.1.

No tā: ogļraktuves

| 1.2. | No tā: naftas un gāzes ieguve |
| --- | --- |

1.2.

No tā: naftas un gāzes ieguve

| 1.3. | No tā: koksa krāsnis |
| --- | --- |

1.3.

No tā: koksa krāsnis

| 1.4. | No tā: domnas |
| --- | --- |

1.4.

No tā: domnas

| 1.5. | No tā: gāzes rūpnīcas |
| --- | --- |

1.5.

No tā: gāzes rūpnīcas

| 1.6. | No tā: citur neklasificēts – enerģētika |
| --- | --- |

1.6.

No tā: citur neklasificēts – enerģētika

| 2. | Rūpniecības sektors |
| --- | --- |

2.

Rūpniecības sektors

| 2.1. | No tā: dzelzs un tērauda ražošana |
| --- | --- |

2.1.

No tā: dzelzs un tērauda ražošana

| 2.2. | No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība |
| --- | --- |

2.2.

No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība

| 2.3. | No tā: krāsaino metālu ražošana |
| --- | --- |

2.3.

No tā: krāsaino metālu ražošana

| 2.4. | No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.4.

No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana

| 2.5. | No tā: transportlīdzekļu ražošana |
| --- | --- |

2.5.

No tā: transportlīdzekļu ražošana

| 2.6. | No tā: mašīnas un iekārtas |
| --- | --- |

2.6.

No tā: mašīnas un iekārtas

| 2.7. | No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde |
| --- | --- |

2.7.

No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

| 2.8. | No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana |
| --- | --- |

2.8.

No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana

| 2.9. | No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība |
| --- | --- |

2.9.

No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība

| 2.10. | No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.10.

No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana

| 2.11. | No tā: būvniecība |
| --- | --- |

2.11.

No tā: būvniecība

| 2.12. | No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.12.

No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana

| 2.13. | No tā: citur neklasificēts – rūpniecība |
| --- | --- |

2.13.

No tā: citur neklasificēts – rūpniecība

| 3. | Transporta sektors |
| --- | --- |

3.

Transporta sektors

| 3.1. | No tā: cauruļvadu transports |
| --- | --- |

3.1.

No tā: cauruļvadu transports

| 3.2. | No tā: citur neklasificēts – transports |
| --- | --- |

3.2.

No tā: citur neklasificēts – transports

| 4. | Citi sektori |
| --- | --- |

4.

Citi sektori

| 4.1. | No tiem: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi |
| --- | --- |

4.1.

No tiem: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi

| 4.2. | No tiem: dzīvojamais sektors |
| --- | --- |

4.2.

No tiem: dzīvojamais sektors

| 4.3. | No tiem: lauksaimniecība/mežsaimniecība |
| --- | --- |

4.3.

No tiem: lauksaimniecība/mežsaimniecība

| 4.4. | No tiem: zvejniecība |
| --- | --- |

4.4.

No tiem: zvejniecība

| 4.5. | No tiem: citur neklasificēts – cits |
| --- | --- |

4.5.

No tiem: citur neklasificēts – cits

4.3.   Mērvienības

| 1. | Enerģijas daudzums |
| --- | --- |

1.

Enerģijas daudzums

103 tonnas

| 2. | Siltumspēja |
| --- | --- |

2.

Siltumspēja

MJ/tonna

4.4.   Atkāpes un atbrīvojumi

Kipra ir atbrīvota no datu ziņošanas, kuri minēti 4.2.3. sadaļas 4. punktā (citi sektori) un 5. punktā (neenerģētikas patēriņš kopā); piemēro tikai kopējās vērtības.

Attiecībā uz tādu datu ziņošanu, kuri minēti 4.2.3. sadaļas 2. punktā (rūpniecība) un 3. punktā (transports), Kiprai ir triju gadu atkāpe pēc dienas, kad stājas spēkā šī regula; šajā periodā ir piemērojamas tikai kopējās vērtības.

5.   ATJAUNOJAMIE ENERĢIJAS AVOTI UN ENERĢIJA NO ATKRITUMIEM

5.1.   Attiecīgie energoprodukti

Ja vien nav norādīts citādi, datu apkopojums attiecas uz visiem šādiem energoproduktiem:

| Enerģijas veids | Definīcija |
| --- | --- |
| 1. | Hidroenerģija |

Enerģijas veids

Definīcija

1.

Hidroenerģija

Potenciāla un kinētiska ūdens enerģija, kas pārvērsta elektroenerģijā hidroelektrostacijās. Ir jāietver pārsūknēšana. Par ražošanu ir jāziņo stacijām ar lielumu < 1 MW, 1 līdz < 10 MW, ≥ 10 MW un par pārsūknēšanu.

| 2. | Ģeotermālā |
| --- | --- |

2.

Ģeotermālā

Enerģija, kas ir pieejama kā siltumenerģija, ko izstaro zemes garoza parasti karsta ūdens vai tvaiku veidā. Šāda enerģijas ražošana ir starpība starp šķidruma entalpiju, kas iegūts no dziļurbuma, un to šķidrumu, no kura beigās atbrīvojas. To izmanto piemērotās vietās:

| — | elektroenerģijas ražošanā, izmantojot sausu tvaiku vai augstas entalpijas sāls šķidrumu pēc uzliesmojuma, |
| --- | --- |

—

elektroenerģijas ražošanā, izmantojot sausu tvaiku vai augstas entalpijas sāls šķidrumu pēc uzliesmojuma,

| — | tieši kā siltumenerģiju centralizētā siltumapgādē, lauksaimniecībā utt. |
| --- | --- |

—

tieši kā siltumenerģiju centralizētā siltumapgādē, lauksaimniecībā utt.

| 3. | Saules enerģija |
| --- | --- |

3.

Saules enerģija

Saules starojums, ko izmanto karsta ūdens iegūšanai un elektroenerģijas ražošanai. Šī enerģija ir siltumenerģija, kas pieejama no siltuma pārvietošanas līdzekļa, t. i., negadījuma saules enerģija mīnus optisko un savācēju zudumi. Pasīvā saules enerģija tiešai dzīvojamo māju vai citu ēku apkurei, dzesēšanai un apgaismojumam nav ietverta.

| 3.1. | No tās: saules fotoelementu enerģija |
| --- | --- |

3.1.

No tās: saules fotoelementu enerģija

Saules gaisma, kas pārvērsta elektroenerģijā, izmantojot saules šūnas, parasti no pusvadītāja materiāla, kas pēc pakļaušanas gaismai ražos elektroenerģiju.

| 3.2. | No tās: saules siltumenerģija |
| --- | --- |

3.2.

No tās: saules siltumenerģija

Saules starojuma siltums; to var veidot:

| a) | saules termoelektrostacijās; vai |
| --- | --- |

a)

saules termoelektrostacijās; vai

| b) | iekārtās karstā ūdens ražošanai vietējām vajadzībām vai baseinu sezonālai apsildīšanai (piemēram, plakano paneļu kolektoros, kas pamatā ir termosifonu tipa). |
| --- | --- |

b)

iekārtās karstā ūdens ražošanai vietējām vajadzībām vai baseinu sezonālai apsildīšanai (piemēram, plakano paneļu kolektoros, kas pamatā ir termosifonu tipa).

| 4. | Plūdmaiņa, viļņi, okeāns |
| --- | --- |

4.

Plūdmaiņa, viļņi, okeāns

Mehāniskā enerģija, kas iegūta no plūdmaiņas, viļņu kustības vai okeāna straumes un izmantota elektroenerģijas ražošanā.

| 5. | Vējš |
| --- | --- |

5.

Vējš

Vēja kinētiskā enerģija, kas izmantota elektroenerģijas ražošanai vēja turbīnās.

| 6. | Rūpnieciskie atkritumi (izsīkstošie) |
| --- | --- |

6.

Rūpnieciskie atkritumi (izsīkstošie)

Jāziņo par rūpnieciskajiem atkritumiem, kas ir izsīkstoši (piemēram, cietvielas vai šķidrumi) un tiek tieši sadedzināti elektroenerģijas un/vai siltumenerģijas ražošanai. Par izmantotā kurināmā daudzumu jāziņo, pamatojoties uz zemāko siltumspēju. Par atjaunojamiem rūpnieciskajiem atkritumiem jāziņo nodaļās par cieto biomasu, biogāzi un/vai šķidro biodegvielu.

| 7. | Sadzīves atkritumi |
| --- | --- |

7.

Sadzīves atkritumi

Atkritumi, ko saražo mājsaimniecības, slimnīcas un terciārais sektors un ko sadedzina īpašās iekārtās, pamatojoties uz zemāko siltumspēju.

| 7.1. | No tiem: atjaunojamie |
| --- | --- |

7.1.

No tiem: atjaunojamie

Bioloģiskas izcelsmes sadzīves atkritumu daļa.

| 7.2. | No tiem: neatjaunojamie |
| --- | --- |

7.2.

No tiem: neatjaunojamie

Nebioloģiskas izcelsmes sadzīves atkritumu daļa.

| 8. | Cietā biomasa |
| --- | --- |

8.

Cietā biomasa

Ietver bioloģiskas izcelsmes organisku, nefosilu materiālu, ko var izmantot kā kurināmo siltumenerģijas vai elektroenerģijas ražošanai. Tajā ir:

| 8.1. | No tās: kokogles |
| --- | --- |

8.1.

No tās: kokogles

Sausās destilācijas un pirolīzes procesā radušies koksnes un citu augu materiālu cietie atlikumi.

| 8.2. | No tās: koksne, koksnes atlikumi, citi cieti atkritumi |
| --- | --- |

8.2.

No tās: koksne, koksnes atlikumi, citi cieti atkritumi

Tīši audzētas enerģijas kultūras (papeles, vītoli utt.), plašs koksnes materiālu klāsts, kas radies rūpniecības procesā (īpaši koksnes/papīra rūpniecībā) vai ko tieši nodrošina mežsaimniecība un lauksaimniecība (malka, kokskaidas, koksnes briketes, miza, zāģskaidas, ēveļskaidas, šķeldas, melnais atsārms utt.), kā arī tādi atkritumi kā salmi, rīsu sēnalas, riekstu čaumalas, putnu pakaiši, saspiestu vīnogu atliekas utt. Sadedzināšana ir tehnoloģija, kam tiek dota priekšroka attiecībā uz šāda veida cietajiem atkritumiem. Par izmantoto kurināmā daudzumu jāziņo, pamatojoties uz zemāko siltumspēju.

| 9. | Biogāze |
| --- | --- |

9.

Biogāze

Gāze, kas sastāv galvenokārt no metāna un oglekļa dioksīda, ko iegūst biomasas anaerobās sadalīšanas procesā.

| 9.1. | No tās: atkritumu poligonu gāze |
| --- | --- |

9.1.

No tās: atkritumu poligonu gāze

Biogāze, kas veidojusies izgāztuvju atkritumu sadalīšanas procesā.

| 9.2. | No tās: notekūdeņu dūņu gāze |
| --- | --- |

9.2.

No tās: notekūdeņu dūņu gāze

Biogāze, kas iegūta notekūdeņu dūņu anaerobās fermentācijas procesā.

| 9.3. | No tās: cita veida biogāze |
| --- | --- |

9.3.

No tās: cita veida biogāze

Biogāze, kas iegūta dzīvnieku mēslu un kautuvju, alus darītavu un citu lauksaimniecības pārtikas nozaru atkritumu anaerobās fermentācijas procesā.

| 10. | Šķidrā biodegviela |
| --- | --- |

10.

Šķidrā biodegviela

Šajā kategorijā ziņotajiem šķidrās biodegvielas daudzumiem jāattiecas uz biodegvielas daudzumiem, nevis uz šķidrumu kopējo daudzumu, kurā biodegviela tiek iejaukta. Īpaši attiecībā uz šķidras biodegvielas importu un eksportu jāņem vērā tikai pārdotie vai iepirktie daudzumi, kas nav sajaukti ar transporta degvielu (t. i., tīrā veidā); par tādas šķidrās biodegvielas tirdzniecību, kas sajaukta ar transporta degvielu, jāziņo 4. nodaļā, sniedzot datus par naftu.

Ir šādi svarīgākie šķidrās biodegvielas veidi:

| 10.1. | No tās: biobenzīns |
| --- | --- |

10.1.

No tās: biobenzīns

Šajā kategorijā ir iekļauts bioetanols (etanols, kas iegūts no biomasas un/vai bioloģiski noārdāmas atkritumu frakcijas), biometanols (metanols, kas iegūts no biomasas un/vai bioloģiski noārdāmas atkritumu frakcijas), bioETBE (etiltercbutilēteris, kas iegūts uz bioetanola bāzes; bioETBE daudzums, ko aprēķina kā biodegvielas procentus, ir 47 %) un bioMTBE (metiltercbutilēteris, kas iegūts uz bioetanola bāzes; bioETBE daudzums, ko aprēķina kā biodegvielas procentus, ir 36 %).

| 10.2. | No tās: biodīzeļdegviela |
| --- | --- |

10.2.

No tās: biodīzeļdegviela

Šajā kategorijā ietilpst biodīzeļdegviela (metilesteris, kas iegūts no augu eļļas vai dzīvnieku taukiem, ar dīzeļdegvielas kvalitāti), biodimetilēteris (dimetilēteris, kas iegūts no biomasas), Fišera–Tropša degviela (Fišera–Tropša degviela, kas iegūta no biomasas), aukstās spiešanas bioeļļa (eļļa, kas iegūta no eļļas augu sēklām mehāniskas pārstrādes laikā) un visu citu veidu šķidrā biodegviela, ko pievieno, ar ko sajauc vai izmanto tieši kā transporta dīzeļdegvielu.

| 10.3. | No tās: cita veida biodegviela |
| --- | --- |

10.3.

No tās: cita veida biodegviela

Šķidrā biodegviela, ko izmanto tieši kā kurināmo, kas nav iekļauta sadaļā par biobenzīnu vai biodīzeļdegvielu.

5.2.   Datu apkopojuma saraksts

Turpmāk minētie dati jāiesniedz par visiem energoproduktiem, kas uzskaitīti iepriekšējā punktā, ja vien nav norādīts citādi.

5.2.1.   Bruto saražotā elektroenerģija un siltumenerģija

Visos attiecīgajos gadījumos par elektroenerģiju un siltumenerģiju, kas saražota no 5.1. sadaļā minētajiem energoproduktiem (izņemot no kokoglēm un ieskaitot tikai kopējo šķidrās biodegvielas summu), jāziņo atsevišķi:

| — | par pamatdarbības ražošanas uzņēmumiem un pašražotājiem uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

par pamatdarbības ražošanas uzņēmumiem un pašražotājiem uzņēmumiem,

| — | par elektroenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem, siltumenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem un koģenerācijas stacijām. |
| --- | --- |

—

par elektroenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem, siltumenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem un koģenerācijas stacijām.

5.2.2.   Piegādes un pārveidošanas sektori

Par energoproduktu daudzumiem, kas minēti 5.1. sadaļā (izņemot par hidroenerģiju, saules fotoelementu enerģiju, plūdmaiņu enerģiju, viļņu, okeāna un vēja enerģiju) un izmantoti piegādes un pārveidošanas sektoros, jāziņo šāds datu apkopojums:

| 1. | Ražošana |
| --- | --- |

1.

Ražošana

| 2. | Imports |
| --- | --- |

2.

Imports

| 3. | Eksports |
| --- | --- |

3.

Eksports

| 4. | Krājumu izmaiņas
  Krājumu pieaugumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli. |
| --- | --- |

4.

Krājumu izmaiņas

Krājumu pieaugumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli.

| 5. | Bruto patēriņš |
| --- | --- |

5.

Bruto patēriņš

| 6. | Statistikas atšķirības |
| --- | --- |

6.

Statistikas atšķirības

| 7. | Pārveidošanas sektors kopā
  Atjaunojamo resursu un atkritumu daudzumi, kas izmantoti enerģijas primāro veidu pārvēršanai sekundārā enerģijā (piemēram, atkritumu poligonu gāzi par elektroenerģiju) vai izmantoti pārveidošanai atvasinātos energoproduktos (piemēram, biogāze, kas izmantota sajaukšanai ar dabasgāzi). |
| --- | --- |

7.

Pārveidošanas sektors kopā

Atjaunojamo resursu un atkritumu daudzumi, kas izmantoti enerģijas primāro veidu pārvēršanai sekundārā enerģijā (piemēram, atkritumu poligonu gāzi par elektroenerģiju) vai izmantoti pārveidošanai atvasinātos energoproduktos (piemēram, biogāze, kas izmantota sajaukšanai ar dabasgāzi).

| 7.1. | No tā: pamatdarbības ražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

7.1.

No tā: pamatdarbības ražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi

| 7.2. | No tā: pašražotāju koģenerācijas stacijas |
| --- | --- |

7.2.

No tā: pašražotāju koģenerācijas stacijas

| 7.3. | No tā: pamatdarbības ražotāju siltumerģijas ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

7.3.

No tā: pamatdarbības ražotāju siltumerģijas ražošanas uzņēmumi

| 7.4. | No tā: pašražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

7.4.

No tā: pašražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi

| 7.5. | No tā: pašražotāju koģenerācijas stacijas |
| --- | --- |

7.5.

No tā: pašražotāju koģenerācijas stacijas

| 7.6. | No tā: pašražotāju siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

7.6.

No tā: pašražotāju siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi

| 7.7. | No tā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi
  Atjaunojamo resursu un atkritumu daudzumi, kas izmantoti, lai iegūtu patentēto kurināmo. Par atjaunojamo resursu un atkritumu daudzumiem, kas izmantoti apkurei un iekārtu ekspluatācijai, jāziņo kā par patēriņu enerģētikas sektorā. |
| --- | --- |

7.7.

No tā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi

Atjaunojamo resursu un atkritumu daudzumi, kas izmantoti, lai iegūtu patentēto kurināmo. Par atjaunojamo resursu un atkritumu daudzumiem, kas izmantoti apkurei un iekārtu ekspluatācijai, jāziņo kā par patēriņu enerģētikas sektorā.

| 7.8. | No tā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi
  Atjaunojamo enerģijas avotu un atkritumu daudzumi, kas izmantoti brūnogļu iegūšanā. Par atjaunojamo resursu un atkritumu daudzumiem, kas izmantoti apkurei un iekārtu ekspluatācijai, jāziņo kā par patēriņu enerģētikas sektorā. |
| --- | --- |

7.8.

No tā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi

Atjaunojamo enerģijas avotu un atkritumu daudzumi, kas izmantoti brūnogļu iegūšanā. Par atjaunojamo resursu un atkritumu daudzumiem, kas izmantoti apkurei un iekārtu ekspluatācijai, jāziņo kā par patēriņu enerģētikas sektorā.

| 7.9. | No tā: gāzes rūpnīcu gāze
  Atjaunojamo resursu un atkritumu daudzumi, kas izmantoti gāzes rūpnīcu gāzes ražošanā. Par atjaunojamo resursu un atkritumu daudzumiem, kas izmantoti apkurei un iekārtu ekspluatācijai, jāziņo kā par patēriņu enerģētikas sektorā. |
| --- | --- |

7.9.

No tā: gāzes rūpnīcu gāze

Atjaunojamo resursu un atkritumu daudzumi, kas izmantoti gāzes rūpnīcu gāzes ražošanā. Par atjaunojamo resursu un atkritumu daudzumiem, kas izmantoti apkurei un iekārtu ekspluatācijai, jāziņo kā par patēriņu enerģētikas sektorā.

| 7.10. | No tā: sajaukšanai ar dabasgāzi
  Biogāzes daudzumi, kas sajaukti ar dabasgāzi. |
| --- | --- |

7.10.

No tā: sajaukšanai ar dabasgāzi

Biogāzes daudzumi, kas sajaukti ar dabasgāzi.

| 7.11. | No tā: sajaukšanai ar benzīnu/dīzeļdegvielu
  Par šķidras biodegvielas daudzumiem, kas nav piegādāti galapatērētājam, bet ir izmantoti ar citiem naftas produktiem, jāziņo saskaņā ar šā pielikuma 4. nodaļu. |
| --- | --- |

7.11.

No tā: sajaukšanai ar benzīnu/dīzeļdegvielu

Par šķidras biodegvielas daudzumiem, kas nav piegādāti galapatērētājam, bet ir izmantoti ar citiem naftas produktiem, jāziņo saskaņā ar šā pielikuma 4. nodaļu.

| 7.12. | No tā: kokogļu ražošanas rūpnīcas
  Koksnes daudzumi, kas izmantoti kokogļu ražošanā. |
| --- | --- |

7.12.

No tā: kokogļu ražošanas rūpnīcas

Koksnes daudzumi, kas izmantoti kokogļu ražošanā.

| 7.13. | No tā: citur neklasificēts – pārveidošana |
| --- | --- |

7.13.

No tā: citur neklasificēts – pārveidošana

5.2.3.   Enerģētikas sektors

Par energoproduktu daudzumiem, kas minēti 5.1. sadaļā (izņemot par hidroenerģiju, saules fotoelementu enerģiju, plūdmaiņu enerģiju, viļņu, okeāna un vēja enerģiju) un izmantoti enerģētikas sektorā vai piegādāti galapatērētājiem, jāziņo šāds datu apkopojums:

| 1. | Enerģētikas sektors kopā
  Atjaunojamie resursi un atkritumi, ko izmanto enerģētikas sektorā, lai atbalstītu pārveidošanas darbības. Piemēram, atjaunojamie resursi un atkritumi, ko izmanto apkurei, apgaismojumam vai sūkņu/kompresoru ekspluatācijai.
  Par atjaunojamiem enerģijas daudzumiem un atkritumiem, kas pārvērsti citā enerģijas veidā, jāziņo pārveidošanas sektorā. |
| --- | --- |

1.

Enerģētikas sektors kopā

Atjaunojamie resursi un atkritumi, ko izmanto enerģētikas sektorā, lai atbalstītu pārveidošanas darbības. Piemēram, atjaunojamie resursi un atkritumi, ko izmanto apkurei, apgaismojumam vai sūkņu/kompresoru ekspluatācijai.

Par atjaunojamiem enerģijas daudzumiem un atkritumiem, kas pārvērsti citā enerģijas veidā, jāziņo pārveidošanas sektorā.

| 1.1. | No tā: gazifikācijas rūpnīcas |
| --- | --- |

1.1.

No tā: gazifikācijas rūpnīcas

| 1.2. | No tā: valsts elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi, koģenerācijas stacijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

1.2.

No tā: valsts elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi, koģenerācijas stacijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi

| 1.3. | No tā: ogļraktuves |
| --- | --- |

1.3.

No tā: ogļraktuves

| 1.4. | No tā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

1.4.

No tā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi

| 1.5. | No tā: koksa krāsnis |
| --- | --- |

1.5.

No tā: koksa krāsnis

| 1.6. | No tā: naftas rafinēšanas rūpnīcas |
| --- | --- |

1.6.

No tā: naftas rafinēšanas rūpnīcas

| 1.7. | No tā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

1.7.

No tā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi

| 1.8. | No tā: gāzes rūpnīcu gāze |
| --- | --- |

1.8.

No tā: gāzes rūpnīcu gāze

| 1.9. | No tā: domnas |
| --- | --- |

1.9.

No tā: domnas

| 1.10. | No tā: kokogļu ražošanas rūpnīcas |
| --- | --- |

1.10.

No tā: kokogļu ražošanas rūpnīcas

| 1.11. | No tā: citur neklasificēts |
| --- | --- |

1.11.

No tā: citur neklasificēts

| 2. | Sadales zudumi
  Zudumi, kas radušies pārvietošanas un sadales dēļ. |
| --- | --- |

2.

Sadales zudumi

Zudumi, kas radušies pārvietošanas un sadales dēļ.

5.2.4.   Enerģijas galapatēriņš

Par energoproduktu daudzumiem, kas minēti 5.1. sadaļā (izņemot par hidroenerģiju, saules fotoelementu enerģiju, plūdmaiņu enerģiju, viļņu, okeāna un vēja enerģiju), jāziņo šāds datu apkopojums:

| 1. | Enerģijas galapatēriņš |
| --- | --- |

1.

Enerģijas galapatēriņš

| 2. | Rūpniecības sektors |
| --- | --- |

2.

Rūpniecības sektors

| 2.1. | No tā: dzelzs un tērauda ražošana |
| --- | --- |

2.1.

No tā: dzelzs un tērauda ražošana

| 2.2. | No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība |
| --- | --- |

2.2.

No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība

| 2.3. | No tā: krāsaino metālu ražošana |
| --- | --- |

2.3.

No tā: krāsaino metālu ražošana

| 2.4. | No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.4.

No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana

| 2.5. | No tā: transportlīdzekļu ražošana |
| --- | --- |

2.5.

No tā: transportlīdzekļu ražošana

| 2.6. | No tā: mašīnas un iekārtas |
| --- | --- |

2.6.

No tā: mašīnas un iekārtas

| 2.7. | No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde |
| --- | --- |

2.7.

No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

| 2.8. | No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana |
| --- | --- |

2.8.

No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana

| 2.9. | No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība |
| --- | --- |

2.9.

No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība

| 2.10. | No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.10.

No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana

| 2.11. | No tā: būvniecība |
| --- | --- |

2.11.

No tā: būvniecība

| 2.12. | No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.12.

No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana

| 2.13. | No tā: citur neklasificēts – rūpniecība |
| --- | --- |

2.13.

No tā: citur neklasificēts – rūpniecība

| 3. | Transporta sektors |
| --- | --- |

3.

Transporta sektors

| 3.1. | No tā: dzelzceļš |
| --- | --- |

3.1.

No tā: dzelzceļš

| 3.2. | No tā: sauszemes transports |
| --- | --- |

3.2.

No tā: sauszemes transports

| 3.3. | No tā: vietējā kuģošana |
| --- | --- |

3.3.

No tā: vietējā kuģošana

| 3.4. | No tā: citur neklasificēts – transports |
| --- | --- |

3.4.

No tā: citur neklasificēts – transports

| 4. | Citi sektori |
| --- | --- |

4.

Citi sektori

| 4.1. | No tiem: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi |
| --- | --- |

4.1.

No tiem: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi

| 4.2. | No tiem: dzīvojamais sektors |
| --- | --- |

4.2.

No tiem: dzīvojamais sektors

| 4.3. | No tiem: lauksaimniecība/mežsaimniecība |
| --- | --- |

4.3.

No tiem: lauksaimniecība/mežsaimniecība

| 4.4. | No tiem: zvejniecība |
| --- | --- |

4.4.

No tiem: zvejniecība

| 4.5. | No tiem: citur neklasificēts – cits |
| --- | --- |

4.5.

No tiem: citur neklasificēts – cits

5.2.5.   Iekārtu tehniskais raksturojums

Pārskata gada beigās jāziņo par šādām piemērojamām elektroenerģijas ražošanas jaudām:

| 1. | Hidroelektrostacijas
  Jauda ir jāziņo par stacijām, kuru lielums < 1 MW, 1 līdz < 10 MW, ≥ 10 MW, un par pārsūknēšanu, kā arī visiem lielumiem kopā. Sīkāk par staciju lielumiem jāziņo kā par neto lielumu mīnus pārsūknēšana. |
| --- | --- |

1.

Hidroelektrostacijas

Jauda ir jāziņo par stacijām, kuru lielums < 1 MW, 1 līdz < 10 MW, ≥ 10 MW, un par pārsūknēšanu, kā arī visiem lielumiem kopā. Sīkāk par staciju lielumiem jāziņo kā par neto lielumu mīnus pārsūknēšana.

| 2. | Ģeotermālā enerģija |
| --- | --- |

2.

Ģeotermālā enerģija

| 3. | Saules fotoelementi |
| --- | --- |

3.

Saules fotoelementi

| 4. | Saules siltumenerģija |
| --- | --- |

4.

Saules siltumenerģija

| 5. | Plūdmaiņa, viļņi, okeāns |
| --- | --- |

5.

Plūdmaiņa, viļņi, okeāns

| 6. | Vējš |
| --- | --- |

6.

Vējš

| 7. | Rūpnieciskie atkritumi (izsīkstošie) |
| --- | --- |

7.

Rūpnieciskie atkritumi (izsīkstošie)

| 8. | Sadzīves atkritumi |
| --- | --- |

8.

Sadzīves atkritumi

| 9. | Koksne, koksnes atlikumi, citi cietie atkritumi |
| --- | --- |

9.

Koksne, koksnes atlikumi, citi cietie atkritumi

| 10. | Atkritumu poligonu gāze |
| --- | --- |

10.

Atkritumu poligonu gāze

| 11. | Notekūdeņu dūņu gāze |
| --- | --- |

11.

Notekūdeņu dūņu gāze

| 12. | Cita veida biogāze |
| --- | --- |

12.

Cita veida biogāze

| 13. | Šķidrā biodegviela |
| --- | --- |

13.

Šķidrā biodegviela

Jāziņo par kopējo uzstādīto saules kolektoru virsmu.

Jāziņo par šādām biodegvielas ražošanas jaudām:

| 1. | Šķidrā biodegviela |
| --- | --- |

1.

Šķidrā biodegviela

| 1.1. | No tās: biobenzīns |
| --- | --- |

1.1.

No tās: biobenzīns

| 1.2. | No tās: biodīzeļdegviela |
| --- | --- |

1.2.

No tās: biodīzeļdegviela

| 1.3. | No tās: cita veida biodegviela |
| --- | --- |

1.3.

No tās: cita veida biodegviela

5.2.6.   Patēriņš pašražotāju elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumos

Par patēriņu pašražotāju elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumos ir jāziņo atsevišķi par elektroenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem, par koģenerācijas stacijām un par siltumenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem.

Par energoproduktu daudzumiem, kas minēti 5.1. sadaļā (izņemot par hidroenerģiju, saules fotoelementu enerģiju, plūdmaiņu enerģiju, viļņu, okeāna un vēja enerģiju), jāziņo šāds datu apkopojums:

| 1. | Enerģētikas sektors kopā |
| --- | --- |

1.

Enerģētikas sektors kopā

| 1.1. | No tā: gazifikācijas rūpnīcas |
| --- | --- |

1.1.

No tā: gazifikācijas rūpnīcas

| 1.2. | No tā: ogļraktuves |
| --- | --- |

1.2.

No tā: ogļraktuves

| 1.3. | No tā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

1.3.

No tā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi

| 1.4. | No tā: koksa krāsnis |
| --- | --- |

1.4.

No tā: koksa krāsnis

| 1.5. | No tā: naftas rafinēšanas rūpnīcas |
| --- | --- |

1.5.

No tā: naftas rafinēšanas rūpnīcas

| 1.6. | No tā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

1.6.

No tā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi

| 1.7. | No tā: gāzes rūpnīcu gāze |
| --- | --- |

1.7.

No tā: gāzes rūpnīcu gāze

| 1.8. | No tā: domnas |
| --- | --- |

1.8.

No tā: domnas

| 1.9. | No tā: kokogļu ražošanas rūpnīcas |
| --- | --- |

1.9.

No tā: kokogļu ražošanas rūpnīcas

| 1.10. | No tā: citur neklasificēts |
| --- | --- |

1.10.

No tā: citur neklasificēts

| 2. | Rūpniecības sektors |
| --- | --- |

2.

Rūpniecības sektors

| 2.1. | No tā: dzelzs un tērauda ražošana |
| --- | --- |

2.1.

No tā: dzelzs un tērauda ražošana

| 2.2. | No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība |
| --- | --- |

2.2.

No tā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība

| 2.3. | No tā: krāsaino metālu ražošana |
| --- | --- |

2.3.

No tā: krāsaino metālu ražošana

| 2.4. | No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.4.

No tā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana

| 2.5. | No tā: transportlīdzekļu ražošana |
| --- | --- |

2.5.

No tā: transportlīdzekļu ražošana

| 2.6. | No tā: mašīnas un iekārtas |
| --- | --- |

2.6.

No tā: mašīnas un iekārtas

| 2.7. | No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde |
| --- | --- |

2.7.

No tā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

| 2.8. | No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana |
| --- | --- |

2.8.

No tā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana

| 2.9. | No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība |
| --- | --- |

2.9.

No tā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība

| 2.10. | No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.10.

No tā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana

| 2.11. | No tā: būvniecība |
| --- | --- |

2.11.

No tā: būvniecība

| 2.12. | No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

2.12.

No tā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana

| 2.13. | No tā: citur neklasificēts – rūpniecība |
| --- | --- |

2.13.

No tā: citur neklasificēts – rūpniecība

| 3. | Transporta sektors |
| --- | --- |

3.

Transporta sektors

| 3.1. | No tā: dzelzceļš |
| --- | --- |

3.1.

No tā: dzelzceļš

| 3.2. | No tā: citur neklasificēts – transports |
| --- | --- |

3.2.

No tā: citur neklasificēts – transports

| 4. | Citi sektori |
| --- | --- |

4.

Citi sektori

| 4.1. | No tiem: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi |
| --- | --- |

4.1.

No tiem: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi

| 4.2. | No tiem: dzīvojamais sektors |
| --- | --- |

4.2.

No tiem: dzīvojamais sektors

| 4.3. | No tiem: lauksaimniecība/mežsaimniecība |
| --- | --- |

4.3.

No tiem: lauksaimniecība/mežsaimniecība

| 4.4. | No tiem: zvejniecība |
| --- | --- |

4.4.

No tiem: zvejniecība

| 4.5. | No tiem: citur neklasificēts – cits |
| --- | --- |

4.5.

No tiem: citur neklasificēts – cits

5.3.   Siltumspēja

Vidējā zemākā siltumspēja jāziņo par šādiem produktiem:

| 1. | Biobenzīns |
| --- | --- |

1.

Biobenzīns

| 2. | Biodīzeļdegviela |
| --- | --- |

2.

Biodīzeļdegviela

| 3. | Cita veida šķidrā biodegviela |
| --- | --- |

3.

Cita veida šķidrā biodegviela

| 4. | Kokogles |
| --- | --- |

4.

Kokogles

5.4.   Mērvienības

| 1. | Elektroenerģijas ražošana |
| --- | --- |

1.

Elektroenerģijas ražošana

MWh

| 2. | Siltumenerģijas ražošana |
| --- | --- |

2.

Siltumenerģijas ražošana

TJ

| 3. | Atjaunojamie energoprodukti |
| --- | --- |

3.

Atjaunojamie energoprodukti

Biobenzīns, biodīzeļdegviela un cita veida šķidra biodegviela: tonnas

Kokogles: 1 000 tonnu

Visi citi: TJ (pamatojoties uz zemāko siltumspēju)

| 4. | Saules kolektoru virsma |
| --- | --- |

4.

Saules kolektoru virsma

1 000 m2

| 5. | Rūpnīcu jauda |
| --- | --- |

5.

Rūpnīcu jauda

Biodegviela: tonnas/gadā

Visi citi: MWe

| 6. | Siltumspēja |
| --- | --- |

6.

Siltumspēja

KJ/kg (zemākā siltumspēja)

5.5.   Atkāpes un atbrīvojumi

Nepiemēro.

6.   PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI

Turpmāk minētie noteikumi attiecas uz savāktajiem datiem, kā aprakstīts visās iepriekšējās nodaļās:

| 1. | Pārskata periods
  Kalendārais gads (no 1. janvāra līdz 31. decembrim). |
| --- | --- |

1.

Pārskata periods

Kalendārais gads (no 1. janvāra līdz 31. decembrim).

| 2. | Biežums
  Katru gadu. |
| --- | --- |

2.

Biežums

Katru gadu.

| 3. | Datu nosūtīšanas termiņš
  Nākamajā gadā pēc pārskata perioda – 30. novembris. |
| --- | --- |

3.

Datu nosūtīšanas termiņš

Nākamajā gadā pēc pārskata perioda – 30. novembris.

| 4. | Nosūtīšanas formāts un metode
  Nosūtīšanas formāts atbilst piemērotam apmaiņas standartam, kā noteicis Eiropas Kopienu Statistikas birojs (Eurostat).
  Dati jāsūta vai jāielādē elektroniski atsevišķā datu ievades punktā Eiropas Kopienu Statistikas birojā (Eurostat). |
| --- | --- |

4.

Nosūtīšanas formāts un metode

Nosūtīšanas formāts atbilst piemērotam apmaiņas standartam, kā noteicis Eiropas Kopienu Statistikas birojs (Eurostat).

Dati jāsūta vai jāielādē elektroniski atsevišķā datu ievades punktā Eiropas Kopienu Statistikas birojā (Eurostat).

---

C PIELIKUMS

IKMĒNEŠA ENERĢĒTIKAS STATISTIKA

Šajā pielikumā ir aprakstīta ikmēneša apkopotās enerģētikas statistikas piemērošanas joma, mērvienības, pārskata periods, biežums, termiņš un nosūtīšanas procedūra.

A pielikums attiecas uz terminu skaidrojumu, kuriem šajā pielikumā īpašs skaidrojums nav dots.

1.   CIETAIS KURINĀMAIS

1.1.   Attiecīgie energoprodukti

Ja vien nav norādīts citādi, datu apkopojums attiecas uz visiem šādiem energoproduktiem:

| Energoprodukts | Definīcija |
| --- | --- |
| 1. | Akmeņogles |

Energoprodukts

Definīcija

1.

Akmeņogles

Melni, sadedzināmi, cieti, organiski fosiliju nogulumieži ar augstāko siltumspēju, kas pārsniedz 24 MJ/kg bez pelniem ar mitruma saturu, kas iegūts 30 oC temperatūrā, un relatīvo gaisa mitrumu 96 %.

| 2. | Lignīts |
| --- | --- |

2.

Lignīts

Sadedzināmi, brūni vai melni, organiski fosiliju nogulumieži ar augstāko siltumspēju, kas ir mazāka nekā 24 MJ/kg bez pelniem ar mitruma saturu, kas iegūts 30 oC temperatūrā, un relatīvo gaisa mitrumu 96 %.

| 2.1. | No tā: melnais lignīts |
| --- | --- |

2.1.

No tā: melnais lignīts

Lignīts ar mitruma saturu no 20 līdz 25 % un pelnu saturu no 9 līdz 13 %. Melnais lignīts ir veidojies otrajā ērā. Eiropas Savienībā tagad to iegūst vienīgi Francijā dziļās raktuvēs Provansā.

| 2.2. | No tā: brūnogles |
| --- | --- |

2.2.

No tā: brūnogles

Lignīts ar mitruma saturu no 40 līdz 70 % un pelnu saturu parasti no 2 līdz 6 %; tomēr pelnu saturs var būt arī 12 % atkarībā no iegulām. Brūnogles pamatā ir veidojušās trešajā ērā. Šo kurināmo pamatā iegūst atvērtās atradnēs.

| 3. | Kūdra |
| --- | --- |

3.

Kūdra

Mīkstas, porainas vai saspiestas, augu izcelsmes dabīgas nogulsnes ar augstu mitruma saturu (līdz 90 %) gaiši brūnā vai tumši brūnā krāsā.

Šī definīcija neskar atjaunojamās enerģijas resursu definīciju Direktīvā 2001/77/EK un ANO Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 2006. gada pamatnostādnēs valsts siltumnīcefekta gāzu emisiju uzskaitei.

| 4. | Patentēts kurināmais |
| --- | --- |

4.

Patentēts kurināmais

Patentēts kurināmais ir īpašas formas veidojums, kas iegūts karstas velmēšanas procesā zem spiediena, pievienojot saistvielu (darvu).

| 5. | Lignīta briketes |
| --- | --- |

5.

Lignīta briketes

Vienmērīgas formas veidojums, kas iegūts pēc lignīta saspiešanas un izžāvēšanas, izveidots zem spiediena, nepievienojot saistvielas. Tas ietver sausu lignītu un lignīta putekļus.

| 6. | No akmeņoglēm iegūts kokss |
| --- | --- |

6.

No akmeņoglēm iegūts kokss

Mākslīgs cietais kurināmais, kas iegūts no akmeņoglēm, ogles sausā veidā pārtvaicējot pilnībā bez gaisa vai nelielā gaisa daudzumā.

Ietver:

| — | cietu koksu: iegūst karbonizācijas procesā augstā temperatūrā, |
| --- | --- |

—

cietu koksu: iegūst karbonizācijas procesā augstā temperatūrā,

| — | puskoksu: iegūst karbonizācijas procesā zemā temperatūrā, |
| --- | --- |

—

puskoksu: iegūst karbonizācijas procesā zemā temperatūrā,

| — | gāzes iekārtu koksu: iegūst gāzes iekārtās. |
| --- | --- |

—

gāzes iekārtu koksu: iegūst gāzes iekārtās.

| 7. | Lignīta kokss |
| --- | --- |

7.

Lignīta kokss

Cieti atlikumi, kas iegūti lignīta sausas pārtvaicēšanas procesā bez gaisa klātbūtnes.

1.2.   Datu apkopojuma saraksts

Turpmāk minētie dati jāiesniedz par visiem energoproduktiem, kas uzskaitīti iepriekšējā punktā, ja vien nav norādīts citādi.

A pielikums attiecas uz terminu skaidrojumu, kuriem šajā pielikumā īpašs skaidrojums nav dots.

1.2.1.   Piegādes sektors

Šādi dati attiecas uz akmeņoglēm, kopējo un melno lignītu, brūnoglēm un kūdru:

| 1. | Ražošana |
| --- | --- |

1.

Ražošana

| 2. | Reģenerētie produkti
  Sīkšķembas un atkritumu kaudzes ar slānekli, kas atgūtas raktuvēs. |
| --- | --- |

2.

Reģenerētie produkti

Sīkšķembas un atkritumu kaudzes ar slānekli, kas atgūtas raktuvēs.

| 3. | Imports |
| --- | --- |

3.

Imports

| 3.1. | No tā: ES iekšējais imports |
| --- | --- |

3.1.

No tā: ES iekšējais imports

| 4. | Eksports |
| --- | --- |

4.

Eksports

| 4.1. | No tā: ES iekšējais eksports |
| --- | --- |

4.1.

No tā: ES iekšējais eksports

| 5. | Krājumu izmaiņas
  Daudzumi, kas atrodas raktuvēs un importētāju rīcībā.
  Neietver patērētāju krājumus (piemēram, tos, kas atrodas spēkstacijās un koksēšanas rūpnīcās), izņemot krājumus, kas pieder patērētājiem, kuri importē tieši.
  Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli. |
| --- | --- |

5.

Krājumu izmaiņas

Daudzumi, kas atrodas raktuvēs un importētāju rīcībā.

Neietver patērētāju krājumus (piemēram, tos, kas atrodas spēkstacijās un koksēšanas rūpnīcās), izņemot krājumus, kas pieder patērētājiem, kuri importē tieši.

Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli.

| 6. | Aprēķinātās iekšzemes piegādes
  Kopējais aprēķinātais produkta daudzums, kas ir piegādāts iekšējam patēriņam. To definē šādi:
  ražošana + reģenerēti produkti + imports - eksports + krājumu izmaiņas. |
| --- | --- |

6.

Aprēķinātās iekšzemes piegādes

Kopējais aprēķinātais produkta daudzums, kas ir piegādāts iekšējam patēriņam. To definē šādi:

ražošana + reģenerēti produkti + imports - eksports + krājumu izmaiņas.

| 7. | Faktiskās iekšzemes piegādes
  Iekšējam tirgum piegādātie daudzumi. Vienādi ar kopējām piegādēm dažādiem patērētājiem. Var rasties starpība starp aprēķināto un faktisko piegādi. |
| --- | --- |

7.

Faktiskās iekšzemes piegādes

Iekšējam tirgum piegādātie daudzumi. Vienādi ar kopējām piegādēm dažādiem patērētājiem. Var rasties starpība starp aprēķināto un faktisko piegādi.

| 7.1. | No tām: izmantošanai savām vajadzībām
  Iekšējā izmantošana ražošanas iekārtās.
  Neietver patēriņu ogļu stacijās, ogļu patentēta kurināmā stacijās, ogļu koksa krāšņu iekārtās un piegādes raktuvju personālam. |
| --- | --- |

7.1.

No tām: izmantošanai savām vajadzībām

Iekšējā izmantošana ražošanas iekārtās.

Neietver patēriņu ogļu stacijās, ogļu patentēta kurināmā stacijās, ogļu koksa krāšņu iekārtās un piegādes raktuvju personālam.

| 7.2. | No tām: pamatdarbības ražošanas enerģijas ražošanas uzņēmumi |
| --- | --- |

7.2.

No tām: pamatdarbības ražošanas enerģijas ražošanas uzņēmumi

| 7.3. | No tām: pašražotāju enerģijas ražošanas uzņēmumi ogļraktuvēs |
| --- | --- |

7.3.

No tām: pašražotāju enerģijas ražošanas uzņēmumi ogļraktuvēs

| 7.4. | No tām: koksēšanas rūpnīcas |
| --- | --- |

7.4.

No tām: koksēšanas rūpnīcas

| 7.5. | No tām: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi
  Izmantotie daudzumi pārveidošanai patentēta kurināmā rūpnīcās (ogļu stacijās un neatkarīgās). |
| --- | --- |

7.5.

No tām: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi

Izmantotie daudzumi pārveidošanai patentēta kurināmā rūpnīcās (ogļu stacijās un neatkarīgās).

| 7.6. | No tām: rūpniecība kopā (bez dzelzs un tērauda rūpniecības) |
| --- | --- |

7.6.

No tām: rūpniecība kopā (bez dzelzs un tērauda rūpniecības)

| 7.7. | No tām: dzelzs un tērauda rūpniecība |
| --- | --- |

7.7.

No tām: dzelzs un tērauda rūpniecība

| 7.8. | No tām: citas (pakalpojumi, mājsaimniecības utt.)
  Kurināmā daudzumi mājsaimniecībām (ieskaitot ogļraktuvju ogles, kas piegādātas strādniekiem raktuvēs un saistītajās rūpnīcās) un pakalpojumiem (pārvaldēm, veikaliem utt.), un arī sektoriem, kas citur nav klasificēti (centralizētai siltumapgādei, transportam utt.). |
| --- | --- |

7.8.

No tām: citas (pakalpojumi, mājsaimniecības utt.)

Kurināmā daudzumi mājsaimniecībām (ieskaitot ogļraktuvju ogles, kas piegādātas strādniekiem raktuvēs un saistītajās rūpnīcās) un pakalpojumiem (pārvaldēm, veikaliem utt.), un arī sektoriem, kas citur nav klasificēti (centralizētai siltumapgādei, transportam utt.).

| 8. | Krājumi perioda beigās |
| --- | --- |

8.

Krājumi perioda beigās

| 8.1. | No tiem: ogļraktuves |
| --- | --- |

8.1.

No tiem: ogļraktuves

| 8.2. | No tiem: importētāji |
| --- | --- |

8.2.

No tiem: importētāji

| 8.3. | No tiem: koksēšanas rūpnīcās
  Attiecas tikai uz akmeņoglēm. |
| --- | --- |

8.3.

No tiem: koksēšanas rūpnīcās

Attiecas tikai uz akmeņoglēm.

Šādi dati attiecas uz koksu, kas iegūts no akmeņoglēm, lignīta koksu, patentētu kurināmo un lignīta briketēm:

| 1. | Ražošana |
| --- | --- |

1.

Ražošana

| 2. | Imports |
| --- | --- |

2.

Imports

| 3. | Eksports |
| --- | --- |

3.

Eksports

| 3.1. | No tā: ES iekšējais eksports |
| --- | --- |

3.1.

No tā: ES iekšējais eksports

| 4. | Krājumu izmaiņas
  Daudzumi, kas atrodas koksēšanas rūpnīcās (kokss) un patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumos (patentēts kurināmais), kā arī pie importētājiem.
  Neietver patērētāju krājumus, izņemot krājumus, kas pieder patērētājiem, kuri importē tieši.
  Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli. |
| --- | --- |

4.

Krājumu izmaiņas

Daudzumi, kas atrodas koksēšanas rūpnīcās (kokss) un patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumos (patentēts kurināmais), kā arī pie importētājiem.

Neietver patērētāju krājumus, izņemot krājumus, kas pieder patērētājiem, kuri importē tieši.

Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli.

| 5. | Aprēķinātās iekšzemes piegādes
  Kopējais aprēķinātais produkta daudzums, kas ir piegādāts iekšējam patēriņam. To definē šādi:
  ražošana + imports - eksports + krājumu izmaiņas. |
| --- | --- |

5.

Aprēķinātās iekšzemes piegādes

Kopējais aprēķinātais produkta daudzums, kas ir piegādāts iekšējam patēriņam. To definē šādi:

ražošana + imports - eksports + krājumu izmaiņas.

| 6. | Faktiskās iekšzemes piegādes
  Iekšējam tirgum piegādātie daudzumi. Vienādi ar kopējām piegādēm dažādiem patērētājiem. Var rasties starpība starp aprēķināto un faktisko piegādi. |
| --- | --- |

6.

Faktiskās iekšzemes piegādes

Iekšējam tirgum piegādātie daudzumi. Vienādi ar kopējām piegādēm dažādiem patērētājiem. Var rasties starpība starp aprēķināto un faktisko piegādi.

| 6.1. | No tām: pavisam rūpniecībā (bez dzelzs un tērauda rūpniecības) |
| --- | --- |

6.1.

No tām: pavisam rūpniecībā (bez dzelzs un tērauda rūpniecības)

| 6.2. | No tām: dzelzs un tērauda rūpniecība |
| --- | --- |

6.2.

No tām: dzelzs un tērauda rūpniecība

| 6.3. | No tām: citas (pakalpojumi, mājsaimniecības utt.)
  Kurināmā daudzumi mājsaimniecībām (ieskaitot koksu un patentētu kurināmo, kas piegādāti strādniekiem raktuvēs un saistītajās rūpnīcās) un pakalpojumiem (pārvaldēm, veikaliem utt.). |
| --- | --- |

6.3.

No tām: citas (pakalpojumi, mājsaimniecības utt.)

Kurināmā daudzumi mājsaimniecībām (ieskaitot koksu un patentētu kurināmo, kas piegādāti strādniekiem raktuvēs un saistītajās rūpnīcās) un pakalpojumiem (pārvaldēm, veikaliem utt.).

| 7. | Krājumi perioda beigās
  Krājumi ir daudzumi, kas atrodas:






  — | koksēšanas rūpnīcās (attiecas tikai uz ogļu koksu un lignītu), |
| --- | --- | --- |

7.

Krājumi perioda beigās

Krājumi ir daudzumi, kas atrodas:

—

koksēšanas rūpnīcās (attiecas tikai uz ogļu koksu un lignītu),

| — | patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumos (attiecas tikai uz akmeņoglēm un lignītu), |
| --- | --- |

—

patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumos (attiecas tikai uz akmeņoglēm un lignītu),

| — | pie importētājiem. |
| --- | --- |

—

pie importētājiem.

1.2.2.   Imports

Par lignītu, lignīta koksu, patentētu kurināmo un lignīta briketēm jāziņo kopējie ES iekšējie daudzumi un kopējie importa daudzumi ārpus ES.

Attiecībā uz akmeņoglēm jāpaziņo imports no šādām izcelsmes valstīm:

| 1. | ES iekšienē importētie daudzumi |
| --- | --- |

1.

ES iekšienē importētie daudzumi

| 1.1. | No tiem: Vācija |
| --- | --- |

1.1.

No tiem: Vācija

| 1.2. | No tiem: Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |

1.2.

No tiem: Apvienotā Karaliste

| 1.3. | No tiem: Polija |
| --- | --- |

1.3.

No tiem: Polija

| 1.4. | No tiem: citas ES valstis
  Attiecīgās valstis jānorāda. |
| --- | --- |

1.4.

No tiem: citas ES valstis

Attiecīgās valstis jānorāda.

| 2. | Ārpus ES importētie daudzumi |
| --- | --- |

2.

Ārpus ES importētie daudzumi

| 2.1. | No tiem: ASV |
| --- | --- |

2.1.

No tiem: ASV

| 2.2. | No tiem: Austrālija |
| --- | --- |

2.2.

No tiem: Austrālija

| 2.3. | No tiem: Dienvidāfrika |
| --- | --- |

2.3.

No tiem: Dienvidāfrika

| 2.4. | No tiem: NVS |
| --- | --- |

2.4.

No tiem: NVS

| 2.4.1. | No 2.4., kur: Krievija |
| --- | --- |

2.4.1.

No 2.4., kur: Krievija

| 2.4.2. | No 2.4., kur: Ukraina |
| --- | --- |

2.4.2.

No 2.4., kur: Ukraina

| 2.5. | No tiem: Kanāda |
| --- | --- |

2.5.

No tiem: Kanāda

| 2.6. | No tiem: Kolumbija |
| --- | --- |

2.6.

No tiem: Kolumbija

| 2.7. | No tiem: Ķīna |
| --- | --- |

2.7.

No tiem: Ķīna

| 2.8. | No tiem: citas valstis ārpus ES
  Attiecīgās valstis jānorāda. |
| --- | --- |

2.8.

No tiem: citas valstis ārpus ES

Attiecīgās valstis jānorāda.

1.3.   Mērvienības

Visi produktu daudzumi tiek izteikti 103 tonnās.

1.4.   Atkāpes un atvieglojumi

Nepiemēro.

2.   ELEKTROENERĢIJA

2.1.   Attiecīgie energoprodukti

Šī nodaļa attiecas uz elektroenerģiju.

2.2.   Datu apkopojuma saraksts

Jāziņo par šādiem datiem.

2.2.1.   Ražošanas sektors

Par šādu datu apkopojumu jāziņo gan bruto, gan neto daudzumi:

| 1. | Saražotā elektroenerģija kopā |
| --- | --- |

1.

Saražotā elektroenerģija kopā

| 1.1. | No tās: kodolenerģija |
| --- | --- |

1.1.

No tās: kodolenerģija

| 1.2. | No tās: hidroelektroenerģija |
| --- | --- |

1.2.

No tās: hidroelektroenerģija

| 1.2.1. | No 1.2., kur: hidroelektroenerģijas daļa, kas iegūta no pārsūknēšanas |
| --- | --- |

1.2.1.

No 1.2., kur: hidroelektroenerģijas daļa, kas iegūta no pārsūknēšanas

| 1.3. | No tās: ģeotermālā enerģija |
| --- | --- |

1.3.

No tās: ģeotermālā enerģija

| 1.4. | No tās: enerģija no kurināmā sadedzināšanas |
| --- | --- |

1.4.

No tās: enerģija no kurināmā sadedzināšanas

| 1.5. | No tās: vēja enerģija |
| --- | --- |

1.5.

No tās: vēja enerģija

Jāpaziņo arī šādi elektroenerģijas daudzumi:

| 2. | Imports |
| --- | --- |

2.

Imports

| 2.1. | No tā: ES iekšējais imports |
| --- | --- |

2.1.

No tā: ES iekšējais imports

| 3. | Eksports |
| --- | --- |

3.

Eksports

| 3.1. | No tā: ES ārējais eksports |
| --- | --- |

3.1.

No tā: ES ārējais eksports

| 4. | Izmantots pārsūknēšanai |
| --- | --- |

4.

Izmantots pārsūknēšanai

| 5. | Izmantots iekšējam tirgum
  To aprēķina šādi:
  kopējā neto ražošana + imports - eksports - izmantots pārsūknēšanai. |
| --- | --- |

5.

Izmantots iekšējam tirgum

To aprēķina šādi:

kopējā neto ražošana + imports - eksports - izmantots pārsūknēšanai.

Uz pamatdarbības ražotāju kurināmā patēriņu attiecas šādi dati (skatīt B pielikumu par akmeņogļu un lignīta definīcijām):

| 6. | Pamatdarbības ražotāju kopējais kurināmā patēriņš
  Kopējais patērētā kurināmā daudzums elektroenerģijas ražošanā un arī siltumenerģijas ražošanā, ko pārdot tikai trešām personām. |
| --- | --- |

6.

Pamatdarbības ražotāju kopējais kurināmā patēriņš

Kopējais patērētā kurināmā daudzums elektroenerģijas ražošanā un arī siltumenerģijas ražošanā, ko pārdot tikai trešām personām.

| 6.1. | No tā: akmeņogles |
| --- | --- |

6.1.

No tā: akmeņogles

| 6.2. | No tā: lignīts |
| --- | --- |

6.2.

No tā: lignīts

| 6.3. | No tā: naftas produkti |
| --- | --- |

6.3.

No tā: naftas produkti

| 6.4. | No tā: dabasgāze |
| --- | --- |

6.4.

No tā: dabasgāze

| 6.5. | No tā: atvasinātā gāze (tās ir rūpnieciskās gāzes) |
| --- | --- |

6.5.

No tā: atvasinātā gāze (tās ir rūpnieciskās gāzes)

| 6.6 | No tā: citi kurināmie |
| --- | --- |

6.6

No tā: citi kurināmie

2.2.2.   Pamatdarbības ražotāju kurināmā krājumi

Pamatdarbības ražotāji ir valsts iekārtas, kas ražo elektroenerģiju, izmantojot kurināmo. Jāziņo par šādiem krājumiem perioda beigās (pārskata mēneša beigās):

| 1. | Akmeņogles |
| --- | --- |

1.

Akmeņogles

| 2. | Lignīts |
| --- | --- |

2.

Lignīts

| 3. | Naftas produkti |
| --- | --- |

3.

Naftas produkti

2.3.   Mērvienības

| 1. | Enerģijas daudzumi |
| --- | --- |

1.

Enerģijas daudzumi

Elektroenerģija: GWh

Akmeņogles, lignīts un naftas produkti: gan 103 tonnās, gan TJ, pamatojoties uz zemāko siltumspēju.

Dabasgāze un atvasinātās gāzes: TJ, pamatojoties uz augstāko siltumspēju.

Citi kurināmie: TJ, pamatojoties uz zemāko siltumspēju.

Kodolsiltumenerģija: TJ

| 2. | Krājumi |
| --- | --- |

2.

Krājumi

103 tonnas

2.4.   Atkāpes un atvieglojumi

Nepiemēro.

3.   NAFTA UN NAFTAS PRODUKTI

3.1.   Attiecīgie energoprodukti

Ja vien nav norādīts citādi, turpmāk norādītie dati ir jāiesniedz par visiem energoproduktiem, uz kuriem attiecas B pielikuma 4. nodaļas definīcijas: par jēlnaftu, NGL, naftas rafinēšanas rūpnīcu krājumiem, citiem ogļūdeņražiem, naftas rafinēšanas rūpnīcu gāzi (nesašķidrinātu), etānu, LPG, ligroīnu, benzīnu, aviācijas benzīnu, benzīna tipa reaktīvo degvielu (ligroīna tipa reaktīvo degvielu vai JP4), petrolejas tipa reaktīvo degvielu, cita veida petroleju, gāzeļļu/dīzeļdegvielu (destilētu degvieleļļu), transporta dīzeļdegvielu, apsildes un cita veida gāzeļļu, degvieleļļu (gan ar zemu, gan augstu sēra saturu), lakbenzīnu un SBP, smērvielām, bitumenu, parafīna vaskiem un naftas koksu.

Ja vajadzīgs, par dzinēju benzīnu jāziņo divās kategorijās, proti:

| — | bezsvina benzīns: benzīns bez svina savienojumiem, lai paaugstinātu oktāna skaitli. Tajā var būt organiskā svina pēdas, |
| --- | --- |

—

bezsvina benzīns: benzīns bez svina savienojumiem, lai paaugstinātu oktāna skaitli. Tajā var būt organiskā svina pēdas,

| — | svinu saturošs benzīns: benzīns ar TEL un/vai TML, lai paaugstinātu oktāna skaitli. |
| --- | --- |

—

svinu saturošs benzīns: benzīns ar TEL un/vai TML, lai paaugstinātu oktāna skaitli.

“Citi produkti” nozīmē gan daudzumus, kas atbilst definīcijai B pielikuma 4. nodaļā, gan arī lakbenzīna un SBP, smērvielu, bitumena un parafīna vasku daudzumus; par šiem produktiem atsevišķi nav jāziņo.

3.2.   Datu apkopojums

Tālāk minētie dati ir jāiesniedz par visiem energoproduktiem, kas uzskaitīti iepriekšējā punktā, ja vien nav norādīts citādi.

3.2.1.   Piegādes sektors

Nākamā tabula attiecas tikai uz jēlnaftu, NGL, naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām, piedevām/skābekļa savienojumiem, biodegvielu un citiem ogļūdeņražiem:

| 1. | Vietējā ražošana
  Nav piemērojama naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām. |
| --- | --- |

1.

Vietējā ražošana

Nav piemērojama naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām.

| 2. | No citiem avotiem
  Piedevas, biodegviela un citi ogļūdeņraži, kuru ražošana jau ir ietverta citas degvielas bilancē.
  Nav piemērojama jēlnaftai, NGL un naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām. |
| --- | --- |

2.

No citiem avotiem

Piedevas, biodegviela un citi ogļūdeņraži, kuru ražošana jau ir ietverta citas degvielas bilancē.

Nav piemērojama jēlnaftai, NGL un naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām.

| 3. | Atpakaļ atsūtītie produkti no naftas ķīmijas rūpniecības
  Gatavi vai pusgatavi produkti, kas ir atpakaļ atsūtīti no galapatērētājiem uz naftas rafinēšanas rūpnīcām pārstrādei, sajaukšanai vai pārdošanai. Tie parasti ir naftas ķīmijas rūpniecības blakusprodukti.
  Piemērojami tikai naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām. |
| --- | --- |

3.

Atpakaļ atsūtītie produkti no naftas ķīmijas rūpniecības

Gatavi vai pusgatavi produkti, kas ir atpakaļ atsūtīti no galapatērētājiem uz naftas rafinēšanas rūpnīcām pārstrādei, sajaukšanai vai pārdošanai. Tie parasti ir naftas ķīmijas rūpniecības blakusprodukti.

Piemērojami tikai naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām.

| 4. | Pārveidotie produkti
  Importēti naftas produkti, kas no jauna tiek klasificēti kā izejvielas tālākai pārstrādei naftas rafinēšanas rūpnīcā, nepiegādājot tos galapatērētājiem
  Piemērojami tikai naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām. |
| --- | --- |

4.

Pārveidotie produkti

Importēti naftas produkti, kas no jauna tiek klasificēti kā izejvielas tālākai pārstrādei naftas rafinēšanas rūpnīcā, nepiegādājot tos galapatērētājiem

Piemērojami tikai naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām.

| 5. | Imports un eksports
  Ietver jēlnaftas un importēto vai eksportēto produktu daudzumus saskaņā ar pārstrādes nolīgumiem (piemēram, rafinēšana uz kāda cita rēķina). Par jēlnaftu un NGL ir jāziņo kā par tādu, kas nāk no galīgās izcelsmes valsts; par naftas rafinēšanas rūpnīcu un gatavajiem produktiem jāziņo kā par tādiem, kas importēti no pēdējās nosūtītājas valsts.
  Ietver jebkādu šķidru gāzi (piemēram, LPG), kas ekstrahēta importētas sašķidrinātas dabasgāzes regazifikācijas laikā, un naftas produktus, ko tieši importējusi vai eksportējusi naftas ķīmijas rūpniecība.
  Piezīme: visu veidu ar autodegvielu nesajauktu biodegvielu (piemēram, tīrā veidā) tirdzniecību norāda atjaunojamo enerģiju anketā. |
| --- | --- |

5.

Imports un eksports

Ietver jēlnaftas un importēto vai eksportēto produktu daudzumus saskaņā ar pārstrādes nolīgumiem (piemēram, rafinēšana uz kāda cita rēķina). Par jēlnaftu un NGL ir jāziņo kā par tādu, kas nāk no galīgās izcelsmes valsts; par naftas rafinēšanas rūpnīcu un gatavajiem produktiem jāziņo kā par tādiem, kas importēti no pēdējās nosūtītājas valsts.

Ietver jebkādu šķidru gāzi (piemēram, LPG), kas ekstrahēta importētas sašķidrinātas dabasgāzes regazifikācijas laikā, un naftas produktus, ko tieši importējusi vai eksportējusi naftas ķīmijas rūpniecība.

Piezīme: visu veidu ar autodegvielu nesajauktu biodegvielu (piemēram, tīrā veidā) tirdzniecību norāda atjaunojamo enerģiju anketā.

| 6. | Tiešā izmantošana
  Tieši izmantotie jēlnaftas, NGL un citu ogļūdeņražu daudzumi bez pārstrādes naftas rafinēšanas rūpnīcās.
  Ietver jēlnaftu, ko sadedzina elektroenerģijas ražošanai. |
| --- | --- |

6.

Tiešā izmantošana

Tieši izmantotie jēlnaftas, NGL un citu ogļūdeņražu daudzumi bez pārstrādes naftas rafinēšanas rūpnīcās.

Ietver jēlnaftu, ko sadedzina elektroenerģijas ražošanai.

| 7. | Krājumu izmaiņas
  Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli. |
| --- | --- |

7.

Krājumu izmaiņas

Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli.

| 8. | Aprēķinātais naftas rafinēšanas rūpnīcu saņemtais daudzums
  Kopējais aprēķinātā produkta daudzums, kas nonācis pārstrādes procesā. To definē šādi:
  vietējā ražošana + no citiem avotiem + atpakaļ atsūtītie produkti no sektora + pārveidotie produkti + imports - eksports - tiešā izmantošana - krājumu izmaiņas. |
| --- | --- |

8.

Aprēķinātais naftas rafinēšanas rūpnīcu saņemtais daudzums

Kopējais aprēķinātā produkta daudzums, kas nonācis pārstrādes procesā. To definē šādi:

vietējā ražošana + no citiem avotiem + atpakaļ atsūtītie produkti no sektora + pārveidotie produkti + imports - eksports - tiešā izmantošana - krājumu izmaiņas.

| 9. | Statistikas atšķirības
  Definētas kā aprēķinātais naftas rafinēšanas rūpnīcu saņemtais daudzums mīnus faktiskais. |
| --- | --- |

9.

Statistikas atšķirības

Definētas kā aprēķinātais naftas rafinēšanas rūpnīcu saņemtais daudzums mīnus faktiskais.

| 10. | Faktiskais naftas rafinēšanas rūpnīcu saņemtais daudzums
  Daudzumi, kas noteikti kā ieguldījums naftas rafinēšanas rūpnīcās. |
| --- | --- |

10.

Faktiskais naftas rafinēšanas rūpnīcu saņemtais daudzums

Daudzumi, kas noteikti kā ieguldījums naftas rafinēšanas rūpnīcās.

| 11. | Naftas rafinēšanas rūpnīcu zudumi
  Starpība starp naftas rafinēšanas rūpnīcu saņemto daudzumu (faktisko) un bruto naftas rafinēšanas rūpnīcu saražoto produkciju. Zudumi var rasties pārtvaicēšanas laikā iztvaikojumu dēļ. Paziņotie zudumi ir pozitīvi. Var būt tilpuma, bet ne masas pieaugums. |
| --- | --- |

11.

Naftas rafinēšanas rūpnīcu zudumi

Starpība starp naftas rafinēšanas rūpnīcu saņemto daudzumu (faktisko) un bruto naftas rafinēšanas rūpnīcu saražoto produkciju. Zudumi var rasties pārtvaicēšanas laikā iztvaikojumu dēļ. Paziņotie zudumi ir pozitīvi. Var būt tilpuma, bet ne masas pieaugums.

| 12. | Skābekļa savienojumu ražošana
  Tāda ražošanas daļa vai no citiem avotiem, kas ir ēteri, tādi kā MTBE (metiltercbutilēteris), TAME (tercamilmetilēteris), spirti, tādi kā etanols un esteri, un ko izmanto iejaukšanai benzīnā un gāzeļļā. |
| --- | --- |

12.

Skābekļa savienojumu ražošana

Tāda ražošanas daļa vai no citiem avotiem, kas ir ēteri, tādi kā MTBE (metiltercbutilēteris), TAME (tercamilmetilēteris), spirti, tādi kā etanols un esteri, un ko izmanto iejaukšanai benzīnā un gāzeļļā.

Nākamo tabulu nepiemēro naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām, ne arī piedevām/skābekļa savienojumiem:

| 1. | Primāro produktu saņemšana
  Ietver vietējo vai importēto jēlnaftas daudzumu (ieskaitot kondensātu) un vietējo NGL, ko izmanto tieši, nepārstrādājot naftas rafinēšanas rūpnīcā, un atpakaļ atsūtītos daudzumus no naftas ķīmijas rūpniecības, kas, lai arī nav pamatkurināmais, tiek izmantoti tieši. |
| --- | --- |

1.

Primāro produktu saņemšana

Ietver vietējo vai importēto jēlnaftas daudzumu (ieskaitot kondensātu) un vietējo NGL, ko izmanto tieši, nepārstrādājot naftas rafinēšanas rūpnīcā, un atpakaļ atsūtītos daudzumus no naftas ķīmijas rūpniecības, kas, lai arī nav pamatkurināmais, tiek izmantoti tieši.

| 2. | Bruto rafinēšanas rūpnīcu iegūtā produkcija
  Gatavās produkcijas ražošana naftas rafinēšanas rūpnīcā vai sajaukšanas rūpnīcā.
  Neietver naftas rafinēšanas rūpnīcu zudumus, bet ietver naftas rafinēšanas rūpnīcu kurināmo. |
| --- | --- |

2.

Bruto rafinēšanas rūpnīcu iegūtā produkcija

Gatavās produkcijas ražošana naftas rafinēšanas rūpnīcā vai sajaukšanas rūpnīcā.

Neietver naftas rafinēšanas rūpnīcu zudumus, bet ietver naftas rafinēšanas rūpnīcu kurināmo.

| 3. | Pārstrādātie produkti
  Gatavā produkcija, kas otrreiz nonāk tirdzniecības tīklā pēc tam, kad vienreiz tā jau ir bijusi piegādāta galapatērētājiem (piemēram, izmantotās smērvielas, kas tiek pārstrādātas atkārtoti). Šie daudzumi ir jānodala no naftas ķīmijas rūpniecības atpakaļ atsūtītajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

3.

Pārstrādātie produkti

Gatavā produkcija, kas otrreiz nonāk tirdzniecības tīklā pēc tam, kad vienreiz tā jau ir bijusi piegādāta galapatērētājiem (piemēram, izmantotās smērvielas, kas tiek pārstrādātas atkārtoti). Šie daudzumi ir jānodala no naftas ķīmijas rūpniecības atpakaļ atsūtītajiem daudzumiem.

| 4. | Naftas rafinēšanas rūpnīcu kurināmais
  Patērētie naftas produkti rafinēšanas rūpnīcas darbības nodrošināšanai.
  Neietver produktus, ko izmanto naftas rūpnīcas ārpus pārstrādes procesa, piemēram, bunkeros vai naftas tankkuģos.
  Ietver kurināmo, kas izmantota naftas rafinēšanas rūpnīcās elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanā pārdošanai. |
| --- | --- |

4.

Naftas rafinēšanas rūpnīcu kurināmais

Patērētie naftas produkti rafinēšanas rūpnīcas darbības nodrošināšanai.

Neietver produktus, ko izmanto naftas rūpnīcas ārpus pārstrādes procesa, piemēram, bunkeros vai naftas tankkuģos.

Ietver kurināmo, kas izmantota naftas rafinēšanas rūpnīcās elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanā pārdošanai.

| 5. | Imports un eksports |
| --- | --- |

5.

Imports un eksports

| 6. | Starptautiskie kuģu bunkuri |
| --- | --- |

6.

Starptautiskie kuģu bunkuri

| 7. | Starpproduktu pārvietošana
  Daudzumi, kas no jauna klasificēti vai nu tāpēc, ka to specifikācija ir mainījusies, vai tāpēc, ka tie ir iejaukti citā produktā.
  Negatīvu ievadi par vienu produktu kompensē pozitīva ievade (vai vairākas ievades) vienam vai vairākiem produktiem, un pretēji; kopējam neto iznākumam jābūt nullei. |
| --- | --- |

7.

Starpproduktu pārvietošana

Daudzumi, kas no jauna klasificēti vai nu tāpēc, ka to specifikācija ir mainījusies, vai tāpēc, ka tie ir iejaukti citā produktā.

Negatīvu ievadi par vienu produktu kompensē pozitīva ievade (vai vairākas ievades) vienam vai vairākiem produktiem, un pretēji; kopējam neto iznākumam jābūt nullei.

| 8. | Pārveidotie produkti
  Importētie naftas produkti, kas no jauna tiek klasificēti kā izejvielas tālākai pārstrādei naftas rafinēšanas rūpnīcā, nepiegādājot tos galapatērētājiem. |
| --- | --- |

8.

Pārveidotie produkti

Importētie naftas produkti, kas no jauna tiek klasificēti kā izejvielas tālākai pārstrādei naftas rafinēšanas rūpnīcā, nepiegādājot tos galapatērētājiem.

| 9. | Krājumu izmaiņas
  Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli. |
| --- | --- |

9.

Krājumu izmaiņas

Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli.

| 10. | Aprēķinātās bruto iekšzemes piegādes
  To definē šādi:
  primāro produktu saņemšana + bruto naftas rafinēšanas rūpnīcu gatavā produkcija + pārstrādātie produkti - naftas rafinēšanas rūpnīcu kurināmais + imports - eksports - starptautiskie kuģu bunkuri + nosūtītie starpprodukti - pārveidotie produkti - krājumu izmaiņas. |
| --- | --- |

10.

Aprēķinātās bruto iekšzemes piegādes

To definē šādi:

primāro produktu saņemšana + bruto naftas rafinēšanas rūpnīcu gatavā produkcija + pārstrādātie produkti - naftas rafinēšanas rūpnīcu kurināmais + imports - eksports - starptautiskie kuģu bunkuri + nosūtītie starpprodukti - pārveidotie produkti - krājumu izmaiņas.

| 11. | Statistikas atšķirības
  Definēta kā aprēķinātā bruto iekšzemes piegāde mīnus faktiskā piegāde. |
| --- | --- |

11.

Statistikas atšķirības

Definēta kā aprēķinātā bruto iekšzemes piegāde mīnus faktiskā piegāde.

| 12. | Faktiskās bruto iekšzemes piegādes
  Faktiskā gatavo naftas produktu piegāde no pirmavotiem (piemēram, pārstrādes rūpnīcām, sajaukšanas rūpnīcām utt.) iekšzemes tirgū.
  Šis skaitlis var atšķirties no aprēķinātā, piemēram, atspoguļojuma un/vai definīciju atšķirību dēļ atšķirīgās pārskata sistēmās. |
| --- | --- |

12.

Faktiskās bruto iekšzemes piegādes

Faktiskā gatavo naftas produktu piegāde no pirmavotiem (piemēram, pārstrādes rūpnīcām, sajaukšanas rūpnīcām utt.) iekšzemes tirgū.

Šis skaitlis var atšķirties no aprēķinātā, piemēram, atspoguļojuma un/vai definīciju atšķirību dēļ atšķirīgās pārskata sistēmās.

| 12.1. | No tām: piegādes starptautiskajai civilajai aviācijai |
| --- | --- |

12.1.

No tām: piegādes starptautiskajai civilajai aviācijai

| 12.2. | No tām: piegādes valsts enerģijas ražošanas uzņēmumiem |
| --- | --- |

12.2.

No tām: piegādes valsts enerģijas ražošanas uzņēmumiem

| 12.3. | No tām: automobiļu LPG piegādes |
| --- | --- |

12.3.

No tām: automobiļu LPG piegādes

| 12.4. | No tām: (bruto) piegādes naftas ķīmijas rūpniecībai |
| --- | --- |

12.4.

No tām: (bruto) piegādes naftas ķīmijas rūpniecībai

| 13. | Atpakaļ nosūtītie daudzumi no naftas ķīmijas sektora uz naftas rafinēšanas rūpnīcām |
| --- | --- |

13.

Atpakaļ nosūtītie daudzumi no naftas ķīmijas sektora uz naftas rafinēšanas rūpnīcām

| 14. | Kopējās neto iekšzemes piegādes |
| --- | --- |

14.

Kopējās neto iekšzemes piegādes

3.2.2.   Krājumi

Jāziņo par šādiem krājumiem perioda sākumā un beigās visiem energoproduktiem, izņemot par naftas rafinēšanas rūpnīcu gāzi:

| 1. | Krājumi valsts teritorijā
  Krājumi šādās vietās: naftas rafinēšanas rūpnīcu tvertnēs, lielapjoma termināļos, cauruļvadu tankkuģos un krasta tankkuģos (kad izbraukšanas un galamērķa osta ir viena un tā pati), tankkuģos dalībvalsts ostā (ja to krava ir jāizkrauj ostā), iekšzemes kuģu bunkeros. Neietver naftas daudzumus, kas atrodas cauruļvados, dzelzceļa tvertnēs, smago automašīnu tvertnēs, to kuģu bunkuros, kas dodas jūrā, apkopes servisos, mazumtirdzniecībā un bunkuros jūrā. |
| --- | --- |

1.

Krājumi valsts teritorijā

Krājumi šādās vietās: naftas rafinēšanas rūpnīcu tvertnēs, lielapjoma termināļos, cauruļvadu tankkuģos un krasta tankkuģos (kad izbraukšanas un galamērķa osta ir viena un tā pati), tankkuģos dalībvalsts ostā (ja to krava ir jāizkrauj ostā), iekšzemes kuģu bunkeros. Neietver naftas daudzumus, kas atrodas cauruļvados, dzelzceļa tvertnēs, smago automašīnu tvertnēs, to kuģu bunkuros, kas dodas jūrā, apkopes servisos, mazumtirdzniecībā un bunkuros jūrā.

| 2. | Citu valstu krājumi, kas tiek glabāti saskaņā ar divpusējiem valdības nolīgumiem
  Krājumi valsts teritorijā, kuri pieder citai valstij un kuriem piekļuvi garantē attiecīgo valdību nolīgums. |
| --- | --- |

2.

Citu valstu krājumi, kas tiek glabāti saskaņā ar divpusējiem valdības nolīgumiem

Krājumi valsts teritorijā, kuri pieder citai valstij un kuriem piekļuvi garantē attiecīgo valdību nolīgums.

| 3. | Krājumi, kuru galamērķis ārvalstī ir zināms
  Krājumi, kas nav ietverti 2. punktā attiecībā uz valsts teritoriju, kuri pieder un ir domāti citai valstij. Šie krājumi var atrasties ārpus brīvajām zonām vai to iekšienē. |
| --- | --- |

3.

Krājumi, kuru galamērķis ārvalstī ir zināms

Krājumi, kas nav ietverti 2. punktā attiecībā uz valsts teritoriju, kuri pieder un ir domāti citai valstij. Šie krājumi var atrasties ārpus brīvajām zonām vai to iekšienē.

| 4. | Citi krājumi brīvajās zonās
  Ietver krājumus, kas nav ietverti 2. un 3. punktā, neatkarīgi no tā, vai tie ir muitoti vai nav. |
| --- | --- |

4.

Citi krājumi brīvajās zonās

Ietver krājumus, kas nav ietverti 2. un 3. punktā, neatkarīgi no tā, vai tie ir muitoti vai nav.

| 5. | Lielāko patērētāju rīcībā esošie krājumi
  Ietver krājumus, kas ir pakļauti valdības kontrolei. Šī definīcija neietver citus patērētāju krājumus. |
| --- | --- |

5.

Lielāko patērētāju rīcībā esošie krājumi

Ietver krājumus, kas ir pakļauti valdības kontrolei. Šī definīcija neietver citus patērētāju krājumus.

| 6. | Krājumi, kas atrodas uz ostā ienākošo vai pietauvojušos okeāna kuģu klāja
  Krājumi neatkarīgi no tā, vai tie ir muitoti vai nav. Šajā kategorijā neietilpst krājumi uz kuģu klāja atklātā jūrā.
  Ietver naftu krasta tankkuģos, ja to izbraukšanas un galamērķa osta atrodas tajā pašā valstī. Ja ienākošajiem kuģiem ir vairāk nekā viena izkraušanas osta, ziņot tikai par ziņošanas valstī izkrauto daudzumu. |
| --- | --- |

6.

Krājumi, kas atrodas uz ostā ienākošo vai pietauvojušos okeāna kuģu klāja

Krājumi neatkarīgi no tā, vai tie ir muitoti vai nav. Šajā kategorijā neietilpst krājumi uz kuģu klāja atklātā jūrā.

Ietver naftu krasta tankkuģos, ja to izbraukšanas un galamērķa osta atrodas tajā pašā valstī. Ja ienākošajiem kuģiem ir vairāk nekā viena izkraušanas osta, ziņot tikai par ziņošanas valstī izkrauto daudzumu.

| 7. | Valdības rīcībā esošie krājumi valsts teritorijā
  Ietver valdības krājumus valsts teritorijā, kuri nav domāti militāriem mērķiem, kuri pieder valdībai vai ir tās kontrolē un tiek glabāti tikai ārkārtas gadījumiem.
  Neietver krājumus, ko glabā valsts naftas uzņēmumi vai elektrouzņēmumi, vai krājumus, kas tieši pieder naftas kompānijām valdību vārdā. |
| --- | --- |

7.

Valdības rīcībā esošie krājumi valsts teritorijā

Ietver valdības krājumus valsts teritorijā, kuri nav domāti militāriem mērķiem, kuri pieder valdībai vai ir tās kontrolē un tiek glabāti tikai ārkārtas gadījumiem.

Neietver krājumus, ko glabā valsts naftas uzņēmumi vai elektrouzņēmumi, vai krājumus, kas tieši pieder naftas kompānijām valdību vārdā.

| 8. | Krājumi, ko valsts teritorijā glabā krājumu glabāšanas organizācija
  Krājumi, ko glabā gan valsts, gan privāti uzņēmumi, kuri izveidoti, lai glabātu krājumus vienīgi ārkārtas gadījumiem.
  Neietver obligātos krājumus, ko glabā privātuzņēmumi. |
| --- | --- |

8.

Krājumi, ko valsts teritorijā glabā krājumu glabāšanas organizācija

Krājumi, ko glabā gan valsts, gan privāti uzņēmumi, kuri izveidoti, lai glabātu krājumus vienīgi ārkārtas gadījumiem.

Neietver obligātos krājumus, ko glabā privātuzņēmumi.

| 9. | Visi citi krājumi, kas tiek glabāti valsts teritorijā
  Visi citi krājumi, kas atbilst iepriekšminētajiem 1. punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

9.

Visi citi krājumi, kas tiek glabāti valsts teritorijā

Visi citi krājumi, kas atbilst iepriekšminētajiem 1. punkta nosacījumiem.

| 10. | Krājumi, kas tiek glabāti ārvalstīs saskaņā ar divpusējiem valdības nolīgumiem
  Krājumi, kas pieder ziņošanas valstij, bet tiek glabāti citā valstī, kuriem piekļuvi garantē attiecīgo valdību noslēgtais nolīgums. |
| --- | --- |

10.

Krājumi, kas tiek glabāti ārvalstīs saskaņā ar divpusējiem valdības nolīgumiem

Krājumi, kas pieder ziņošanas valstij, bet tiek glabāti citā valstī, kuriem piekļuvi garantē attiecīgo valdību noslēgtais nolīgums.

| 10.1. | No tiem: valdības krājumi |
| --- | --- |

10.1.

No tiem: valdības krājumi

| 10.2. | No tiem: holdinga kompāniju krājumi |
| --- | --- |

10.2.

No tiem: holdinga kompāniju krājumi

| 10.3. | No tiem: citi krājumi |
| --- | --- |

10.3.

No tiem: citi krājumi

| 11. | Krājumi, kas tiek glabāti ārvalstīs ar noteiktu mērķi tos importēt
  Krājumi, kas nav ietverti 10. punktā, kuri pieder ziņošanas valstij, bet kuri tiek glabāti citā valstī un sagaida importēšanu tur. |
| --- | --- |

11.

Krājumi, kas tiek glabāti ārvalstīs ar noteiktu mērķi tos importēt

Krājumi, kas nav ietverti 10. punktā, kuri pieder ziņošanas valstij, bet kuri tiek glabāti citā valstī un sagaida importēšanu tur.

| 12. | Citi krājumi brīvajās zonās
  Citi krājumi valsts teritorijā, kas nav ietverti iepriekšminētajās kategorijās. |
| --- | --- |

12.

Citi krājumi brīvajās zonās

Citi krājumi valsts teritorijā, kas nav ietverti iepriekšminētajās kategorijās.

| 13. | Cauruļvadu krājumi
  Nafta (jēlnafta un naftas produkti), kas atrodas cauruļvados un nepieciešama plūsmas saglabāšanai cauruļvados. |
| --- | --- |

13.

Cauruļvadu krājumi

Nafta (jēlnafta un naftas produkti), kas atrodas cauruļvados un nepieciešama plūsmas saglabāšanai cauruļvados.

Turklāt attiecīgajai valstij ir jāpaziņo daudzumu sadalījums par:

| — | krājumiem perioda beigās, kurus glabā citām valstīm saskaņā ar divpusējiem valdību nolīgumiem, |
| --- | --- |

—

krājumiem perioda beigās, kurus glabā citām valstīm saskaņā ar divpusējiem valdību nolīgumiem,

| — | citiem krājumiem perioda beigās ar zināmu galamērķi ārvalstīs, |
| --- | --- |

—

citiem krājumiem perioda beigās ar zināmu galamērķi ārvalstīs,

| — | krājumiem perioda beigās, ko glabā ārvalstīs saskaņā ar divpusējiem valdības nolīgumiem, |
| --- | --- |

—

krājumiem perioda beigās, ko glabā ārvalstīs saskaņā ar divpusējiem valdības nolīgumiem,

| — | citiem krājumiem perioda beigās, ko glabā ārvalstīs ar noteiktu mērķi tos importēt ziņošanas valstī. |
| --- | --- |

—

citiem krājumiem perioda beigās, ko glabā ārvalstīs ar noteiktu mērķi tos importēt ziņošanas valstī.

Krājumi perioda sākumā nozīmē krājumus mēneša pēdējā dienā pirms pārskata mēneša. Krājumi perioda beigās nozīmē krājumus pārskata mēneša pēdējā dienā.

3.2.3.   Imports un eksports

Izcelsmes valsts imports un galamērķa valsts eksports.

3.3.   Mērvienības

Enerģijas daudzums: 103 tonnas.

3.4.   Ģeogrāfiskas piezīmes

Tikai statistikas datu ziņošanas nolūkā A pielikuma 1. nodaļas skaidrojumi tiek piemēroti ar šādiem īpašiem izņēmumiem:

| 1. | Dānija ar Fēru salām un Grenlandi. |
| --- | --- |

1.

Dānija ar Fēru salām un Grenlandi.

| 2. | Šveice ar Lihtenšteinu. |
| --- | --- |

2.

Šveice ar Lihtenšteinu.

3.5.   Atkāpes un atvieglojumi

Nepiemēro.

4.   DABASGĀZE

4.1.   Attiecīgie energoprodukti

Dabasgāzes definīcija dota B pielikuma 2. nodaļā.

4.2.   Datu apkopojums

Turpmāk minētie dati jāiesniedz par visiem energoproduktiem, kas uzskaitīti iepriekšējā punktā, ja vien nav norādīts citādi.

4.2.1.   Piegādes sektors

| 1. | Vietējā ražošana
  Norāda visu realizējamās produkcijas apjomu valsts robežās, tostarp atklātā jūrā iegūto. Iegūto apjomu mēra pēc attīrīšanas un NGL ieguves, kā arī pēc sēra ekstrakcijas.
  Neietver ieguves zudumus un daudzumus, kas ir no jauna ievadīti, izplūduši vai uzliesmojuši.
  Ietver izmantotos daudzumus dabasgāzes sektorā, gāzes ieguvē, cauruļvadu sistēmās un pārstrādes rūpnīcās. |
| --- | --- |

1.

Vietējā ražošana

Norāda visu realizējamās produkcijas apjomu valsts robežās, tostarp atklātā jūrā iegūto. Iegūto apjomu mēra pēc attīrīšanas un NGL ieguves, kā arī pēc sēra ekstrakcijas.

Neietver ieguves zudumus un daudzumus, kas ir no jauna ievadīti, izplūduši vai uzliesmojuši.

Ietver izmantotos daudzumus dabasgāzes sektorā, gāzes ieguvē, cauruļvadu sistēmās un pārstrādes rūpnīcās.

| 2. | Imports |
| --- | --- |

2.

Imports

| 3. | Eksports |
| --- | --- |

3.

Eksports

| 4. | Krājumu izmaiņas
  Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli. |
| --- | --- |

4.

Krājumu izmaiņas

Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli.

| 5. | Aprēķinātās bruto iekšzemes piegādes
  To definē šādi:
  vietējā ražošana + imports - eksports - krājumu izmaiņas. |
| --- | --- |

5.

Aprēķinātās bruto iekšzemes piegādes

To definē šādi:

vietējā ražošana + imports - eksports - krājumu izmaiņas.

| 6. | Statistikas atšķirības
  Definētas kā aprēķinātā bruto iekšzemes piegāde mīnus faktiskā piegāde. |
| --- | --- |

6.

Statistikas atšķirības

Definētas kā aprēķinātā bruto iekšzemes piegāde mīnus faktiskā piegāde.

| 7. | Faktiskās bruto iekšzemes piegādes
  Ietver gāzi, kas izmantota gāzes nozarē apkurei un iekārtu ekspluatācijai (t. i., patēriņu gāzes ieguvē, cauruļvadu sistēmā un pārstrādes rūpnīcās), un sadales zudumus. |
| --- | --- |

7.

Faktiskās bruto iekšzemes piegādes

Ietver gāzi, kas izmantota gāzes nozarē apkurei un iekārtu ekspluatācijai (t. i., patēriņu gāzes ieguvē, cauruļvadu sistēmā un pārstrādes rūpnīcās), un sadales zudumus.

| 8. | Krājumi perioda sākumā un perioda beigās, kas tiek glabāti valsts teritorijā
  Daudzumi, kas tiek glabāti īpašās krātuvēs (izsīkušas gāzes un/vai naftas atradnē, ūdensnesējslānī, sāls dobumā, jauktos dobumos vai citās vietās), kā arī sašķidrinātas dabasgāzes krātuvēs. Krājumi perioda sākumā nozīmē krājumus mēneša pēdējā dienā pirms pārskata mēneša. Krājumi perioda beigās nozīmē krājumus pārskata mēneša pēdējā dienā. |
| --- | --- |

8.

Krājumi perioda sākumā un perioda beigās, kas tiek glabāti valsts teritorijā

Daudzumi, kas tiek glabāti īpašās krātuvēs (izsīkušas gāzes un/vai naftas atradnē, ūdensnesējslānī, sāls dobumā, jauktos dobumos vai citās vietās), kā arī sašķidrinātas dabasgāzes krātuvēs. Krājumi perioda sākumā nozīmē krājumus mēneša pēdējā dienā pirms pārskata mēneša. Krājumi perioda beigās nozīmē krājumus pārskata mēneša pēdējā dienā.

| 9. | Izmantošana savām vajadzībām un dabasgāzes nozares zudumi
  Gāzes nozares izmantotie daudzumi savām vajadzībām apkurei un iekārtu ekspluatācijai (t. i., patēriņš gāzes ieguvē, cauruļvadu sistēmā un pārstrādes rūpnīcās).
  Ietver sadales zudumus. |
| --- | --- |

9.

Izmantošana savām vajadzībām un dabasgāzes nozares zudumi

Gāzes nozares izmantotie daudzumi savām vajadzībām apkurei un iekārtu ekspluatācijai (t. i., patēriņš gāzes ieguvē, cauruļvadu sistēmā un pārstrādes rūpnīcās).

Ietver sadales zudumus.

4.2.2.   Imports un eksports

Izcelsmes valsts imports un galamērķa valsts eksports.

4.3.   Mērvienības

Par daudzumiem ir jāziņo divās mērvienībās:

| — | par fizisko daudzumu 106 m3, pieņemot atsauces gāzes nosacījumus (15 oC, 101,325 kPa), |
| --- | --- |

—

par fizisko daudzumu 106 m3, pieņemot atsauces gāzes nosacījumus (15 oC, 101,325 kPa),

| — | par enerģijas saturu, t. i., TJ, pamatojoties uz augstāko siltumspēju. |
| --- | --- |

—

par enerģijas saturu, t. i., TJ, pamatojoties uz augstāko siltumspēju.

4.4.   Atkāpes un atvieglojumi

Nepiemēro.

5.   PIEMĒROJAMIE NOSACĪJUMI

Tālāk minētie nosacījumi attiecas uz datu savākšanu, kā aprakstīts iepriekšējās nodaļās:

| 1. | Pārskata periods
  Kalendārais mēnesis. |
| --- | --- |

1.

Pārskata periods

Kalendārais mēnesis.

| 2. | Biežums
  Ik mēnesi. |
| --- | --- |

2.

Biežums

Ik mēnesi.

| 3. | Datu nosūtīšanas termiņš
  Triju mēnešu laikā pēc pārskata mēneša. |
| --- | --- |

3.

Datu nosūtīšanas termiņš

Triju mēnešu laikā pēc pārskata mēneša.

| 4. | Nosūtīšanas formāts un metode
  Nosūtīšanas formāts atbilst piemērotam apmaiņas standartam, kā noteicis Eiropas Kopienu Statistikas birojs (Eurostat).
  Dati jāsūta vai jāielādē elektroniski atsevišķā datu ievades punktā Eiropas Kopienu Statistikas birojā (Eurostat). |
| --- | --- |

4.

Nosūtīšanas formāts un metode

Nosūtīšanas formāts atbilst piemērotam apmaiņas standartam, kā noteicis Eiropas Kopienu Statistikas birojs (Eurostat).

Dati jāsūta vai jāielādē elektroniski atsevišķā datu ievades punktā Eiropas Kopienu Statistikas birojā (Eurostat).

---

D PIELIKUMS

ĪSTERMIŅA IKMĒNEŠA STATISTIKA

Šajā pielikumā ir aprakstīta īstermiņa ikmēneša apkopotās enerģētikas statistikas piemērošanas joma, mērvienības, pārskata periods, biežums, termiņš un pārraides procedūra.

A pielikums attiecas uz terminu skaidrojumu, kuriem šajā pielikumā īpašs skaidrojums nav dots.

1.   DABASGĀZE

1.1.   Attiecīgie energoprodukti

Šī nodaļa apskata tikai dabasgāzi. Dabasgāzes definīcija dota B pielikuma 2. nodaļā.

1.2.   Datu apkopojuma saraksts

Jāziņo par šādiem datiem:

| 1. | Ražošana |
| --- | --- |

1.

Ražošana

| 2. | Imports |
| --- | --- |

2.

Imports

| 3. | Eksports |
| --- | --- |

3.

Eksports

| 4. | Krājumu izmaiņas
  Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli. |
| --- | --- |

4.

Krājumu izmaiņas

Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli.

| 5. | Piegāde
  To aprēķina šādi:
  ražošana + imports - eksports + krājumu izmaiņas. |
| --- | --- |

5.

Piegāde

To aprēķina šādi:

ražošana + imports - eksports + krājumu izmaiņas.

1.3.   Mērvienības

Par dabasgāzes daudzumiem jāziņo TJ, pamatojoties uz augstāko siltumspēju.

1.4.   Citi piemērojamie nosacījumi

| 1. | Pārskata periods
  Kalendārais mēnesis. |
| --- | --- |

1.

Pārskata periods

Kalendārais mēnesis.

| 2. | Biežums
  Ik mēnesi. |
| --- | --- |

2.

Biežums

Ik mēnesi.

| 3. | Datu nosūtīšanas termiņš
  Viena mēneša laikā pēc pārskata mēneša beigām. |
| --- | --- |

3.

Datu nosūtīšanas termiņš

Viena mēneša laikā pēc pārskata mēneša beigām.

| 4. | Nosūtīšanas formāts un metode
  Nosūtīšanas formāts atbilst piemērotam apmaiņas standartam, kā noteicis Eiropas Kopienu Statistikas birojs (Eurostat).
  Dati ir jāsūta vai jāielādē elektroniski atsevišķā datu ievades punktā Eiropas Kopienu Statistikas birojā (Eurostat). |
| --- | --- |

4.

Nosūtīšanas formāts un metode

Nosūtīšanas formāts atbilst piemērotam apmaiņas standartam, kā noteicis Eiropas Kopienu Statistikas birojs (Eurostat).

Dati ir jāsūta vai jāielādē elektroniski atsevišķā datu ievades punktā Eiropas Kopienu Statistikas birojā (Eurostat).

1.5.   Atkāpes un atbrīvojumi

Vācija ir atbrīvota no minēto datu vākšanas.

2.   ELEKTROENERĢIJA

2.1.   Attiecīgie energoprodukti

Šī nodaļa attiecas tikai uz elektroenerģiju.

2.2.   Datu apkopojuma saraksts

Jāziņo par šādiem datiem:

| 1. | Kopā saražotā elektroenerģija
  Kopējais bruto saražotās elektroenerģijas daudzums.
  Ietver enerģijas ražošanas uzņēmumu pašpatēriņu. |
| --- | --- |

1.

Kopā saražotā elektroenerģija

Kopējais bruto saražotās elektroenerģijas daudzums.

Ietver enerģijas ražošanas uzņēmumu pašpatēriņu.

| 2. | Imports |
| --- | --- |

2.

Imports

| 3. | Eksports |
| --- | --- |

3.

Eksports

| 4. | Bruto piegādātā elektroenerģija
  To aprēķina šādi:
  kopā saražotā elektroenerģija + imports - eksports. |
| --- | --- |

4.

Bruto piegādātā elektroenerģija

To aprēķina šādi:

kopā saražotā elektroenerģija + imports - eksports.

2.3.   Mērvienības

Enerģijas daudzumi jāizsaka GWh.

2.4.   Citi piemērojamie nosacījumi

| 1. | Pārskata periods
  Kalendārais mēnesis. |
| --- | --- |

1.

Pārskata periods

Kalendārais mēnesis.

| 2. | Biežums
  Ik mēnesi. |
| --- | --- |

2.

Biežums

Ik mēnesi.

| 3. | Datu nosūtīšanas termiņš
  Viena mēneša laikā pēc pārskata mēneša beigām. |
| --- | --- |

3.

Datu nosūtīšanas termiņš

Viena mēneša laikā pēc pārskata mēneša beigām.

| 4. | Nosūtīšanas formāts un metode
  Nosūtīšanas formāts atbilst piemērotam apmaiņas standartam, kā noteicis Eiropas Kopienu Statistikas birojs (Eurostat).
  Dati ir jāsūta vai jāielādē elektroniski atsevišķā datu ievades punktā Eiropas Kopienu Statistikas birojā (Eurostat). |
| --- | --- |

4.

Nosūtīšanas formāts un metode

Nosūtīšanas formāts atbilst piemērotam apmaiņas standartam, kā noteicis Eiropas Kopienu Statistikas birojs (Eurostat).

Dati ir jāsūta vai jāielādē elektroniski atsevišķā datu ievades punktā Eiropas Kopienu Statistikas birojā (Eurostat).

2.5.   Atkāpes un atvieglojumi

Vācija ir atbrīvota no minēto datu vākšanas.

3.   NAFTA UN NAFTAS PRODUKTI

Minēto datu vākšana ir vispārzināma kā “JODI anketa”.

3.1.   Attiecīgie energoprodukti

Ja vien nav norādīts citādi, datu savākšana attiecas uz visiem šādiem energoproduktiem, uz kuriem attiecas B pielikuma 4. nodaļas definīcijas: uz jēlnaftu, LPG, benzīnu (kas ir benzīna un aviācijas benzīna summa), petroleju (kas ir petrolejas tipa reaktīvās degvielas un cita veida petrolejas summa), gāzeļļu/dīzeļdegvielu un degvieleļļu (gan ar zemu, gan augstu sēra saturu).

Turklāt šādu datu savākšana attiecas arī uz “naftu kopā”, kas nozīmē visu šo produktu summu, izņemot jēlnaftu, un tajā ir jāietver arī citi naftas produkti, piemēram, naftas rafinēšanas rūpnīcu gāze, etāns, ligroīns, naftas kokss, lakbenzīns un SBP, parafīna vaski, bitumens, smērvielas un citi.

3.2.   Datu apkopojums

Tālāk minētie dati jāiesniedz par visiem energoproduktiem, kas uzskaitīti iepriekšējā punktā, ja vien nav norādīts citādi.

3.2.1.   Piegādes sektors

Šī tabula attiecas tikai uz jēlnaftu:

| 1. | Ražošana |
| --- | --- |

1.

Ražošana

| 2. | Imports |
| --- | --- |

2.

Imports

| 3. | Eksports |
| --- | --- |

3.

Eksports

| 4. | Krājumi perioda beigās |
| --- | --- |

4.

Krājumi perioda beigās

| 5. | Krājumu izmaiņas
  Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli. |
| --- | --- |

5.

Krājumu izmaiņas

Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli.

| 6. | Naftas rafinēšanas rūpnīcu saņemtais daudzums
  Faktiskais rafinēšanas rūpnīcu izmantotais daudzums. |
| --- | --- |

6.

Naftas rafinēšanas rūpnīcu saņemtais daudzums

Faktiskais rafinēšanas rūpnīcu izmantotais daudzums.

Šī tabula attiecas uz jēlnaftu, LPG, benzīnu, petroleju, gāzeļļu/dīzeļdegvielu, degvieleļļu un uz naftu kopā:

| 1. | Naftas rafinēšanas rūpnīcu gatavā produkcija
  Bruto produkcija, ieskaitot naftas rafinēšanas rūpnīcu kurināmo. |
| --- | --- |

1.

Naftas rafinēšanas rūpnīcu gatavā produkcija

Bruto produkcija, ieskaitot naftas rafinēšanas rūpnīcu kurināmo.

| 2. | Imports |
| --- | --- |

2.

Imports

| 3. | Eksports |
| --- | --- |

3.

Eksports

| 4. | Krājumi perioda beigās |
| --- | --- |

4.

Krājumi perioda beigās

| 5. | Krājumu izmaiņas
  Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli. |
| --- | --- |

5.

Krājumu izmaiņas

Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli.

| 6. | Pieprasījums
  Piegādes vai pārdošana iekšzemes tirgū (vietējais patēriņš) un naftas rafinēšanas rūpnīcu kurināmais, un starptautiskie kuģu un aviācijas bunkuri. Pieprasījums pēc naftas kopā ietver jēlnaftu. |
| --- | --- |

6.

Pieprasījums

Piegādes vai pārdošana iekšzemes tirgū (vietējais patēriņš) un naftas rafinēšanas rūpnīcu kurināmais, un starptautiskie kuģu un aviācijas bunkuri. Pieprasījums pēc naftas kopā ietver jēlnaftu.

3.3.   Mērvienības

Enerģijas daudzums: 103 tonnas.

3.4.   Citi piemērojamie nosacījumi

| 1. | Pārskata periods
  Kalendārais mēnesis. |
| --- | --- |

1.

Pārskata periods

Kalendārais mēnesis.

| 2. | Biežums
  Ik mēnesi. |
| --- | --- |

2.

Biežums

Ik mēnesi.

| 3. | Datu nosūtīšanas termiņš
  Divdesmit piecu dienu laikā pēc pārskata mēneša beigām. |
| --- | --- |

3.

Datu nosūtīšanas termiņš

Divdesmit piecu dienu laikā pēc pārskata mēneša beigām.

| 4. | Nosūtīšanas formāts un metode
  Nosūtīšanas formāts atbilst piemērotam apmaiņas standartam, kā noteicis Eiropas Kopienu Statistikas birojs (Eurostat).
  Dati ir jāsūta vai jāielādē elektroniski atsevišķā datu ievades punktā Eiropas Kopienu Statistikas birojā (Eurostat). |
| --- | --- |

4.

Nosūtīšanas formāts un metode

Nosūtīšanas formāts atbilst piemērotam apmaiņas standartam, kā noteicis Eiropas Kopienu Statistikas birojs (Eurostat).

Dati ir jāsūta vai jāielādē elektroniski atsevišķā datu ievades punktā Eiropas Kopienu Statistikas birojā (Eurostat).

3.5.   Atkāpes un atbrīvojumi

Nepiemēro.

---

| 14.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 304/63 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 304/63

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1100/2008

(2008. gada 22. oktobris)

par kontroles pasākumu atcelšanu, ko veic uz dalībvalstu robežām autoceļu un iekšējo ūdensceļu transporta jomā

(kodificēta versija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS SAVIENĪBAS PARLAMENTS UN PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 71. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (EEK) Nr. 4060/89 (1989. gada 21. decembris) par kontroles pasākumu atcelšanu, ko veic uz dalībvalstu robežām autoceļu un iekšējo ūdensceļu transporta jomā (3), ir būtiski grozīta (4). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (EEK) Nr. 4060/89 (1989. gada 21. decembris) par kontroles pasākumu atcelšanu, ko veic uz dalībvalstu robežām autoceļu un iekšējo ūdensceļu transporta jomā (3), ir būtiski grozīta (4). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē.

| (2) | Līgumam atbilstošās kopējās transporta politikas svarīgs elements ir panākt pakalpojumu sniegšanas brīvību transporta jomā. Tātad šīs politikas mērķis ir palielināt dažādu transportlīdzekļu plūsmas intensitāti Kopienas teritorijā. |
| --- | --- |

(2)

Līgumam atbilstošās kopējās transporta politikas svarīgs elements ir panākt pakalpojumu sniegšanas brīvību transporta jomā. Tātad šīs politikas mērķis ir palielināt dažādu transportlīdzekļu plūsmas intensitāti Kopienas teritorijā.

| (3) | Ievērojot pastāvošos Kopienas un attiecīgo valstu tiesību aktus autoceļu un iekšējo ūdensceļu transporta jomā, dalībvalstis veic pārbaudes un inspekcijas attiecībā uz tehniskiem raksturlielumiem, atļaujām un citu dokumentāciju, kurai autoceļu un iekšējo ūdensceļu transportlīdzekļiem jāatbilst. Vēl arvien ir pamats veikt šīs pārbaudes un inspekcijas, lai novērstu šķēršļus transporta tirgus organizēšanai un garantētu autoceļu un iekšējo ūdensceļu drošību. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot pastāvošos Kopienas un attiecīgo valstu tiesību aktus autoceļu un iekšējo ūdensceļu transporta jomā, dalībvalstis veic pārbaudes un inspekcijas attiecībā uz tehniskiem raksturlielumiem, atļaujām un citu dokumentāciju, kurai autoceļu un iekšējo ūdensceļu transportlīdzekļiem jāatbilst. Vēl arvien ir pamats veikt šīs pārbaudes un inspekcijas, lai novērstu šķēršļus transporta tirgus organizēšanai un garantētu autoceļu un iekšējo ūdensceļu drošību.

| (4) | Saskaņā ar pastāvošiem Kopienas tiesību aktiem dalībvalstis var brīvi organizēt un veikt iepriekšminētās pārbaudes un inspekcijas jebkurā vietā pēc saviem ieskatiem. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar pastāvošiem Kopienas tiesību aktiem dalībvalstis var brīvi organizēt un veikt iepriekšminētās pārbaudes un inspekcijas jebkurā vietā pēc saviem ieskatiem.

| (5) | Šādas pārbaudes, apskates un inspekcijas ar tādu pašu iedarbīgumu var veikt visā attiecīgo dalībvalstu teritorijā, un tādēļ konkrētās valsts robežas šķērsošanai nevajadzētu būt par ieganstu šādu darbību veikšanai, |
| --- | --- |

(5)

Šādas pārbaudes, apskates un inspekcijas ar tādu pašu iedarbīgumu var veikt visā attiecīgo dalībvalstu teritorijā, un tādēļ konkrētās valsts robežas šķērsošanai nevajadzētu būt par ieganstu šādu darbību veikšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Šo regulu piemēro kontroles pasākumiem, ko dalībvalstis veic saskaņā ar Kopienas vai attiecīgās valsts tiesību aktiem autoceļu un iekšējo ūdensceļu pārvadājumu jomās, kuriem izmanto kādā dalībvalstī reģistrētus vai apgrozībā laistus transportlīdzekļus.

2. pants

Šajā regulā:

| a) | “robeža” nozīmē vai nu iekšējo robežu Kopienas teritorijā, vai ārējo robežu, ja pārvadājumi starp dalībvalstīm ir saistīti ar trešās valsts šķērsošanu; |
| --- | --- |

a)

“robeža” nozīmē vai nu iekšējo robežu Kopienas teritorijā, vai ārējo robežu, ja pārvadājumi starp dalībvalstīm ir saistīti ar trešās valsts šķērsošanu;

| b) | “kontroles pasākums” nozīmē jebkādu pārbaudi, inspekciju vai formalitāti, ko pie dalībvalstu robežām veic attiecīgās valsts iestādes un kas ietver attiecīgo autoceļu vai ūdensceļu transportlīdzekļu brīvās aprites pārtraukšanu vai ierobežošanu. |
| --- | --- |

b)

“kontroles pasākums” nozīmē jebkādu pārbaudi, inspekciju vai formalitāti, ko pie dalībvalstu robežām veic attiecīgās valsts iestādes un kas ietver attiecīgo autoceļu vai ūdensceļu transportlīdzekļu brīvās aprites pārtraukšanu vai ierobežošanu.

3. pants

I pielikumā minētos kontroles pasākumus, kurus saskaņā ar Kopienas vai attiecīgās valsts tiesību aktiem veic autoceļu un iekšējo ūdensceļu pārvadājumu jomās starp dalībvalstīm, neveic kā robežkontroli, bet vienīgi kā parasto kontroles procedūru daļu, ko nediskriminējoši piemēro visā dalībvalsts teritorijā.

4. pants

Komisija vajadzības gadījumā ierosina grozīt I pielikumu, lai ņemtu vērā tehnoloģiju attīstības tendences jomā, uz ko attiecas šī regula.

5. pants

Regulu (EEK) Nr. 4060/89, kurā grozījumi izdarīti ar regulu, kā izklāstīts II pielikumā, atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu III pielikumā.

6. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula ir saistoša kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2008. gada 22. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J.-P. JOUYET

---

(1)  OV C 324, 30.12.2006., 47. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 14. decembra Atzinums (OV C 317 E, 23.12.2006., 599. lpp.) un Padomes 2008. gada 15. septembra Lēmums.

2

(3)  OV L 390, 30.12.1989., 18. lpp.

3

(4)  Sk. II pielikumu.

4

---

I PIELIKUMS

1. DAĻA

KOPIENAS TIESĪBU AKTI

1. punkts

Direktīvas

| a) | Padomes Direktīvas 96/53/EK (1996. gada 25. jūlijs), ar kuru paredz noteiktu Kopienā izmantotu transportlīdzekļu maksimālos pieļaujamos gabarītus iekšzemes un starptautiskajos autopārvadājumos, kā arī šo transportlīdzekļu maksimālo pieļaujamo masu starptautiskajos autopārvadājumos (1), 6. panta 4. punkts paredz, ka transportlīdzekļiem var veikt izlases veida pārbaudes attiecībā uz svaru kopīgiem standartiem un attiecībā uz gabarītu kopīgiem standartiem var veikt pārbaudes vienīgi tad, ja pastāv aizdomas par neatbilstību; |
| --- | --- |

a)

Padomes Direktīvas 96/53/EK (1996. gada 25. jūlijs), ar kuru paredz noteiktu Kopienā izmantotu transportlīdzekļu maksimālos pieļaujamos gabarītus iekšzemes un starptautiskajos autopārvadājumos, kā arī šo transportlīdzekļu maksimālo pieļaujamo masu starptautiskajos autopārvadājumos (1), 6. panta 4. punkts paredz, ka transportlīdzekļiem var veikt izlases veida pārbaudes attiecībā uz svaru kopīgiem standartiem un attiecībā uz gabarītu kopīgiem standartiem var veikt pārbaudes vienīgi tad, ja pastāv aizdomas par neatbilstību;

| b) | Padomes Direktīvas 96/96/EK (1996. gada 20. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskajām apskatēm (2) 3. panta 2. punkts paredz, ka visas dalībvalstis atzīst pierādījumus, kas citā dalībvalstī izdoti, lai pierādītu, ka transportlīdzeklim ir veiksmīgi nokārtota tehniskā apskate; šis atzīšanas akts nozīmē, ka attiecīgās valstu iestādes var veikt pārbaudes jebkurā vietā šo valstu teritorijā; |
| --- | --- |

b)

Padomes Direktīvas 96/96/EK (1996. gada 20. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskajām apskatēm (2) 3. panta 2. punkts paredz, ka visas dalībvalstis atzīst pierādījumus, kas citā dalībvalstī izdoti, lai pierādītu, ka transportlīdzeklim ir veiksmīgi nokārtota tehniskā apskate; šis atzīšanas akts nozīmē, ka attiecīgās valstu iestādes var veikt pārbaudes jebkurā vietā šo valstu teritorijā;

| c) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/1/EK (2006. gada 18. janvāris) par bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanu kravu pārvadājumiem (3) 2. panta 2. punkts nosaka, ka atbilstību šai direktīvai apliecina ar vairākiem dokumentiem, kam jābūt nomātajā transportlīdzeklī, t. i., ar nomas līgumu un transportlīdzekļa vadītāja darba līgumu; |
| --- | --- |

c)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/1/EK (2006. gada 18. janvāris) par bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanu kravu pārvadājumiem (3) 2. panta 2. punkts nosaka, ka atbilstību šai direktīvai apliecina ar vairākiem dokumentiem, kam jābūt nomātajā transportlīdzeklī, t. i., ar nomas līgumu un transportlīdzekļa vadītāja darba līgumu;

| d) | 3. panta 3., 4. un 5. punkts Padomes Direktīvā 76/135/EEK (1976. gada 20. janvāris) par iekšējo ūdensceļu kuģu kuģošanas licenču savstarpējo atzīšanu (4), kurā paredzēts, ka kuģa kuģošanas licence, apliecība vai atļauja jāuzrāda pēc attiecīgās valsts iestāžu pieprasījuma; |
| --- | --- |

d)

3. panta 3., 4. un 5. punkts Padomes Direktīvā 76/135/EEK (1976. gada 20. janvāris) par iekšējo ūdensceļu kuģu kuģošanas licenču savstarpējo atzīšanu (4), kurā paredzēts, ka kuģa kuģošanas licence, apliecība vai atļauja jāuzrāda pēc attiecīgās valsts iestāžu pieprasījuma;

| e) | Padomes Direktīvas 82/714/EEK (1982. gada 4. oktobris), ar ko nosaka tehniskās prasības iekšējo ūdensceļu kuģiem (5), 17. panta 1. punkts paredz, ka dalībvalstis var jebkurā laikā pārbaudīt, vai kuģim ir sertifikāts, kas ir spēkā saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem. |
| --- | --- |

e)

Padomes Direktīvas 82/714/EEK (1982. gada 4. oktobris), ar ko nosaka tehniskās prasības iekšējo ūdensceļu kuģiem (5), 17. panta 1. punkts paredz, ka dalībvalstis var jebkurā laikā pārbaudīt, vai kuģim ir sertifikāts, kas ir spēkā saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem.

2. punkts

Regulas

| a) | Padomes Regulas (EEK) Nr. 684/92 (1992. gada 16. marts) par kopējiem noteikumiem attiecībā uz starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusiem (6) 14. un 15. pants, kas jebkuram pilnvarotam inspekcijas darbiniekam piešķir tiesības pārbaudīt un kontrolēt transporta biļetes, atļaujas vai kontroles dokumentus, kas paredzēti šajā regulā; |
| --- | --- |

a)

Padomes Regulas (EEK) Nr. 684/92 (1992. gada 16. marts) par kopējiem noteikumiem attiecībā uz starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusiem (6) 14. un 15. pants, kas jebkuram pilnvarotam inspekcijas darbiniekam piešķir tiesības pārbaudīt un kontrolēt transporta biļetes, atļaujas vai kontroles dokumentus, kas paredzēti šajā regulā;

| b) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 561/2006 (2006. gada 15. marts), ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (7), 18. pants, kas piešķir dalībvalstīm tiesības noteikt pasākumus, kas inter alia ietver kontroles sistēmas izveidi, procedūru un līdzekļu izstrādi, lai nodrošinātu šīs regulas prasību izpildi; |
| --- | --- |

b)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 561/2006 (2006. gada 15. marts), ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (7), 18. pants, kas piešķir dalībvalstīm tiesības noteikt pasākumus, kas inter alia ietver kontroles sistēmas izveidi, procedūru un līdzekļu izstrādi, lai nodrošinātu šīs regulas prasību izpildi;

| c) | Padomes Regulas (EEK) Nr. 3821/85 (1985. gada 20. decembris) par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā (8), 19. pants, kas piešķir dalībvalstīm tiesības noteikt pasākumus, kas inter alia ietver ievērošanas pārbaužu organizāciju, procedūras un līdzekļus, lai veiktu pārbaudes, vai iekārtas atbilst šīs regulas prasībām; |
| --- | --- |

c)

Padomes Regulas (EEK) Nr. 3821/85 (1985. gada 20. decembris) par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā (8), 19. pants, kas piešķir dalībvalstīm tiesības noteikt pasākumus, kas inter alia ietver ievērošanas pārbaužu organizāciju, procedūras un līdzekļus, lai veiktu pārbaudes, vai iekārtas atbilst šīs regulas prasībām;

| d) | Padomes Regulas (EEK) Nr. 881/92 (1992. gada 26. marts) par piekļuvi Kopienas kravu autopārvadājumu tirgum, ja pārvadājumus veic uz dalībvalsts teritoriju vai no tās, vai arī šķērsojot vienas vai vairāku dalībvalstu teritoriju (9), 5. panta 4. punkts, kas paredz, ka apstiprinātai Kopienas atļaujas kopijai jābūt transportlīdzeklī un tā jāuzrāda pārbaudei pēc attiecīgi pilnvarota kontroles darbinieka pieprasījuma. |
| --- | --- |

d)

Padomes Regulas (EEK) Nr. 881/92 (1992. gada 26. marts) par piekļuvi Kopienas kravu autopārvadājumu tirgum, ja pārvadājumus veic uz dalībvalsts teritoriju vai no tās, vai arī šķērsojot vienas vai vairāku dalībvalstu teritoriju (9), 5. panta 4. punkts, kas paredz, ka apstiprinātai Kopienas atļaujas kopijai jābūt transportlīdzeklī un tā jāuzrāda pārbaudei pēc attiecīgi pilnvarota kontroles darbinieka pieprasījuma.

2. DAĻA

VALSTU LIKUMI

| a) | Transportlīdzekļu, ar ko pārvadā preces un cilvēkus, vadītāju apliecību pārbaudes; |
| --- | --- |

a)

Transportlīdzekļu, ar ko pārvadā preces un cilvēkus, vadītāju apliecību pārbaudes;

| b) | pārbaudes attiecībā uz transportlīdzekļiem, ar ko pārvadā bīstamas preces, cita starpā:






  i) | dokumenti:






  — | vadītāja apmācības sertifikāts, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

pārbaudes attiecībā uz transportlīdzekļiem, ar ko pārvadā bīstamas preces, cita starpā:

i)

dokumenti:

—

vadītāja apmācības sertifikāts,

| — | drošības instrukcijas, |
| --- | --- |

—

drošības instrukcijas,

| — | apstiprinājuma sertifikāts (pēc ADR vai līdzīgiem standartiem), |
| --- | --- |

—

apstiprinājuma sertifikāts (pēc ADR vai līdzīgiem standartiem),

| — | vajadzības gadījumā dokumenta kopija, ar ko piešķirts izņēmuma statuss (pēc ADR vai līdzīgiem standartiem); |
| --- | --- |

—

vajadzības gadījumā dokumenta kopija, ar ko piešķirts izņēmuma statuss (pēc ADR vai līdzīgiem standartiem);

| ii) | transportlīdzekļa, ar ko pārvadā bīstamas preces, marķējums:






  — | oranžas krāsas panelis:






  — | atbilstība, |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

transportlīdzekļa, ar ko pārvadā bīstamas preces, marķējums:

—

oranžas krāsas panelis:

—

atbilstība,

| — | novietojums uz transportlīdzekļa, |
| --- | --- |

—

novietojums uz transportlīdzekļa,

| — | brīdinājuma zīme uz transportlīdzekļa:






  — | atbilstība, |
| --- | --- | --- |

—

brīdinājuma zīme uz transportlīdzekļa:

—

atbilstība,

| — | novietojums uz transportlīdzekļa, |
| --- | --- |

—

novietojums uz transportlīdzekļa,

| — | cisternas atšķirības zīme (piestiprinātām, demontējamām vai konteinera tipa cisternām):






  — | esamība un salasāmība, |
| --- | --- | --- |

—

cisternas atšķirības zīme (piestiprinātām, demontējamām vai konteinera tipa cisternām):

—

esamība un salasāmība,

| — | pēdējās inspekcijas datums, |
| --- | --- |

—

pēdējās inspekcijas datums,

| — | inspekcijas iestādes spiedogs; |
| --- | --- |

—

inspekcijas iestādes spiedogs;

| iii) | transportlīdzekļa aprīkojums (pēc ADR vai līdzīgiem standartiem):






  — | papildu ugunsdzēšamais aparāts, |
| --- | --- | --- |

iii)

transportlīdzekļa aprīkojums (pēc ADR vai līdzīgiem standartiem):

—

papildu ugunsdzēšamais aparāts,

| — | īpašs aprīkojums; |
| --- | --- |

—

īpašs aprīkojums;

| iv) | transportlīdzekļa noslodze:






  — | pārslodze (saskaņā ar cisternas tilpumu), |
| --- | --- | --- |

iv)

transportlīdzekļa noslodze:

—

pārslodze (saskaņā ar cisternas tilpumu),

| — | kravas paku nostiprinājums, |
| --- | --- |

—

kravas paku nostiprinājums,

| — | jauktu kravu pārvadāšanas aizliegums; |
| --- | --- |

—

jauktu kravu pārvadāšanas aizliegums;

| c) | pārbaudes attiecībā uz transportlīdzekļiem, ar ko pārvadā pārtikas preces, kas ātri bojājas, cita starpā:






  i) | dokumenti:






  — | transportlīdzekļa aprīkojuma atbilstības sertifikāts; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

pārbaudes attiecībā uz transportlīdzekļiem, ar ko pārvadā pārtikas preces, kas ātri bojājas, cita starpā:

i)

dokumenti:

—

transportlīdzekļa aprīkojuma atbilstības sertifikāts;

| ii) | speciālas iekārtas, ko izmanto pārtikas preču, kas ātri bojājas, pārvadāšanai:






  — | atbilstības plāksne, |
| --- | --- | --- |

ii)

speciālas iekārtas, ko izmanto pārtikas preču, kas ātri bojājas, pārvadāšanai:

—

atbilstības plāksne,

| — | atšķirības zīmes; |
| --- | --- |

—

atšķirības zīmes;

| iii) | speciāla aprīkojuma darbība:






  — | temperatūras noteikumi. |
| --- | --- | --- |

iii)

speciāla aprīkojuma darbība:

—

temperatūras noteikumi.

---

(1)  OV L 235, 17.9.1996., 59. lpp.

(2)  OV L 46, 17.2.1997., 1. lpp.

(3)  OV L 33, 4.2.2006., 82. lpp.

(4)  OV L 21, 29.1.1976., 10. lpp.

(5)  OV L 301, 28.10.1982., 1. lpp.

(6)  OV L 74, 20.3.1992., 1. lpp.

(7)  OV L 102, 11.4.2006.,1. lpp.

(8)  OV L 370, 31.12.1985., 8. lpp.

(9)  OV L 95, 9.4.1992., 1. lpp.

---

II PIELIKUMS

ATCELTĀ REGULA AR ŠĀDU GROZĪJUMU

(minēts 5. pantā)

| Padomes Regula (EEK) Nr. 4060/89 | (OV L 390, 30.12.1989., 18. lpp.) |
| --- | --- |
| Padomes Regula (EEK) Nr. 3356/91 | (OV L 318, 20.11.1991., 1. lpp.) |

Padomes Regula (EEK) Nr. 4060/89

(OV L 390, 30.12.1989., 18. lpp.)

Padomes Regula (EEK) Nr. 3356/91

(OV L 318, 20.11.1991., 1. lpp.)

---

III PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Regula (EEK) Nr. 4060/89 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. pants | 2. pants |
| 3. pants | 3. pants |
| 3.a pants | 4. pants |
| 4. pants | 6. pants |
| — | 5. pants |
| Pielikums, 1. daļa, a) direktīvas | I pielikums, 1. daļa, 1. punkts, a) apakšpunkts |
| Pielikums, 1. daļa, b) direktīvas | I pielikums, 1. daļa, 1. punkts, b) apakšpunkts |
| Pielikums, 1. daļa, c) direktīvas | I pielikums, 1. daļa, 1. punkts, c) apakšpunkts |
| Pielikums, 1. daļa, d) direktīvas | — |
| Pielikums, 1. daļa, e) direktīvas | I pielikums, 1. daļa, 1. punkts, d) apakšpunkts |
| Pielikums, 1. daļa, f) direktīvas | I pielikums, 1. daļa, 1. punkts, e) apakšpunkts |
| Pielikums, 1. daļa, a) regulas | I pielikums, 1. daļa, 2. punkts, a) apakšpunkts |
| Pielikums, 1. daļa, b) regulas | — |
| Pielikums, 1. daļa, c) regulas | — |
| Pielikums, 1. daļa, d) regulas | I pielikums, 1. daļa, 2. punkts, b) apakšpunkts |
| Pielikums, 1. daļa, e) regulas | I pielikums, 1. daļa, 2. punkts, c) apakšpunkts |
| Pielikums, 1. daļa, f) regulas | I pielikums, 1. daļa, 2. punkts, d) apakšpunkts |
| Pielikums, 2. daļa | I pielikums, 2. daļa |
| — | II pielikums |
| — | III pielikums |

Regula (EEK) Nr. 4060/89

Šī regula

1. pants

1. pants

2. pants

2. pants

3. pants

3. pants

3.a pants

4. pants

4. pants

6. pants

—

5. pants

Pielikums, 1. daļa, a) direktīvas

I pielikums, 1. daļa, 1. punkts, a) apakšpunkts

Pielikums, 1. daļa, b) direktīvas

I pielikums, 1. daļa, 1. punkts, b) apakšpunkts

Pielikums, 1. daļa, c) direktīvas

I pielikums, 1. daļa, 1. punkts, c) apakšpunkts

Pielikums, 1. daļa, d) direktīvas

—

Pielikums, 1. daļa, e) direktīvas

I pielikums, 1. daļa, 1. punkts, d) apakšpunkts

Pielikums, 1. daļa, f) direktīvas

I pielikums, 1. daļa, 1. punkts, e) apakšpunkts

Pielikums, 1. daļa, a) regulas

I pielikums, 1. daļa, 2. punkts, a) apakšpunkts

Pielikums, 1. daļa, b) regulas

—

Pielikums, 1. daļa, c) regulas

—

Pielikums, 1. daļa, d) regulas

I pielikums, 1. daļa, 2. punkts, b) apakšpunkts

Pielikums, 1. daļa, e) regulas

I pielikums, 1. daļa, 2. punkts, c) apakšpunkts

Pielikums, 1. daļa, f) regulas

I pielikums, 1. daļa, 2. punkts, d) apakšpunkts

Pielikums, 2. daļa

I pielikums, 2. daļa

—

II pielikums

—

III pielikums

---

| 14.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 304/70 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 304/70

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK, EURATOM) Nr. 1101/2008

(2008. gada 22. oktobris)

par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte

(kodificēta versija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 187. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (Euratom, EEK) Nr. 1588/90 (1990. gada 11. jūnijs) par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte (2), ir vairākas reizes būtiski grozīta (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (Euratom, EEK) Nr. 1588/90 (1990. gada 11. jūnijs) par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte (2), ir vairākas reizes būtiski grozīta (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē.

| (2) | Lai ļautu Komisijai veikt pienākumus, kas tai uzticēti Līgumos, tai jāsaņem pilnīga un uzticama informācija. Lai panāktu efektīvu vadību, Eiropas Kopienu Statistikas birojam, turpmāk – “Eurostat”, jāsaņem visi valstu statistikas dati, kas vajadzīgi Kopienas statistikas sagatavošanai un nepieciešamās analīzes veikšanai. |
| --- | --- |

(2)

Lai ļautu Komisijai veikt pienākumus, kas tai uzticēti Līgumos, tai jāsaņem pilnīga un uzticama informācija. Lai panāktu efektīvu vadību, Eiropas Kopienu Statistikas birojam, turpmāk – “Eurostat”, jāsaņem visi valstu statistikas dati, kas vajadzīgi Kopienas statistikas sagatavošanai un nepieciešamās analīzes veikšanai.

| (3) | EK Līguma 10. pantā un Euratom Līguma 192. pantā noteikts, ka dalībvalstīm jāatvieglo Kopienas uzdevumu sasniegšana. Šis pienākums attiecas arī uz visas vajadzīgās informācijas sniegšanu. Turklāt konfidenciālu statistikas datu nesaņemšana rada Eurostat ievērojamu informācijas zudumu Kopienas līmenī un grūtības sagatavot statistiku un veikt analīzi attiecībā uz Kopienu. |
| --- | --- |

(3)

EK Līguma 10. pantā un Euratom Līguma 192. pantā noteikts, ka dalībvalstīm jāatvieglo Kopienas uzdevumu sasniegšana. Šis pienākums attiecas arī uz visas vajadzīgās informācijas sniegšanu. Turklāt konfidenciālu statistikas datu nesaņemšana rada Eurostat ievērojamu informācijas zudumu Kopienas līmenī un grūtības sagatavot statistiku un veikt analīzi attiecībā uz Kopienu.

| (4) | Tā kā ir noteikts, ka Eurostat nodrošina tādu pašu informācijas konfidencialitātes garantiju kā valstu statistikas institūti, dalībvalstīm vairs nav iemesla atsaukties uz noteikumiem par statistikas konfidencialitāti. Šī garantija jau zināmā mērā ir ietverta Kopienas līgumos, jo īpaši EK Līguma 287. pantā un Euratom Līguma 194. panta 1. punktā, kā arī Padomes Regulas (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (1968. gada 29. februāris), ar ko nosaka Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (4), 17. pantā, un to var pastiprināt ar atbilstošiem pasākumiem saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā ir noteikts, ka Eurostat nodrošina tādu pašu informācijas konfidencialitātes garantiju kā valstu statistikas institūti, dalībvalstīm vairs nav iemesla atsaukties uz noteikumiem par statistikas konfidencialitāti. Šī garantija jau zināmā mērā ir ietverta Kopienas līgumos, jo īpaši EK Līguma 287. pantā un Euratom Līguma 194. panta 1. punktā, kā arī Padomes Regulas (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (1968. gada 29. februāris), ar ko nosaka Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (4), 17. pantā, un to var pastiprināt ar atbilstošiem pasākumiem saskaņā ar šo regulu.

| (5) | Vajadzētu efektīvi cīnīties ar šīs regulas aizsargātās statistikas konfidencialitātes pārkāpšanu neatkarīgi no tā, kas to pārkāpis. |
| --- | --- |

(5)

Vajadzētu efektīvi cīnīties ar šīs regulas aizsargātās statistikas konfidencialitātes pārkāpšanu neatkarīgi no tā, kas to pārkāpis.

| (6) | Par tādu noteikumu pārkāpumiem, kas ir saistoši Eurostat strādājošiem ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem un kas izdarīti tīši vai aiz nolaidības, attiecīgajām personām piemēro disciplinārsodu un, ja vajadzīgs, kriminālatbildību par dienesta noslēpuma izpaušanu, kā noteikts Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 12. un 18. pantā. |
| --- | --- |

(6)

Par tādu noteikumu pārkāpumiem, kas ir saistoši Eurostat strādājošiem ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem un kas izdarīti tīši vai aiz nolaidības, attiecīgajām personām piemēro disciplinārsodu un, ja vajadzīgs, kriminālatbildību par dienesta noslēpuma izpaušanu, kā noteikts Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 12. un 18. pantā.

| (7) | Šo regulu piemēro tikai to statistikas datu nosūtīšanai Eurostat, uz ko valstu statistikas institūtu kompetencē attiecas statistikas konfidencialitāte, un tā neskar īpašos valstu vai Kopienas noteikumus saistībā ar cita veida informācijas nosūtīšanu Komisijai. |
| --- | --- |

(7)

Šo regulu piemēro tikai to statistikas datu nosūtīšanai Eurostat, uz ko valstu statistikas institūtu kompetencē attiecas statistikas konfidencialitāte, un tā neskar īpašos valstu vai Kopienas noteikumus saistībā ar cita veida informācijas nosūtīšanu Komisijai.

| (8) | Šo regulu pieņem, neskarot EK Līguma 296. panta 1. punkta a) apakšpunktu, atbilstoši kuram nevienai dalībvalstij nav jāsniedz dati, kuru atklāšanu tā uzskata par pretēju tās būtiskām drošības interesēm. |
| --- | --- |

(8)

Šo regulu pieņem, neskarot EK Līguma 296. panta 1. punkta a) apakšpunktu, atbilstoši kuram nevienai dalībvalstij nav jāsniedz dati, kuru atklāšanu tā uzskata par pretēju tās būtiskām drošības interesēm.

| (9) | Šīs regulas noteikumu īstenošanai, jo īpaši to, kuru mērķis ir nodrošināt Eurostat nosūtīto konfidenciālo statistikas datu aizsardzību, ir nepieciešami cilvēku, tehniskie un finanšu resursi. |
| --- | --- |

(9)

Šīs regulas noteikumu īstenošanai, jo īpaši to, kuru mērķis ir nodrošināt Eurostat nosūtīto konfidenciālo statistikas datu aizsardzību, ir nepieciešami cilvēku, tehniskie un finanšu resursi.

| (10) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5), |
| --- | --- |

(10)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Šīs regulas mērķis ir:

| a) | pilnvarot valstu iestādes nosūtīt konfidenciālus statistikas datus Eiropas Kopienu Statistikas birojam (turpmāk – “Eurostat”); |
| --- | --- |

a)

pilnvarot valstu iestādes nosūtīt konfidenciālus statistikas datus Eiropas Kopienu Statistikas birojam (turpmāk – “Eurostat”);

| b) | garantēt to, ka Komisija veiks visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu šādi nosūtīto datu konfidencialitāti. |
| --- | --- |

b)

garantēt to, ka Komisija veiks visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu šādi nosūtīto datu konfidencialitāti.

2.   Šo regulu piemēro vienīgi attiecībā uz statistikas konfidencialitāti. Tā neskar īpašos Kopienas vai valstu noteikumus, kas aizsargā konfidencialitāti, kura nav statistikas konfidencialitāte.

2. pants

Šajā regulā turpmāk norādītos jēdzienus definē šādi:

| a) | konfidenciāli statistikas dati: dati, kas definēti Padomes Regulas (EK) Nr. 322/97 (1997. gada 17. februāris) par Kopienas statistiku (6) 13. pantā; |
| --- | --- |

a)

konfidenciāli statistikas dati: dati, kas definēti Padomes Regulas (EK) Nr. 322/97 (1997. gada 17. februāris) par Kopienas statistiku (6) 13. pantā;

| b) | valsts iestādes: valstu statistikas institūti un citas valstu organizācijas, kas ir atbildīgas par Kopienas statistikas vākšanu un izmantošanu; |
| --- | --- |

b)

valsts iestādes: valstu statistikas institūti un citas valstu organizācijas, kas ir atbildīgas par Kopienas statistikas vākšanu un izmantošanu;

| c) | informācija par fizisku personu privāto dzīvi: informācija par fizisku personu privāto un ģimenes dzīvi, kā tā definēta dažādu dalībvalstu tiesību aktos vai praksē; |
| --- | --- |

c)

informācija par fizisku personu privāto dzīvi: informācija par fizisku personu privāto un ģimenes dzīvi, kā tā definēta dažādu dalībvalstu tiesību aktos vai praksē;

| d) | izmantošana statistikas nolūkos: izmantošana tikai un vienīgi statistikas tabulu sastādīšanai vai statistikas ekonomiskajai analīzei; šos datus nedrīkst izmantot administratīviem, tiesu vai nodokļu nolūkiem vai apsekojamo vienību pārbaudei; |
| --- | --- |

d)

izmantošana statistikas nolūkos: izmantošana tikai un vienīgi statistikas tabulu sastādīšanai vai statistikas ekonomiskajai analīzei; šos datus nedrīkst izmantot administratīviem, tiesu vai nodokļu nolūkiem vai apsekojamo vienību pārbaudei;

| e) | statistiskā vienība: pamatvienība, ko aptver Eurostat nosūtītie statistikas dati; |
| --- | --- |

e)

statistiskā vienība: pamatvienība, ko aptver Eurostat nosūtītie statistikas dati;

| f) | tiešā identifikācija: statistiskās vienības identifikācija pēc tās vārda vai adreses vai pēc oficiāli piešķirta un publicēta identifikācijas numura; |
| --- | --- |

f)

tiešā identifikācija: statistiskās vienības identifikācija pēc tās vārda vai adreses vai pēc oficiāli piešķirta un publicēta identifikācijas numura;

| g) | netiešā identifikācija: iespēja noskaidrot statistiskās vienības identitāti citādi nekā f) punktā norādītajā veidā; |
| --- | --- |

g)

netiešā identifikācija: iespēja noskaidrot statistiskās vienības identitāti citādi nekā f) punktā norādītajā veidā;

| h) | Eurostat ierēdņi: Kopienu ierēdņi Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 1. panta nozīmē, kuri strādā Eurostat; |
| --- | --- |

h)

Eurostat ierēdņi: Kopienu ierēdņi Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 1. panta nozīmē, kuri strādā Eurostat;

| i) | pārējie Eurostat darbinieki: Kopienu darbinieki Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. līdz 5. panta nozīmē, kuri strādā Eurostat; |
| --- | --- |

i)

pārējie Eurostat darbinieki: Kopienu darbinieki Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. līdz 5. panta nozīmē, kuri strādā Eurostat;

| j) | izplatīšana: datu sniegšana jebkādā formā – ar publikācijām, piekļuvi datubāzēm, mikrofilmām, pa telefona sakariem utt. |
| --- | --- |

j)

izplatīšana: datu sniegšana jebkādā formā – ar publikācijām, piekļuvi datubāzēm, mikrofilmām, pa telefona sakariem utt.

3. pants

1.   Valstu iestādes ir pilnvarotas nosūtīt konfidenciālos statistikas datus Eurostat.

2.   Nedrīkst atsaukties uz valstu noteikumiem par statistikas konfidencialitāti, lai aizkavētu konfidenciālu statistikas datu nosūtīšanu Eurostat, ja Kopienas tiesību akts, kas reglamentē Kopienas statistiku, paredz šo datu nosūtīšanu.

3.   Konfidenciālus statistikas datus 2. punkta nozīmē Eurostat nosūta tā, ka statistiskās vienības nevar tieši identificēt. Tas neizslēdz plašāku nosūtīšanas noteikumu pieļaujamību saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem.

4.   Valstu iestādēm nav pienākums nosūtīt Eurostat datus par fizisku personu privāto dzīvi, ja nosūtītie dati varētu ļaut šīs personas tieši vai netieši identificēt.

4. pants

1.   Komisija veic visus nepieciešamos normatīvos, administratīvos, tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai nodrošinātu dalībvalstu kompetento iestāžu Eurostat nosūtīto statistikas datu konfidencialitāti saskaņā ar 3. pantu.

2.   Saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija nosaka kārtību konfidenciālu statistikas datu nosūtīšanai Eurostat un šo datu aizsardzības principus.

5. pants

1.   Komisija uzdod Eurostat ģenerāldirektoram nodrošināt tādu datu aizsardzību, ko dalībvalstu iestādes nosūtījušas Eurostat. Tā nosaka kārtību Eurostat iekšējai organizācijai, lai nodrošinātu šo aizsardzību, iepriekš apspriežoties ar 7. panta 1. punktā minēto komiteju.

2.   Eurostat nosūtītie konfidenciālie statistikas dati ir pieejami tikai Eurostat ierēdņiem, un viņi var šos datus izmantot tikai un vienīgi statistikas nolūkos.

3.   Tomēr Komisija īpašos gadījumos un tikai un vienīgi statistikas nolūkiem var piešķirt piekļuvi konfidenciālajiem statistikas datiem pārējiem Eurostat darbiniekiem un citām fiziskām personām, kas uz līguma pamata strādā Eurostat telpās. Šīs piekļuves kārtību Komisija nosaka saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto procedūru.

4.   Eurostat rīcībā esošos konfidenciālos statistikas datus var izplatīt vienīgi tad, ja tie ir apvienoti ar citu informāciju tā, ka statistiskās vienības nav identificējamas ne tieši, ne netieši.

5.   Eurostat ierēdņi un pārējie darbinieki, kā arī citas fiziskas personas, kas uz līguma pamata strādā biroja telpās, nedrīkst izmantot vai izplatīt šos datus citos nolūkos kā šajā regulā noteiktie; šis aizliegums paliek spēkā arī pēc pārcelšanas citā darbā, darba attiecību izbeigšanas vai aiziešanas pensijā.

6.   Šā panta 1. līdz 5. punktā paredzētos aizsardzības pasākumus piemēro:

| a) | visiem konfidenciālajiem statistikas datiem, kuru nosūtīšanu Eurostat paredz Kopienas tiesību akti, kas reglamentē Kopienas statistiku; |
| --- | --- |

a)

visiem konfidenciālajiem statistikas datiem, kuru nosūtīšanu Eurostat paredz Kopienas tiesību akti, kas reglamentē Kopienas statistiku;

| b) | visiem konfidenciālajiem statistikas datiem, ko dalībvalstis brīvprātīgi nosūta Eurostat. |
| --- | --- |

b)

visiem konfidenciālajiem statistikas datiem, ko dalībvalstis brīvprātīgi nosūta Eurostat.

6. pants

Dalībvalstis līdz 1992. gada 1. janvārim veic visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu to, ka tiek pārkāpts pienākums saglabāt tādu statistikas datu konfidencialitāti, kas nosūtīti saskaņā ar 3. pantu. Šie pasākumi attiecas vismaz uz pārkāpumiem, kas izdarīti attiecīgās dalībvalsts teritorijā un ko izdarījuši Eurostat ierēdņi vai pārējie darbinieki un citas fiziskas personas, kuras uz līguma pamata strādā Eurostat telpās.

Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju par veiktajiem pasākumiem. Komisija par to informē pārējās dalībvalstis.

7. pants

1.   Komisijai palīdz Statistikas datu konfidencialitātes nodrošināšanas komiteja, turpmāk – “Komiteja”.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši.

8. pants

Komiteja izskata jautājumus, ko saistībā ar šīs regulas piemērošanu tai vai nu pēc paša ierosmes, vai pēc kādas dalībvalsts pārstāvja lūguma iesniedz Komitejas priekšsēdētājs.

9. pants

Regulu (Euratom, EEK) Nr. 1588/90, kurā grozījumi izdarīti ar regulām, kā tas izklāstīts I pielikumā, atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu II pielikumā.

10. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2008. gada 22. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J.-P. JOUYET

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 14. decembra Atzinums (OV C 317 E, 23.12.2006., 600. lpp.) un Padomes 2008. gada 25. septembra Lēmums.

1

(2)  OV L 151, 15.6.1990., 1. lpp.

2

(3)  Skatīt I pielikumu.

3

(4)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.

4

(5)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

5

(6)  OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp.

6

---

I PIELIKUMS

Atsauktā regula ar sekojošiem grozījumiem

| Padomes Regula (Euratom, EEK) Nr. 1588/90
  (OV L 151, 15.6.1990., 1. lpp.) | |
| --- | --- |
| Padomes Regula (EK) Nr. 322/97
  (OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp.) | Tikai 21. pants, 2. punkts |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1882/2003
  (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.) | Tikai II pielikums, 4. punkts |

Padomes Regula (Euratom, EEK) Nr. 1588/90

(OV L 151, 15.6.1990., 1. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 322/97

(OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp.)

Tikai 21. pants, 2. punkts

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1882/2003

(OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.)

Tikai II pielikums, 4. punkts

---

II PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Regula (Euratom, EEK) Nr. 1588/90 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants, 1. punkts, pirmais un otrais ievilkums | 1. pants, 1. punkts, a) un b) apakšpunkts |
| 1. pants, 2. punkts | 1. pants, 2. punkts |
| 2. pants, 1) līdz 10) apakšpunkts | 2. pants, a) līdz j) apakšpunkts |
| 3. pants, 1. punkts | 3. pants, 1. punkts |
| 3. pants, 2. punkts | 3. pants, 2. punkts |
| 3. pants, 3. punkts, pirmā daļa | — |
| 3. pants, 3. punkts, otrā daļa | 3. pants, 3. punkts |
| 3. pants, 4. punkts | 3. pants, 4. punkts |
| 4. pants, 1. punkts | 4. pants, 1. punkts |
| 4. pants, 2. punkts | 5. pants, 6. punkts |
| 4. pants, 3. punkts | 4. pants, 2. punkts |
| 5. pants, 1. līdz 5. punkts | 5. pants, 1 līdz 5. punkts |
| 6. pants | 6. pants |
| 7. pants, 1. un 2. punkts | 7. pants, 1. un 2. punkts |
| 7. pants, 3. punkts | — |
| 8. pants | 8. pants |
| — | 9. pants |
| 9. pants | 10. pants |
| — | I pielikums |
| — | II pielikums |

Regula (Euratom, EEK) Nr. 1588/90

Šī regula

1. pants, 1. punkts, pirmais un otrais ievilkums

1. pants, 1. punkts, a) un b) apakšpunkts

1. pants, 2. punkts

1. pants, 2. punkts

2. pants, 1) līdz 10) apakšpunkts

2. pants, a) līdz j) apakšpunkts

3. pants, 1. punkts

3. pants, 1. punkts

3. pants, 2. punkts

3. pants, 2. punkts

3. pants, 3. punkts, pirmā daļa

—

3. pants, 3. punkts, otrā daļa

3. pants, 3. punkts

3. pants, 4. punkts

3. pants, 4. punkts

4. pants, 1. punkts

4. pants, 1. punkts

4. pants, 2. punkts

5. pants, 6. punkts

4. pants, 3. punkts

4. pants, 2. punkts

5. pants, 1. līdz 5. punkts

5. pants, 1 līdz 5. punkts

6. pants

6. pants

7. pants, 1. un 2. punkts

7. pants, 1. un 2. punkts

7. pants, 3. punkts

—

8. pants

8. pants

—

9. pants

9. pants

10. pants

—

I pielikums

—

II pielikums

---

| 14.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 304/75 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 304/75

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1102/2008

(2008. gada 22. oktobris)

par metāliskā dzīvsudraba un noteiktu dzīvsudraba savienojumu un maisījumu eksporta aizliegumu un drošu glabāšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu un, saistībā ar šīs regulas 1. pantu, tā 133. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Dzīvsudraba emisijas ir atzīts globāls apdraudējums, pret kuru jāvēršas vietējā, reģionālā, valstu un pasaules līmenī. |
| --- | --- |

(1)

Dzīvsudraba emisijas ir atzīts globāls apdraudējums, pret kuru jāvēršas vietējā, reģionālā, valstu un pasaules līmenī.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Kopienas stratēģija attiecībā uz dzīvsudrabu”, Padomes 2005. gada 24. jūnija Secinājumiem un Eiropas Parlamenta 2006. gada 14. marta Rezolūciju (3) par minēto stratēģiju ir jāsamazina dzīvsudraba kaitīgās ietekmes risks cilvēkiem un videi. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Kopienas stratēģija attiecībā uz dzīvsudrabu”, Padomes 2005. gada 24. jūnija Secinājumiem un Eiropas Parlamenta 2006. gada 14. marta Rezolūciju (3) par minēto stratēģiju ir jāsamazina dzīvsudraba kaitīgās ietekmes risks cilvēkiem un videi.

| (3) | Kopienas līmeņa pasākumi ir jāuzskata par daļu no pasaules kopējiem centieniem samazināt dzīvsudraba kaitīgās ietekmes risku, jo īpaši saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmas Dzīvsudraba programmu. |
| --- | --- |

(3)

Kopienas līmeņa pasākumi ir jāuzskata par daļu no pasaules kopējiem centieniem samazināt dzīvsudraba kaitīgās ietekmes risku, jo īpaši saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmas Dzīvsudraba programmu.

| (4) | Dzīvsudraba raktuvju slēgšana Kopienā rada vides un sociālās problēmas. Ar pieejamo finansēšanas mehānismu būtu jāturpina atbalstīt projektus un citas iniciatīvas, lai ļautu skartajiem reģioniem rast stabilus vietējās vides, nodarbinātības un saimnieciskās darbības risinājumus. |
| --- | --- |

(4)

Dzīvsudraba raktuvju slēgšana Kopienā rada vides un sociālās problēmas. Ar pieejamo finansēšanas mehānismu būtu jāturpina atbalstīt projektus un citas iniciatīvas, lai ļautu skartajiem reģioniem rast stabilus vietējās vides, nodarbinātības un saimnieciskās darbības risinājumus.

| (5) | Lai būtiski samazinātu dzīvsudraba piedāvājumu pasaules tirgū, būtu jāaizliedz no Kopienas eksportēt metālisko dzīvsudrabu, cinobra rūdu, dzīvsudraba (I) hlorīdu, dzīvsudraba (II) oksīdu, kā arī metāliskā dzīvsudraba un citu vielu maisījumus, tostarp dzīvsudraba sakausējumus ar vismaz 95 masas procentiem dzīvsudraba koncentrācijas. |
| --- | --- |

(5)

Lai būtiski samazinātu dzīvsudraba piedāvājumu pasaules tirgū, būtu jāaizliedz no Kopienas eksportēt metālisko dzīvsudrabu, cinobra rūdu, dzīvsudraba (I) hlorīdu, dzīvsudraba (II) oksīdu, kā arī metāliskā dzīvsudraba un citu vielu maisījumus, tostarp dzīvsudraba sakausējumus ar vismaz 95 masas procentiem dzīvsudraba koncentrācijas.

| (6) | Eksporta aizliegums Kopienā radīs ievērojamu dzīvsudraba pārprodukciju, kuras atkārtota nokļūšana tirgū būtu jānovērš. Tāpēc Kopienā būtu jānodrošina dzīvsudraba droša glabāšana. |
| --- | --- |

(6)

Eksporta aizliegums Kopienā radīs ievērojamu dzīvsudraba pārprodukciju, kuras atkārtota nokļūšana tirgū būtu jānovērš. Tāpēc Kopienā būtu jānodrošina dzīvsudraba droša glabāšana.

| (7) | Lai radītu drošas glabāšanas iespējas metāliskajam dzīvsudrabam, ko uzskata par atkritumiem, ir lietderīgi attiecībā uz dažiem atkritumu poligonu veidiem atkāpties no 5. panta 3. punkta a) apakšpunkta Padomes Direktīvā 1999/31/EK (1999. gada 26. aprīlis) par atkritumu poligoniem (4) un noteikt, ka uz metāliskā dzīvsudraba pagaidu glabāšanu atgūstamā veidā vairāk nekā vienu gadu virszemes glabātavās, kas paredzētas šim mērķim un ir atbilstīgi aprīkotas, neattiecas kritēriji, kuri izklāstīti 2.4. iedaļā pielikumā Padomes Lēmumam 2003/33/EK (2002. gada 19. decembris), ar ko nosaka kritērijus un procedūras atkritumu pieņemšanai poligonos saskaņā ar Direktīvas 1999/31/EK 16. pantu un II pielikumu (5). |
| --- | --- |

(7)

Lai radītu drošas glabāšanas iespējas metāliskajam dzīvsudrabam, ko uzskata par atkritumiem, ir lietderīgi attiecībā uz dažiem atkritumu poligonu veidiem atkāpties no 5. panta 3. punkta a) apakšpunkta Padomes Direktīvā 1999/31/EK (1999. gada 26. aprīlis) par atkritumu poligoniem (4) un noteikt, ka uz metāliskā dzīvsudraba pagaidu glabāšanu atgūstamā veidā vairāk nekā vienu gadu virszemes glabātavās, kas paredzētas šim mērķim un ir atbilstīgi aprīkotas, neattiecas kritēriji, kuri izklāstīti 2.4. iedaļā pielikumā Padomes Lēmumam 2003/33/EK (2002. gada 19. decembris), ar ko nosaka kritērijus un procedūras atkritumu pieņemšanai poligonos saskaņā ar Direktīvas 1999/31/EK 16. pantu un II pielikumu (5).

| (8) | Pārējie Direktīvas 1999/31/EK noteikumi būtu jāpiemēro visām par atkritumiem atzīta metāliskā dzīvsudraba glabātavām. Tas ietver minētās direktīvas 8. panta a) punkta iv) apakšpunktā paredzēto prasību, lai atļaujas pieprasījuma iesniedzējs dotu atbilstošu garantiju finansiāla nodrošinājuma vai līdzvērtīgā veidā, lai garantētu no atļaujas izrietošo saistību (tostarp pēc poligona slēgšanas izpildāmo noteikumu) izpildi un noteiktās slēgšanas procedūras. Turklāt šīm glabātavām piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/35/EK (2004. gada 21. aprīlis) par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (6). |
| --- | --- |

(8)

Pārējie Direktīvas 1999/31/EK noteikumi būtu jāpiemēro visām par atkritumiem atzīta metāliskā dzīvsudraba glabātavām. Tas ietver minētās direktīvas 8. panta a) punkta iv) apakšpunktā paredzēto prasību, lai atļaujas pieprasījuma iesniedzējs dotu atbilstošu garantiju finansiāla nodrošinājuma vai līdzvērtīgā veidā, lai garantētu no atļaujas izrietošo saistību (tostarp pēc poligona slēgšanas izpildāmo noteikumu) izpildi un noteiktās slēgšanas procedūras. Turklāt šīm glabātavām piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/35/EK (2004. gada 21. aprīlis) par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (6).

| (9) | Metāliskā dzīvsudraba pagaidu glabāšanai vairāk nekā vienu gadu virszemes glabātavās, kas atvēlētas šim mērķim un ir atbilstīgi aprīkotas, būtu jāpiemēro Padomes Direktīva 96/82/EK (1996. gada 9. decembris) par tādu smagu nelaimes gadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas (7). |
| --- | --- |

(9)

Metāliskā dzīvsudraba pagaidu glabāšanai vairāk nekā vienu gadu virszemes glabātavās, kas atvēlētas šim mērķim un ir atbilstīgi aprīkotas, būtu jāpiemēro Padomes Direktīva 96/82/EK (1996. gada 9. decembris) par tādu smagu nelaimes gadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas (7).

| (10) | Šai regulai nevajadzētu skart Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1013/2006 (2006. gada 14. jūnijs) par atkritumu sūtījumiem (8). Tomēr, lai Kopienā varētu pareizi apglabāt metālisko dzīvsudrabu, kompetentām saņēmējām un sūtītājām iestādēm nevajadzētu iebilst pret tāda metāliskā dzīvsudraba sūtījumiem, kuru saskaņā ar minētās regulas 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu uzskata par atkritumiem. Tiek ņemts vērā, ka saskaņā ar minētās regulas 11. panta 3. punktu tās 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu nepiemēro, ja sūtītājā dalībvalstī gadā saražo tik maz bīstamo atkritumu, ka jaunu specializētu apglabāšanas struktūru nodrošināšana attiecīgajā dalībvalstī nebūtu ekonomiski pamatota. |
| --- | --- |

(10)

Šai regulai nevajadzētu skart Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1013/2006 (2006. gada 14. jūnijs) par atkritumu sūtījumiem (8). Tomēr, lai Kopienā varētu pareizi apglabāt metālisko dzīvsudrabu, kompetentām saņēmējām un sūtītājām iestādēm nevajadzētu iebilst pret tāda metāliskā dzīvsudraba sūtījumiem, kuru saskaņā ar minētās regulas 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu uzskata par atkritumiem. Tiek ņemts vērā, ka saskaņā ar minētās regulas 11. panta 3. punktu tās 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu nepiemēro, ja sūtītājā dalībvalstī gadā saražo tik maz bīstamo atkritumu, ka jaunu specializētu apglabāšanas struktūru nodrošināšana attiecīgajā dalībvalstī nebūtu ekonomiski pamatota.

| (11) | Lai nodrošinātu cilvēka veselībai un videi drošu glabāšanu, pazemes krātuvju drošības novērtējums saskaņā ar Lēmumu 2003/33/EK būtu jāpapildina ar īpašām prasībām un jāattiecina arī uz krātuvēm, kas nav pazemes krātuves. Nebūtu jāatļauj veikt galīgas apglabāšanas operācijas, pirms nav pieņemtas īpašās prasības un pieņemšanas kritēriji. Glabāšanas apstākļiem sāls raktuvēs vai dziļi pazemē, cietos klinšu iežos, kas pielāgoti metāliskā dzīvsudraba apglabāšanai, jo īpaši būtu jāatbilst principiem, kas paredz gruntsūdeņu aizsardzību pret dzīvsudrabu, dzīvsudraba tvaiku emisiju novēršanu, necaurlaidību pret gāzēm un šķidrumiem un – pastāvīgas glabāšanas gadījumā – atkritumu drošu iekapsulēšanu raktuves deformācijas procesa beigās. Minētie kritēriji būtu jāievieš Direktīvas 1999/31/EK pielikumos, kad šīs regulas nolūkā tajos izdara grozījumus. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu cilvēka veselībai un videi drošu glabāšanu, pazemes krātuvju drošības novērtējums saskaņā ar Lēmumu 2003/33/EK būtu jāpapildina ar īpašām prasībām un jāattiecina arī uz krātuvēm, kas nav pazemes krātuves. Nebūtu jāatļauj veikt galīgas apglabāšanas operācijas, pirms nav pieņemtas īpašās prasības un pieņemšanas kritēriji. Glabāšanas apstākļiem sāls raktuvēs vai dziļi pazemē, cietos klinšu iežos, kas pielāgoti metāliskā dzīvsudraba apglabāšanai, jo īpaši būtu jāatbilst principiem, kas paredz gruntsūdeņu aizsardzību pret dzīvsudrabu, dzīvsudraba tvaiku emisiju novēršanu, necaurlaidību pret gāzēm un šķidrumiem un – pastāvīgas glabāšanas gadījumā – atkritumu drošu iekapsulēšanu raktuves deformācijas procesa beigās. Minētie kritēriji būtu jāievieš Direktīvas 1999/31/EK pielikumos, kad šīs regulas nolūkā tajos izdara grozījumus.

| (12) | Virszemes glabāšanas apstākļiem jo īpaši būtu jāatbilst principiem, kas paredz atgriezeniskumu, dzīvsudraba aizsardzību pret nokrišņiem, aizsardzību pret iesūkšanos augsnēs un dzīvsudraba tvaiku emisiju novēršanu. Minētie kritēriji būtu jāievieš Direktīvas 1999/31/EK pielikumos, kad šīs regulas nolūkā tajos izdara grozījumus. Metāliskā dzīvsudraba glabāšana virszemē būtu jāuzskata par pagaidu risinājumu. |
| --- | --- |

(12)

Virszemes glabāšanas apstākļiem jo īpaši būtu jāatbilst principiem, kas paredz atgriezeniskumu, dzīvsudraba aizsardzību pret nokrišņiem, aizsardzību pret iesūkšanos augsnēs un dzīvsudraba tvaiku emisiju novēršanu. Minētie kritēriji būtu jāievieš Direktīvas 1999/31/EK pielikumos, kad šīs regulas nolūkā tajos izdara grozījumus. Metāliskā dzīvsudraba glabāšana virszemē būtu jāuzskata par pagaidu risinājumu.

| (13) | Lai veicinātu šīs regulas piemērošanu, hlora-sārmu rūpniecībai būtu jānosūta Komisijai un attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm visi atbilstīgie dati par dzīvsudraba elementu ekspluatācijas pārtraukšanu savās rūpnīcās. Arī tām rūpniecības nozarēm, kas iegūst dzīvsudrabu dabasgāzes attīrīšanas procesā vai kā blakusproduktu krāsainā metāla raktuvēs un metalurģijā, būtu jāsniedz atbilstīgie dati Komisijai un attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Komisijai būtu jānodrošina, ka šī informācija ir publiski pieejama. |
| --- | --- |

(13)

Lai veicinātu šīs regulas piemērošanu, hlora-sārmu rūpniecībai būtu jānosūta Komisijai un attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm visi atbilstīgie dati par dzīvsudraba elementu ekspluatācijas pārtraukšanu savās rūpnīcās. Arī tām rūpniecības nozarēm, kas iegūst dzīvsudrabu dabasgāzes attīrīšanas procesā vai kā blakusproduktu krāsainā metāla raktuvēs un metalurģijā, būtu jāsniedz atbilstīgie dati Komisijai un attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Komisijai būtu jānodrošina, ka šī informācija ir publiski pieejama.

| (14) | Lai laikus varētu veikt šīs regulas izvērtēšanu, dalībvalstīm būtu jāiesniedz informācija gan par glabātavām izdotajām atļaujām, gan par šīs regulas piemērošanu un ietekmi uz tirgu. Importētājiem, eksportētājiem un uzņēmumiem būtu jāiesniedz informācija par metāliskā dzīvsudraba, cinobra rūdas, dzīvsudraba (I) hlorīda, dzīvsudraba (II) oksīda, kā arī metāliskā dzīvsudraba un citu vielu maisījumu, tostarp dzīvsudraba sakausējumu ar vismaz 95 masas procentiem dzīvsudraba koncentrācijas, pārvietošanu un izmantojumu. |
| --- | --- |

(14)

Lai laikus varētu veikt šīs regulas izvērtēšanu, dalībvalstīm būtu jāiesniedz informācija gan par glabātavām izdotajām atļaujām, gan par šīs regulas piemērošanu un ietekmi uz tirgu. Importētājiem, eksportētājiem un uzņēmumiem būtu jāiesniedz informācija par metāliskā dzīvsudraba, cinobra rūdas, dzīvsudraba (I) hlorīda, dzīvsudraba (II) oksīda, kā arī metāliskā dzīvsudraba un citu vielu maisījumu, tostarp dzīvsudraba sakausējumu ar vismaz 95 masas procentiem dzīvsudraba koncentrācijas, pārvietošanu un izmantojumu.

| (15) | Dalībvalstīm būtu jānosaka sankcijas, ko piemēro fiziskām un juridiskām personām par šīs regulas pārkāpumiem. Minētajām sankcijām vajadzētu būt efektīvām, samērīgām un preventīvām. |
| --- | --- |

(15)

Dalībvalstīm būtu jānosaka sankcijas, ko piemēro fiziskām un juridiskām personām par šīs regulas pārkāpumiem. Minētajām sankcijām vajadzētu būt efektīvām, samērīgām un preventīvām.

| (16) | Neskarot Līgumā paredzētos noteikumus par konkurenci, un jo īpaši tā 81. pantu, ir ieteicams organizēt informācijas apmaiņu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai novērtētu iespējamo vajadzību veikt papildu pasākumus attiecībā uz dzīvsudraba eksportu, importu un glabāšanu un attiecībā uz dzīvsudraba savienojumiem un dzīvsudrabu saturošiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(16)

Neskarot Līgumā paredzētos noteikumus par konkurenci, un jo īpaši tā 81. pantu, ir ieteicams organizēt informācijas apmaiņu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai novērtētu iespējamo vajadzību veikt papildu pasākumus attiecībā uz dzīvsudraba eksportu, importu un glabāšanu un attiecībā uz dzīvsudraba savienojumiem un dzīvsudrabu saturošiem ražojumiem.

| (17) | Komisijai un dalībvalstīm būtu jāveicina tehniskās palīdzības sniegšana attīstības valstīm un valstīm pārejas periodā, un jo īpaši palīdzība, lai sekmētu pāreju uz alternatīvām tehnoloģijām, kurās neizmanto dzīvsudrabu, un atteikšanos no dzīvsudraba un dzīvsudraba savienojumu izmantošanas un laišanas tirgū. |
| --- | --- |

(17)

Komisijai un dalībvalstīm būtu jāveicina tehniskās palīdzības sniegšana attīstības valstīm un valstīm pārejas periodā, un jo īpaši palīdzība, lai sekmētu pāreju uz alternatīvām tehnoloģijām, kurās neizmanto dzīvsudrabu, un atteikšanos no dzīvsudraba un dzīvsudraba savienojumu izmantošanas un laišanas tirgū.

| (18) | Notiek pētniecība saistībā ar dzīvsudraba drošu apglabāšanu, tostarp saistībā ar dažādām tehnoloģijām, lai dzīvsudrabu stabilizētu vai citādi padarītu nekaitīgu. Komisijai prioritārā kārtībā vajadzētu pārskatīt šos pētījumus un pēc iespējas drīz iesniegt ziņojumu. Šī informācija ir nozīmīga, jo tā nodrošinās pietiekamu pamatu šīs regulas pārskatīšanai nolūkā sasniegt tās mērķi. |
| --- | --- |

(18)

Notiek pētniecība saistībā ar dzīvsudraba drošu apglabāšanu, tostarp saistībā ar dažādām tehnoloģijām, lai dzīvsudrabu stabilizētu vai citādi padarītu nekaitīgu. Komisijai prioritārā kārtībā vajadzētu pārskatīt šos pētījumus un pēc iespējas drīz iesniegt ziņojumu. Šī informācija ir nozīmīga, jo tā nodrošinās pietiekamu pamatu šīs regulas pārskatīšanai nolūkā sasniegt tās mērķi.

| (19) | Komisijai šī informācija būtu jāņem vērā, iesniedzot izvērtējuma ziņojumu, lai identificētu iespējamo vajadzību izdarīt grozījumus šajā regulā. |
| --- | --- |

(19)

Komisijai šī informācija būtu jāņem vērā, iesniedzot izvērtējuma ziņojumu, lai identificētu iespējamo vajadzību izdarīt grozījumus šajā regulā.

| (20) | Tāpat Komisijai būtu jāseko līdzi starptautiskajām norisēm attiecībā uz dzīvsudraba piedāvājumu un pieprasījumu, jo īpaši daudzpusējām sarunām, un jāziņo par tām, lai varētu izvērtēt vispārējās pieejas atbilstību. |
| --- | --- |

(20)

Tāpat Komisijai būtu jāseko līdzi starptautiskajām norisēm attiecībā uz dzīvsudraba piedāvājumu un pieprasījumu, jo īpaši daudzpusējām sarunām, un jāziņo par tām, lai varētu izvērtēt vispārējās pieejas atbilstību.

| (21) | Pasākumi, kas vajadzīgi šīs regulas piemērošanai saistībā ar metāliskā dzīvsudraba pagaidu glabāšanu dažās šajā regulā minētajās glabātavās, būtu jāpieņem saskaņā ar Direktīvu 1999/31/EK, ņemot vērā tiešo saikni starp šo regulu un minēto direktīvu. |
| --- | --- |

(21)

Pasākumi, kas vajadzīgi šīs regulas piemērošanai saistībā ar metāliskā dzīvsudraba pagaidu glabāšanu dažās šajā regulā minētajās glabātavās, būtu jāpieņem saskaņā ar Direktīvu 1999/31/EK, ņemot vērā tiešo saikni starp šo regulu un minēto direktīvu.

| (22) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, samazināt dzīvsudraba kaitīgo ietekmi, nosakot eksporta aizliegumu un glabāšanas pienākumu, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka – ņemot vērā ietekmi uz preču plūsmu un iekšējā tirgus darbību, kā arī dzīvsudraba piesārņojuma pārrobežu iezīmes – minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, samazināt dzīvsudraba kaitīgo ietekmi, nosakot eksporta aizliegumu un glabāšanas pienākumu, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka – ņemot vērā ietekmi uz preču plūsmu un iekšējā tirgus darbību, kā arī dzīvsudraba piesārņojuma pārrobežu iezīmes – minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

1.   No 2011. gada 15. marta ir aizliegts no Kopienas eksportēt metālisko dzīvsudrabu (Hg, CAS RN 7439-97-6), cinobra rūdu, dzīvsudraba (I) hlorīdu (Hg2Cl2, CAS RN 10112-91-1), dzīvsudraba (II) oksīdu (HgO, CAS RN 21908-53-2), kā arī metāliskā dzīvsudraba un citu vielu maisījumus, tostarp dzīvsudraba sakausējumus ar vismaz 95 masas procentiem dzīvsudraba koncentrācijas.

2.   Aizliegums neattiecas uz 1. punktā minēto savienojumu eksportu pētniecības un izstrādes, medicīniskos vai analītiskos nolūkos.

3.   No 2011. gada 15. marta ir aizliegta metāliskā dzīvsudraba samaisīšana ar citām vielām ar vienīgo mērķi eksportēt metālisko dzīvsudrabu.

2. pants

No 2011. gada 15. marta turpmāk norādīto uzskata par atkritumiem un apglabā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/12/EK (2006. gada 5. aprīlis) par atkritumiem (9) tā, lai tas neapdraudētu cilvēku veselību un vidi:

| a) | metālisko dzīvsudrabu, ko vairs neizmanto hlora un sārmu elektrolīzes rūpniecībā; |
| --- | --- |

a)

metālisko dzīvsudrabu, ko vairs neizmanto hlora un sārmu elektrolīzes rūpniecībā;

| b) | dabasgāzes attīrīšanā iegūtu metālisko dzīvsudrabu; |
| --- | --- |

b)

dabasgāzes attīrīšanā iegūtu metālisko dzīvsudrabu;

| c) | krāsaino metālu kalnrūpniecībā un metalurģijā iegūtu metālisko dzīvsudrabu; un |
| --- | --- |

c)

krāsaino metālu kalnrūpniecībā un metalurģijā iegūtu metālisko dzīvsudrabu; un

| d) | metālisko dzīvsudrabu, kas no 2011. gada 15. marta iegūts no cinobra rūdas Kopienā. |
| --- | --- |

d)

metālisko dzīvsudrabu, kas no 2011. gada 15. marta iegūts no cinobra rūdas Kopienā.

3. pants

1.   Atkāpjoties no Direktīvas 1999/31/EK 5. panta 3. punkta a) apakšpunkta, metālisko dzīvsudrabu, ko uzskata par atkritumiem, pienācīgi noslēgtu var:

| a) | ierobežotu laiku, kas pārsniedz vienu gadu, vai pastāvīgi glabāt (apglabāšanas operācijas, attiecīgi, D 15 vai D 12, kā tās definētas Direktīvas 2006/12/EK II A pielikumā) sāls raktuvēs, kas pielāgotas metāliskā dzīvsudraba apglabāšanai, vai dziļos, cietos pazemes klinšu iežos, kas garantē drošības un nošķirtības līmeni, kas ir līdzvērtīgs minēto sāls raktuvju nodrošinātajam līmenim, vai |
| --- | --- |

a)

ierobežotu laiku, kas pārsniedz vienu gadu, vai pastāvīgi glabāt (apglabāšanas operācijas, attiecīgi, D 15 vai D 12, kā tās definētas Direktīvas 2006/12/EK II A pielikumā) sāls raktuvēs, kas pielāgotas metāliskā dzīvsudraba apglabāšanai, vai dziļos, cietos pazemes klinšu iežos, kas garantē drošības un nošķirtības līmeni, kas ir līdzvērtīgs minēto sāls raktuvju nodrošinātajam līmenim, vai

| b) | ierobežotu laiku, kas pārsniedz vienu gadu, (apglabāšanas operācija D 15, kā tā definēta Direktīvas 2006/12/EK II A pielikumā) glabāt virszemes iekārtās, kas ir paredzētas un aprīkotas metāliskā dzīvsudraba pagaidu glabāšanai. Šādā gadījumā nepiemēro Lēmuma 2003/33/EK pielikuma 2.4. iedaļā izklāstītos kritērijus. |
| --- | --- |

b)

ierobežotu laiku, kas pārsniedz vienu gadu, (apglabāšanas operācija D 15, kā tā definēta Direktīvas 2006/12/EK II A pielikumā) glabāt virszemes iekārtās, kas ir paredzētas un aprīkotas metāliskā dzīvsudraba pagaidu glabāšanai. Šādā gadījumā nepiemēro Lēmuma 2003/33/EK pielikuma 2.4. iedaļā izklāstītos kritērijus.

Uz a) un b) apakšpunktu attiecas pārējie Direktīvas 1999/31/EK un Lēmuma 2003/33/EK noteikumi.

2.   Direktīva 96/82/EK attiecas uz glabātavām, kā minēts šā panta 1. punkta b) apakšpunktā.

4. pants

1.   Saskaņā ar Lēmumu 2003/33/EK veicamais drošības novērtējums attiecībā uz metāliskā dzīvsudraba apglabāšanu saskaņā ar šīs regulas 3. pantu nodrošina, ka tiek iekļauti īpašie apdraudējumi, ko rada metāliskā dzīvsudraba un tā glabāšanas līdzekļu īpašības un ilgtermiņa iezīmes.

2.   Direktīvas 1999/31/EK 8. un 9. pantā minētā atļauja šīs regulas 3. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajām glabātavām ietver prasības veikt regulāras glabāšanas līdzekļu vizuālās pārbaudes un uzstādīt atbilstīgas tvaiku detektoru iekārtas, lai konstatētu jebkādas noplūdes.

3.   Prasības attiecībā uz šīs regulas 3. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajām glabātavām, kā arī metāliskā dzīvsudraba pieņemšanas kritērijus, ar ko groza Direktīvas 1999/31/EK I, II un III pielikumu, pieņem saskaņā ar minētās direktīvas 16. pantā minēto procedūru. Komisija pēc iespējas drīz un ne vēlāk kā 2010. gada 1. janvārī iesniedz attiecīgu priekšlikumu, ņemot vērā informācijas apmaiņas rezultātus saskaņā ar 8. panta 1. punktu un ziņojumu par drošas glabāšanas iespējām saskaņā ar 8. panta 2. punktu.

Metāliskā dzīvsudraba galīgu apglabāšanu (apglabāšanas operācija D 12, kā definēts Direktīvas 2006/12/EK II A pielikumā) atļauj vienīgi pēc dienas, kad pieņemti grozījumi Direktīvas 1999/31/EK I, II un III pielikumā.

5. pants

1.   Dalībvalstis iesniedz Komisijai kopijas visām atļaujām, kas izdotas iekārtām, kuras paredzētas metāliskā dzīvsudraba pagaidu vai pastāvīgai glabāšanai (apglabāšanas operācijas, attiecīgi, D 15 vai D 12, kā definēts Direktīvas 2006/12/EK II A pielikumā), pievienojot attiecīgo drošības novērtējumu atbilstīgi šīs regulas 4. panta 1. punktam.

2.   Dalībvalstis līdz 2012. gada 1. jūlijam informē Komisiju par šīs regulas piemērošanu un ietekmi uz tirgu to attiecīgajās teritorijās. Pēc Komisijas lūguma dalībvalstis iesniedz šo informāciju pirms minētās dienas.

3.   Importētāji, eksportētāji un 2. pantā minēto darbību veicēji līdz 2012. gada 1. jūlijam nosūta Komisijai un kompetentajām iestādēm šādus datus:

| a) | Kopienā ievestā metāliskā dzīvsudraba daudzums, cenas, izcelsmes valsts, galamērķa valsts un paredzētais izmantojums; |
| --- | --- |

a)

Kopienā ievestā metāliskā dzīvsudraba daudzums, cenas, izcelsmes valsts, galamērķa valsts un paredzētais izmantojums;

| b) | apjoms, izcelsmes valsts un galamērķa valsts attiecībā uz tāda metāliskā dzīvsudraba pārrobežu tirdzniecību Kopienā, kuru uzskata par atkritumiem. |
| --- | --- |

b)

apjoms, izcelsmes valsts un galamērķa valsts attiecībā uz tāda metāliskā dzīvsudraba pārrobežu tirdzniecību Kopienā, kuru uzskata par atkritumiem.

6. pants

1.   Uzņēmumi, kas iesaistīti hlora–sārmu rūpniecībā, nosūta Komisijai un attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm šādus datus par dzīvsudraba ekspluatācijas pārtraukšanu attiecīgajā gadā:

| a) | hlora–sārmu rūpniecībā joprojām izmantojamā kopējā dzīvsudraba apjoma iespējami precīzākais novērtējums; |
| --- | --- |

a)

hlora–sārmu rūpniecībā joprojām izmantojamā kopējā dzīvsudraba apjoma iespējami precīzākais novērtējums;

| b) | ražotnē uzglabātā dzīvsudraba kopējais apjoms; |
| --- | --- |

b)

ražotnē uzglabātā dzīvsudraba kopējais apjoms;

| c) | dzīvsudraba atkritumu apjoms, kas nosūtīts uz atsevišķām pagaidu vai galīgām glabātavām, šo glabātavu atrašanās vieta un kontaktinformācija. |
| --- | --- |

c)

dzīvsudraba atkritumu apjoms, kas nosūtīts uz atsevišķām pagaidu vai galīgām glabātavām, šo glabātavu atrašanās vieta un kontaktinformācija.

2.   Uzņēmumi, kas darbojas rūpniecības nozarēs, kuras iegūst dzīvsudrabu no dabasgāzes attīrīšanas vai kā blakusproduktu krāsainā metāla raktuvēs un metalurģijā, nosūta Komisijai un attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm šādus datus par attiecīgajā gadā iegūto dzīvsudrabu:

| a) | iegūtā dzīvsudraba apjoms; |
| --- | --- |

a)

iegūtā dzīvsudraba apjoms;

| b) | dzīvsudraba apjoms, kas nosūtīts uz atsevišķām pagaidu vai galīgām glabātavām, kā arī šo glabātavu atrašanās vieta un kontaktinformācija. |
| --- | --- |

b)

dzīvsudraba apjoms, kas nosūtīts uz atsevišķām pagaidu vai galīgām glabātavām, kā arī šo glabātavu atrašanās vieta un kontaktinformācija.

3.   Attiecīgie uzņēmumi atbilstīgi nosūta 1. un 2. punktā minētos datus pirmo reizi līdz 2009. gada 4. decembrim un pēc tam katru gadu līdz 31. maijam.

4.   Komisija nodrošina, ka 3. punktā minētā informācija ir publiski pieejama saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1367/2006 (2006. gada 6. septembris) par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (10).

7. pants

Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Paredzētajām sankcijām jābūt efektīvām, proporcionālām un preventīvām. Dalībvalstis minētos noteikumus līdz 2009. gada 4. decembrim dara zināmus Komisijai un tūlīt paziņo tai par jebkādiem turpmākiem grozījumiem, kas tos ietekmē.

8. pants

1.   Komisija līdz 2010. gada 1. janvārim organizē informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un attiecīgajām ieinteresētajām personām. Minētajā informācijas apmaiņā jo īpaši izskata vajadzību:

| a) | eksporta aizliegumu attiecināt arī uz citiem dzīvsudraba savienojumiem, maisījumiem ar zemāku dzīvsudraba saturu un dzīvsudrabu saturošiem ražojumiem, jo īpaši termometriem, barometriem un sfigmomanometriem; |
| --- | --- |

a)

eksporta aizliegumu attiecināt arī uz citiem dzīvsudraba savienojumiem, maisījumiem ar zemāku dzīvsudraba saturu un dzīvsudrabu saturošiem ražojumiem, jo īpaši termometriem, barometriem un sfigmomanometriem;

| b) | aizliegt metāliskā dzīvsudraba, dzīvsudraba savienojumu un dzīvsudrabu saturošu ražojumu importu; |
| --- | --- |

b)

aizliegt metāliskā dzīvsudraba, dzīvsudraba savienojumu un dzīvsudrabu saturošu ražojumu importu;

| c) | glabāšanas pienākumu attiecināt arī uz metālisko dzīvsudrabu no citiem avotiem; |
| --- | --- |

c)

glabāšanas pienākumu attiecināt arī uz metālisko dzīvsudrabu no citiem avotiem;

| d) | noteikt termiņus metāliskā dzīvsudraba pagaidu glabāšanai. |
| --- | --- |

d)

noteikt termiņus metāliskā dzīvsudraba pagaidu glabāšanai.

Minētajā informācijas apmaiņā arī izskata jautājumu par drošu apglabāšanas iespēju izpēti.

Ja kļūst pieejama jauna būtiska informācija, Komisija organizē turpmāku informācijas apmaiņu.

2.   Komisija pastāvīgi pārskata notiekošo pētniecību attiecībā uz metāliskā dzīvsudraba drošas glabāšanas iespējām, tostarp tā sacietināšanu. Komisija līdz 2010. gada 1. janvārim iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Pamatojoties uz šo ziņojumu, Komisija attiecīgā gadījumā cik drīz vien iespējams un vēlākais 2013. gada 15. martā iesniedz priekšlikumu šīs regulas pārskatīšanai.

3.   Komisija izvērtē šīs regulas piemērošanu un ietekmi uz tirgu Kopienā, ņemot vērā šā panta 1. un 2. punktā un 5. un 6. pantā minēto informāciju.

4.   Komisija pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā 2013. gada 15. martā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā analizē un izvērtē 1. punktā minētās informācijas apmaiņas un 3. punktā minētā izvērtējuma rezultātus, vajadzības gadījumā pievienojot tam priekšlikumu šīs regulas pārskatīšanai, kā arī iesniedz 2. punktā minēto ziņojumu.

5.   Līdz 2010. gada 1. jūlijam Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par panākumiem daudzpusējos pasākumos un sarunās attiecībā uz dzīvsudrabu, jo īpaši izvērtējot šajā regulā noteikto pasākumu termiņu un jomas atbilstību attiecīgām starptautiskām norisēm.

9. pants

Dalībvalstis var līdz 2011. gada 15. martam saglabāt spēkā attiecīgās valsts pasākumus, ar ko ierobežo metāliskā dzīvsudraba, cinobra rūdas, dzīvsudraba (I) hlorīda, dzīvsudraba (II) oksīda, kā arī metāliskā dzīvsudraba un citu vielu maisījumu, tostarp dzīvsudraba sakausējumu ar vismaz 95 masas procentiem dzīvsudraba koncentrācijas, eksportu un kas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem pieņemti pirms 2008. gada 22. oktobra.

10. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2008. gada 22. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J.-P. JOUYET

---

(1)  OV C 168, 20.7.2007., 44. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 20. jūnija Atzinums (OV C 146 E, 12.6.2008., 209. lpp.), Padomes 2007. gada 20. decembra Kopējā nostāja (OV C 52 E, 26.2.2008., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Padomes 2008. gada 25. septembra Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV C 291 E, 30.11.2006., 128. lpp.

3

(4)  OV L 182, 16.7.1999., 1. lpp.

4

(5)  OV L 11, 16.1.2003., 27. lpp.

5

(6)  OV L 143, 30.4.2004., 56. lpp.

6

(7)  OV L 10, 14.1.1997., 13. lpp.

7

(8)  OV L 190, 12.7.2006., 1. lpp.

8

(9)  OV L 114, 27.4.2006., 9. lpp.

9

(10)  OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.

10

---

| 14.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 304/80 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 304/80

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1103/2008

(2008. gada 22. oktobris),

ar ko groza dažus tiesību aktus, kuriem piemēro Līguma 251. pantā noteikto procedūru, lai pielāgotu tos Padomes Lēmumam 1999/468/EK, attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru

Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai

Trešā daļa

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 61. panta c) punktu, 63. panta pirmās daļas 1. punkta a) apakšpunktu un 67. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (2),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4), grozīja ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK (5), ar ko ieviesa regulatīvo kontroles procedūru, lai pieņemtu vispārējus pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus pamataktā, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru, tostarp svītrot dažus šādus elementus vai papildināt aktu ar jauniem nebūtiskiem elementiem. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4), grozīja ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK (5), ar ko ieviesa regulatīvo kontroles procedūru, lai pieņemtu vispārējus pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus pamataktā, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru, tostarp svītrot dažus šādus elementus vai papildināt aktu ar jauniem nebūtiskiem elementiem.

| (2) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas deklarāciju (6) par Lēmumu 2006/512/EK ir noteikts, ka šo regulatīvo kontroles procedūru piemērot jau spēkā esošiem un saskaņā ar Līguma 251. pantu pieņemtiem tiesību aktiem var tad, ja tos pielāgo atbilstīgi piemērotajām procedūrām. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas deklarāciju (6) par Lēmumu 2006/512/EK ir noteikts, ka šo regulatīvo kontroles procedūru piemērot jau spēkā esošiem un saskaņā ar Līguma 251. pantu pieņemtiem tiesību aktiem var tad, ja tos pielāgo atbilstīgi piemērotajām procedūrām.

| (3) | Apvienotā Karaliste un Īrija, kas piedalījās to aktu pieņemšanā un piemērošanā, kuri grozīti ar šo regulu, saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, piedalās šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(3)

Apvienotā Karaliste un Īrija, kas piedalījās to aktu pieņemšanā un piemērošanā, kuri grozīti ar šo regulu, saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, piedalās šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā.

| (4) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tāpēc Dānijai tā nav saistoša un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tāpēc Dānijai tā nav saistoša un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Šajā regulā apzīmējums “dalībvalsts” nozīmē visas dalībvalstis, izņemot Dāniju.

2. pants

Pielikumā uzskaitītos tiesību aktus atbilstīgi minētajam pielikumam pielāgo Lēmumam 1999/468/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK.

3. pants

Atsauces uz pielikumā minēto tiesību aktu noteikumiem uzskata par atsaucēm uz šiem noteikumiem, kas pielāgoti ar šo regulu.

4. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.

Strasbūrā, 2008. gada 22. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J.-P. JOUYET

---

(1)  OV C 224, 30.8.2008., 35. lpp.

1

(2)  OV C 117, 14.5.2008., 1. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2008. gada 25. septembra Lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

4

(5)  OC L 200, 22.7.2006., 11. lpp.

5

(6)  OV C 255, 21.10.2006., 1. lpp.

6

---

PIELIKUMS

1.   Padomes Regula (EK) Nr. 44/2001 (2000. gada 22. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās
   (1)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 44/2001 Komisija būtu jāpilnvaro precizēt vai tehniski koriģēt minētās regulas pielikumos noteiktās veidlapas. Šie pasākumi, kuri ir vispārēji un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 44/2001 elementus, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

Tādēļ Regulu (EK) Nr. 44/2001 ar šo groza šādi:

| 1) | regulas 74. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   To veidlapu precizēšanu vai tehnisku koriģēšanu, kuru paraugi doti V un VI pielikumā, apstiprina Komisija. Pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 75. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 74. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   To veidlapu precizēšanu vai tehnisku koriģēšanu, kuru paraugi doti V un VI pielikumā, apstiprina Komisija. Pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 75. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”;

| 2) | regulas 75. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “75. pants
  1.   Komisijai palīdz komiteja.
  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.” |
| --- | --- |

2)

regulas 75. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“75. pants

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.”

2.   Padomes Regula (EK) Nr. 1206/2001 (2001. gada 28. maijs) par sadarbību starp dalībvalstu tiesām pierādījumu iegūšanā civillietās un komerclietās
   (2)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 1206/2001 Komisija būtu jāpilnvaro atjaunināt vai tehniski grozīt minētās regulas pielikumā noteiktās standarta veidlapas. Šie pasākumi, kuri ir vispārēji un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 1206/2001 elementus, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

Tādēļ Regulu (EK) Nr. 1206/2001 ar šo groza šādi:

| 1) | regulas 19. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Pielikumā noteikto standarta veidlapu precizējumus vai tehniskos grozījumus veic Komisija. Pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 20. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 19. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Pielikumā noteikto standarta veidlapu precizējumus vai tehniskos grozījumus veic Komisija. Pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 20. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”;

| 2) | regulas 20. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “20. pants
  1.   Komisijai palīdz komiteja.
  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.” |
| --- | --- |

2)

regulas 20. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“20. pants

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.”

3.   Padomes Regula (EK) Nr. 343/2003 (2003. gada 18. februāris), ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm
   (3)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 343/2003 Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt nosacījumus un procedūras humānās klauzulas īstenošanai un pieņemt kritērijus, kas nepieciešami pārsūtīšanas izpildei. Šie pasākumi, kuri ir vispārēji un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 343/2003 elementus, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

Tādēļ Regulu (EK) Nr. 343/2003 ar šo groza šādi:

| 1) | regulas 15. panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “5.   Nosacījumus un procedūras šā panta īstenošanai, attiecīgā gadījumā ietverot samierināšanas mehānismus dalībvalstu domstarpību izšķiršanai attiecībā uz konkrēto personu apvienošanas nepieciešamību vai vietu, kur tas būtu darāms, nosaka Komisija. Pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, papildinot to, pieņem saskaņā ar 27. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 15. panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“5.   Nosacījumus un procedūras šā panta īstenošanai, attiecīgā gadījumā ietverot samierināšanas mehānismus dalībvalstu domstarpību izšķiršanai attiecībā uz konkrēto personu apvienošanas nepieciešamību vai vietu, kur tas būtu darāms, nosaka Komisija. Pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, papildinot to, pieņem saskaņā ar 27. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”;

| 2) | regulas 19. panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “5.   Papildu noteikumus par pārsūtīšanas izpildi var pieņemt Komisija. Pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, papildinot to, pieņem saskaņā ar 27. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 19. panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“5.   Papildu noteikumus par pārsūtīšanas izpildi var pieņemt Komisija. Pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, papildinot to, pieņem saskaņā ar 27. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”;

| 3) | regulas 20. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   Papildu noteikumus par pārsūtīšanas izpildi var pieņemt Komisija. Pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, papildinot to, pieņem saskaņā ar 27. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 20. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Papildu noteikumus par pārsūtīšanas izpildi var pieņemt Komisija. Pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, papildinot to, pieņem saskaņā ar 27. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”;

| 4) | regulas 27. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.” |
| --- | --- |

4)

regulas 27. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.”

4.   Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 805/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko izveido Eiropas izpildes rīkojumu neapstrīdētiem prasījumiem
   (4)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 805/2004 Komisija būtu jāpilnvaro izdarīt grozījumus tās pielikumos ietvertajās standarta veidlapās. Šie pasākumi, kuri ir vispārēji un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 805/2004 elementus, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

Tādēļ Regulas (EK) Nr. 805/2004 31. un 32. pantu attiecīgi aizstāj ar šādiem pantiem:

“31. pants

Pielikumu grozījumi

Komisija izdara grozījumus pielikumos ietvertajās standarta veidlapās. Pasākumi, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 32. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

32. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 44/2001 75. pantā.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.”

---

(1)  OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp.

1

(2)  OV L 174, 27.6.2001., 1. lpp.

2

(3)  OV L 50, 25.2.2003., 1. lpp.

3

(4)  OV L 143, 30.4.2004., 15. lpp.

4

---

14.11.2008

| 14.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 304/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 304/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAMIestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---