# Úradný vestník L 304/14.

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 304 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5114. novembra 2008 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 304

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5114. novembra 2008

---

| Obsah | | I   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 z 22. októbra 2008 o energetickej štatistike
   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1100/2008 z 22. októbra 2008 o odstránení kontrol vykonávaných na hraniciach členských štátov v cestnej a vnútrozemskej vodnej doprave (kodifikované znenie)
   (
  1
  ) | 63 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES, Euratom) č. 1101/2008 z 22. októbra 2008 o prenose dôverných štatistických údajov Štatistickému úradu Európskych spoločenstiev (kodifikované znenie)
   (
  1
  ) | 70 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1102/2008 z 22. októbra 2008 o zákaze vývozu kovovej ortuti a niektorých zlúčenín a zmesí ortuti a o bezpečnom uskladnení kovovej ortuti
   (
  1
  ) | 75 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1103/2008 z 22. októbra 2008 o prispôsobení určitých nástrojov, na ktoré sa vzťahuje postup ustanovený v článku 251 zmluvy, rozhodnutiu Rady 1999/468/ES, pokiaľ ide o regulačný postup s kontrolou – Prispôsobenie regulačnému postupu s kontrolou – Tretia časť | 80 |

Obsah

I   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 z 22. októbra 2008 o energetickej štatistike
   (
  1
  )

(
  1

1

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1100/2008 z 22. októbra 2008 o odstránení kontrol vykonávaných na hraniciach členských štátov v cestnej a vnútrozemskej vodnej doprave (kodifikované znenie)
   (
  1
  )

(
  1

63

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES, Euratom) č. 1101/2008 z 22. októbra 2008 o prenose dôverných štatistických údajov Štatistickému úradu Európskych spoločenstiev (kodifikované znenie)
   (
  1
  )

(
  1

70

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1102/2008 z 22. októbra 2008 o zákaze vývozu kovovej ortuti a niektorých zlúčenín a zmesí ortuti a o bezpečnom uskladnení kovovej ortuti
   (
  1
  )

(
  1

75

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1103/2008 z 22. októbra 2008 o prispôsobení určitých nástrojov, na ktoré sa vzťahuje postup ustanovený v článku 251 zmluvy, rozhodnutiu Rady 1999/468/ES, pokiaľ ide o regulačný postup s kontrolou – Prispôsobenie regulačnému postupu s kontrolou – Tretia časť

80

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Poznámka pre čitateľa (pozri vnútornú stranu zadnej obálky) | s3 |

*

Poznámka pre čitateľa (pozri vnútornú stranu zadnej obálky)

Poznámka pre čitateľa

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné

NARIADENIA

| 14.11.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 304/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 304/1

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 1099/2008

z 22. októbra 2008

o energetickej štatistike

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 285 ods. 1,

so zreteľom na návrh Komisie,

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (1),

keďže:

| (1) | Spoločenstvo potrebuje presné a včasné údaje o množstve energie, jej formách, zdrojoch, výrobe, dodávke, transformácii a spotrebe na účely monitorovania vplyvu a účinku jeho práce v oblasti energetickej politiky. |
| --- | --- |

(1)

Spoločenstvo potrebuje presné a včasné údaje o množstve energie, jej formách, zdrojoch, výrobe, dodávke, transformácii a spotrebe na účely monitorovania vplyvu a účinku jeho práce v oblasti energetickej politiky.

| (2) | Energetická štatistika sa tradične zameriava na dodávky energie a na fosílne energie. V nasledujúcich rokoch je potrebné sa viac zamerať na dôkladnejšie znalosti o konečnej spotrebe energie, o obnoviteľnej energii a jadrovej energii a na ich monitorovanie. |
| --- | --- |

(2)

Energetická štatistika sa tradične zameriava na dodávky energie a na fosílne energie. V nasledujúcich rokoch je potrebné sa viac zamerať na dôkladnejšie znalosti o konečnej spotrebe energie, o obnoviteľnej energii a jadrovej energii a na ich monitorovanie.

| (3) | Na hodnotenie vplyvu spotreby energie na životné prostredie, najmä v súvislosti s emisiami skleníkových plynov, je nevyhnutná dostupnosť presných a aktuálnych informácií o energetike. Tieto informácie sa vyžadujú podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady 280/2004/ES z 11. februára 2004 o mechanizme sledovania emisií skleníkových plynov v Spoločenstve a uplatňovania Kjótskeho protokolu (2). |
| --- | --- |

(3)

Na hodnotenie vplyvu spotreby energie na životné prostredie, najmä v súvislosti s emisiami skleníkových plynov, je nevyhnutná dostupnosť presných a aktuálnych informácií o energetike. Tieto informácie sa vyžadujú podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady 280/2004/ES z 11. februára 2004 o mechanizme sledovania emisií skleníkových plynov v Spoločenstve a uplatňovania Kjótskeho protokolu (2).

| (4) | Na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/77/ES z 27. septembra 2001 o podpore elektrickej energie vyrábanej z obnoviteľných zdrojov energie na vnútornom trhu s elektrickou energiou (3) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/8/ES z 11. februára 2004 o podpore kogenerácie založenej na dopyte po využiteľnom teple na vnútornom trhu s energiou (4) musia členské štáty predkladať kvantitatívne energetické údaje. Na sledovanie pokroku pri dosahovaní cieľov uvedených v uvedených smerniciach sú potrebné podrobné a aktuálne energetické údaje. |
| --- | --- |

(4)

Na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/77/ES z 27. septembra 2001 o podpore elektrickej energie vyrábanej z obnoviteľných zdrojov energie na vnútornom trhu s elektrickou energiou (3) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/8/ES z 11. februára 2004 o podpore kogenerácie založenej na dopyte po využiteľnom teple na vnútornom trhu s energiou (4) musia členské štáty predkladať kvantitatívne energetické údaje. Na sledovanie pokroku pri dosahovaní cieľov uvedených v uvedených smerniciach sú potrebné podrobné a aktuálne energetické údaje.

| (5) | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/91/ES zo 16. decembra 2002 o energetickej hospodárnosti budov (5), smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/32/ES z 5. apríla 2006 o energetickej účinnosti konečného využitia energie a energetických službách (6) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/32/ES zo 6. júla 2005 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn výrobkov využívajúcich energiu (7) od členských štátov vyžadujú, aby oznamovali kvantitatívne údaje o spotrebe energie. Požaduje sa, aby sledovali pokrok pri dosahovaní cieľov stanovených v uvedených smerniciach, aby poskytovali podrobné a aktuálne energetické údaje a aby sa lepšie prepojili tieto energetické údaje s príslušnými štatistickými štúdiami, ako je sčítanie obyvateľstva a domácností a údaje o preprave. |
| --- | --- |

(5)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/91/ES zo 16. decembra 2002 o energetickej hospodárnosti budov (5), smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/32/ES z 5. apríla 2006 o energetickej účinnosti konečného využitia energie a energetických službách (6) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/32/ES zo 6. júla 2005 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn výrobkov využívajúcich energiu (7) od členských štátov vyžadujú, aby oznamovali kvantitatívne údaje o spotrebe energie. Požaduje sa, aby sledovali pokrok pri dosahovaní cieľov stanovených v uvedených smerniciach, aby poskytovali podrobné a aktuálne energetické údaje a aby sa lepšie prepojili tieto energetické údaje s príslušnými štatistickými štúdiami, ako je sčítanie obyvateľstva a domácností a údaje o preprave.

| (6) | Zelené knihy Komisie z 22. júna 2005 o energetickej účinnosti a z 8. marca 2006 o európskej stratégii pre udržateľnú, konkurencieschopnú a bezpečnú energiu analyzujú energetické politiky Európskej únie, ktoré si vyžadujú dostupnosť energetickej štatistiky Európskej únie vrátane na účely zriadenia Európskeho observatória trhu s energiou. |
| --- | --- |

(6)

Zelené knihy Komisie z 22. júna 2005 o energetickej účinnosti a z 8. marca 2006 o európskej stratégii pre udržateľnú, konkurencieschopnú a bezpečnú energiu analyzujú energetické politiky Európskej únie, ktoré si vyžadujú dostupnosť energetickej štatistiky Európskej únie vrátane na účely zriadenia Európskeho observatória trhu s energiou.

| (7) | Vytvorenie verejného modelu energetickej prognózy, ako Európsky parlament požadoval vo svojom uznesení zo 14. decembra 2006 o európskej stratégii pre udržateľnú, konkurencieschopnú a bezpečnú energiu (8), vyžaduje podrobné a aktuálne energetické údaje. |
| --- | --- |

(7)

Vytvorenie verejného modelu energetickej prognózy, ako Európsky parlament požadoval vo svojom uznesení zo 14. decembra 2006 o európskej stratégii pre udržateľnú, konkurencieschopnú a bezpečnú energiu (8), vyžaduje podrobné a aktuálne energetické údaje.

| (8) | V nasledujúcich rokoch by sa mala venovať väčšia pozornosť bezpečnosti dodávok najdôležitejších palív a na to, aby sa dali predvídať a koordinovať riešenia Európskej únie pre prípad kríz v dodávkach, sú potrebné včasnejšie a presnejšie údaje na úrovni Európskej únie. |
| --- | --- |

(8)

V nasledujúcich rokoch by sa mala venovať väčšia pozornosť bezpečnosti dodávok najdôležitejších palív a na to, aby sa dali predvídať a koordinovať riešenia Európskej únie pre prípad kríz v dodávkach, sú potrebné včasnejšie a presnejšie údaje na úrovni Európskej únie.

| (9) | Liberalizáciou energetického trhu a jeho vzrastajúcou zložitosťou je získavanie spoľahlivých a včasných energetických údajov výrazne ťažšie, najmä keď neexistuje právny základ týkajúci sa poskytovania takýchto údajov. |
| --- | --- |

(9)

Liberalizáciou energetického trhu a jeho vzrastajúcou zložitosťou je získavanie spoľahlivých a včasných energetických údajov výrazne ťažšie, najmä keď neexistuje právny základ týkajúci sa poskytovania takýchto údajov.

| (10) | Energetický štatistický systém musí zaručiť porovnateľnosť, transparentnosť, flexibilitu a schopnosť vyvíjať sa, aby mohol pomáhať pri politickom rozhodovaní Európskej únie a jej členských štátov a aby podporoval verejnú diskusiu s občanmi. Preto by sa mala v blízkej budúcnosti pridať štatistika o jadrovej energii a mali by sa zdokonaliť príslušné údaje o obnoviteľnej energii. Aj vzhľadom na energetickú efektívnosť by boli podrobné štatistiky o domácnostiach a doprave nesmierne užitočné. |
| --- | --- |

(10)

Energetický štatistický systém musí zaručiť porovnateľnosť, transparentnosť, flexibilitu a schopnosť vyvíjať sa, aby mohol pomáhať pri politickom rozhodovaní Európskej únie a jej členských štátov a aby podporoval verejnú diskusiu s občanmi. Preto by sa mala v blízkej budúcnosti pridať štatistika o jadrovej energii a mali by sa zdokonaliť príslušné údaje o obnoviteľnej energii. Aj vzhľadom na energetickú efektívnosť by boli podrobné štatistiky o domácnostiach a doprave nesmierne užitočné.

| (11) | Tvorba štatistiky Spoločenstva sa riadi pravidlami stanovenými v nariadení Rady (ES) č. 322/97 zo 17. februára 1997 o štatistike Spoločenstva (9). |
| --- | --- |

(11)

Tvorba štatistiky Spoločenstva sa riadi pravidlami stanovenými v nariadení Rady (ES) č. 322/97 zo 17. februára 1997 o štatistike Spoločenstva (9).

| (12) | Keďže cieľ tohto rozhodnutia, a to vytvorenie spoločného rámca Spoločenstva pre tvorbu, poskytovanie, hodnotenie a zverejňovanie porovnateľných energetických štatistík, nemôže byť dosiahnutý na úrovni jednotlivých členských štátov, ale ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(12)

Keďže cieľ tohto rozhodnutia, a to vytvorenie spoločného rámca Spoločenstva pre tvorbu, poskytovanie, hodnotenie a zverejňovanie porovnateľných energetických štatistík, nemôže byť dosiahnutý na úrovni jednotlivých členských štátov, ale ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (13) | Pri tvorbe a zverejňovaní štatistík Spoločenstva na základe tohto nariadenia by mali národné štatistické úrady a štatistický úrad Spoločenstva zohľadniť zásady uvedené v Kódexe postupov pri európskej štatistike, ktorý bol 24. februára 2005 prijatý Výborom pre štatistický program zriadeným rozhodnutím Rady 89/382/EHS, Euratom (10) a pripojený k odporúčaniu Komisie o nezávislosti, integrite a zodpovednosti národných štatistických úradov a štatistického úradu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(13)

Pri tvorbe a zverejňovaní štatistík Spoločenstva na základe tohto nariadenia by mali národné štatistické úrady a štatistický úrad Spoločenstva zohľadniť zásady uvedené v Kódexe postupov pri európskej štatistike, ktorý bol 24. februára 2005 prijatý Výborom pre štatistický program zriadeným rozhodnutím Rady 89/382/EHS, Euratom (10) a pripojený k odporúčaniu Komisie o nezávislosti, integrite a zodpovednosti národných štatistických úradov a štatistického úradu Spoločenstva.

| (14) | Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (11). |
| --- | --- |

(14)

Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (11).

| (15) | Komisia by mala byť predovšetkým splnomocnená na úpravu zoznamu zdrojov údajov, národných štatistík a predmetných objasnení alebo vymedzení pojmov, ako aj dojednaní o zasielaní, a na vytvorenie a úpravu ročnej štatistiky o jadrovej energii po jej začlenení, úpravu štatistiky o obnoviteľnej energii po jej začlenení a vytvorenie a úpravu štatistiky o konečenej spotrebe energie. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť nepodstatné prvky tohto nariadenia, okrem iného jeho doplnením o nové nepodstatné prvky, musia sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(15)

Komisia by mala byť predovšetkým splnomocnená na úpravu zoznamu zdrojov údajov, národných štatistík a predmetných objasnení alebo vymedzení pojmov, ako aj dojednaní o zasielaní, a na vytvorenie a úpravu ročnej štatistiky o jadrovej energii po jej začlenení, úpravu štatistiky o obnoviteľnej energii po jej začlenení a vytvorenie a úpravu štatistiky o konečenej spotrebe energie. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť nepodstatné prvky tohto nariadenia, okrem iného jeho doplnením o nové nepodstatné prvky, musia sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES.

| (16) | Je potrebné stanoviť, že Komisia môže členským štátom udeliť výnimky alebo odchýlky od tých aspektov zhromažďovania energetických údajov, ktoré by viedli k nadmernému zaťaženiu respondentov. Výnimky alebo odchýlky by sa mali udeliť len po získaní riadneho odôvodnenia udávajúceho transparentne súčasnú situáciu a nadmerné zaťaženie. Doba, počas ktorej ostanú v účinnosti, by sa mala obmedziť na čo najkratší potrebný čas. |
| --- | --- |

(16)

Je potrebné stanoviť, že Komisia môže členským štátom udeliť výnimky alebo odchýlky od tých aspektov zhromažďovania energetických údajov, ktoré by viedli k nadmernému zaťaženiu respondentov. Výnimky alebo odchýlky by sa mali udeliť len po získaní riadneho odôvodnenia udávajúceho transparentne súčasnú situáciu a nadmerné zaťaženie. Doba, počas ktorej ostanú v účinnosti, by sa mala obmedziť na čo najkratší potrebný čas.

| (17) | Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre štatistický program, |
| --- | --- |

(17)

Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre štatistický program,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

1.   Týmto nariadením sa ustanovuje spoločný rámec pre tvorbu, poskytovanie, hodnotenie a zverejňovanie porovnateľných energetických štatistík v Spoločenstve.

2.   Toto nariadenie sa uplatňuje na štatistické údaje o energetických produktoch a ich agregátoch v Spoločenstve.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| a) | „štatistika Spoločenstva“ je štatistika Spoločenstva, ako je definovaná v prvej zarážke článku 2 nariadenia (ES) č. 322/97; |
| --- | --- |

a)

„štatistika Spoločenstva“ je štatistika Spoločenstva, ako je definovaná v prvej zarážke článku 2 nariadenia (ES) č. 322/97;

| b) | „tvorba štatistiky“ je vypracovanie štatistiky, ako je definované v druhej zarážke článku 2 nariadenia (ES) č. 322/97; |
| --- | --- |

b)

„tvorba štatistiky“ je vypracovanie štatistiky, ako je definované v druhej zarážke článku 2 nariadenia (ES) č. 322/97;

| c) | „orgán Spoločenstva“ je orgán Spoločenstva, ako je definovaný vo štvrtej zarážke článku 2 nariadenia (ES) č. 322/97; |
| --- | --- |

c)

„orgán Spoločenstva“ je orgán Spoločenstva, ako je definovaný vo štvrtej zarážke článku 2 nariadenia (ES) č. 322/97;

| d) | „energetické produkty“ sú palivá, teplo, obnoviteľná energia, elektrina alebo iná forma energie; |
| --- | --- |

d)

„energetické produkty“ sú palivá, teplo, obnoviteľná energia, elektrina alebo iná forma energie;

| e) | „agregáty“ sú údaje agregované na národnej úrovni týkajúce sa zaobchádzania s energetickými produktami alebo ich využívania, konkrétne tvorba, obchod, zásoby, transformácia, spotreba a štrukturálne charakteristiky energetického systému, ako sú inštalované výkony na výrobu elektriny alebo výrobné kapacity pre ropné výrobky; |
| --- | --- |

e)

„agregáty“ sú údaje agregované na národnej úrovni týkajúce sa zaobchádzania s energetickými produktami alebo ich využívania, konkrétne tvorba, obchod, zásoby, transformácia, spotreba a štrukturálne charakteristiky energetického systému, ako sú inštalované výkony na výrobu elektriny alebo výrobné kapacity pre ropné výrobky;

| f) | „kvalita údajov“ sú nasledujúce aspekty štatistickej kvality: relevantnosť, presnosť, aktuálnosť a dochvílnosť, dostupnosť a zrozumiteľnosť, porovnateľnosť, koherencia a kompletnosť. |
| --- | --- |

f)

„kvalita údajov“ sú nasledujúce aspekty štatistickej kvality: relevantnosť, presnosť, aktuálnosť a dochvílnosť, dostupnosť a zrozumiteľnosť, porovnateľnosť, koherencia a kompletnosť.

Článok 3

Zdroje údajov

1.   Uplatňovaním zásad udržania zníženého zaťaženia respondentov a administratívneho zjednodušenia zhromažďujú členské štáty údaje týkajúce sa energetických produktov a ich agregátov v Spoločenstve z nasledujúcich zdrojov:

| a) | špecifické štatistické zisťovania zamerané na výrobcov a obchodníkov primárnej a transformovanej energie, distribútorov a dopravcov, dovozcov a vývozcov energetických produktov; |
| --- | --- |

a)

špecifické štatistické zisťovania zamerané na výrobcov a obchodníkov primárnej a transformovanej energie, distribútorov a dopravcov, dovozcov a vývozcov energetických produktov;

| b) | ostatné štatistické zisťovania zamerané na koncových užívateľov energie v sektoroch spracovateľského priemyslu, dopravy a ostatných sektoroch vrátane domácností; |
| --- | --- |

b)

ostatné štatistické zisťovania zamerané na koncových užívateľov energie v sektoroch spracovateľského priemyslu, dopravy a ostatných sektoroch vrátane domácností;

| c) | ostatné postupy štatistického odhadu alebo iné zdroje vrátane administratívnych zdrojov, napr. regulačné orgány pre trhy s elektrinou a plynom. |
| --- | --- |

c)

ostatné postupy štatistického odhadu alebo iné zdroje vrátane administratívnych zdrojov, napr. regulačné orgány pre trhy s elektrinou a plynom.

2.   Členské štáty ustanovujú podrobné pravidlá týkajúce sa vykazovania údajov potrebných pre národné štatistiky, ako je uvedené v článku 4, zo strany podnikov a iných zdrojov.

3.   Zoznam zdrojov údajov možno upraviť v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 11 ods. 2.

Článok 4

Agregáty, energetické produkty a periodicita zasielania národných štatistík

1.   Národné štatistiky, ktoré sa majú vykazovať, sa uvádzajú v prílohách. Zasielajú sa s nasledujúcou periodicitou:

| a) | ročná, pre energetickú štatistiku v prílohe B; |
| --- | --- |

a)

ročná, pre energetickú štatistiku v prílohe B;

| b) | mesačná, pre energetickú štatistiku v prílohe C; |
| --- | --- |

b)

mesačná, pre energetickú štatistiku v prílohe C;

| c) | rýchla mesačná, pre energetickú štatistiku v prílohe D. |
| --- | --- |

c)

rýchla mesačná, pre energetickú štatistiku v prílohe D.

2.   Uplatniteľné objasnenia alebo definície použitých technických termínov sú ustanovené v jednotlivých prílohách a takisto v prílohe A (Objasnenia terminológie).

3.   Údaje, ktoré sa majú poskytnúť, a uplatniteľné objasnenia alebo definície možno upraviť v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 11 ods. 2.

Článok 5

Zasielanie a zverejňovanie

1.   Členské štáty zasielajú Komisii (Eurostatu) národné štatistiky uvedené v článku 4.

2.   Dojednania o ich zasielaní vrátane príslušných lehôt, odchýliek a výnimiek sa uvádzajú v prílohách.

3.   Dojednania o zasielaní národných štatistík možno upraviť v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 11 ods. 2.

4.   V prípade riadne odôvodnenej žiadosti členského štátu môže Komisia v súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 11 ods. 3 udeliť dodatočné výnimky alebo odchýlky od tých častí národných štatistík, pre ktoré by zhromažďovanie viedlo k nadmernému zaťaženiu respondentov.

5.   Komisia (Eurostat) do 31. januára druhého roka, ktorý nasleduje po vykazovanom období, zverejní ročnú energetickú štatistiku.

Článok 6

Posúdenie kvality a správy o kvalite

1.   Členské štáty zabezpečujú kvalitu zasielaných údajov.

2.   Vynakladá sa všetko primerané úsilie, aby sa zabezpečila koherentnosť medzi energetickými údajmi uvedenými v súlade s prílohou B a údajmi uvedenými v súlade s rozhodnutím Komisie 2005/166/ES z 10. februára 2005, ktorým sa stanovujú pravidlá vykonávajúce rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 280/2004/ES týkajúce sa mechanizmu sledovania emisií skleníkových plynov v Spoločenstve a uplatňovania Kjótskeho protokolu (12).

3.   Na účely tohto nariadenia sa na údaje, ktoré sa majú zasielať, vzťahujú tieto aspekty posúdenia kvality:

| a) | „relevantnosť“ predstavuje stupeň, ktorým spĺňa štatistika súčasné a potenciálne potreby užívateľov; |
| --- | --- |

a)

„relevantnosť“ predstavuje stupeň, ktorým spĺňa štatistika súčasné a potenciálne potreby užívateľov;

| b) | „presnosť“ predstavuje stupeň zhody odhadov s neznámymi skutočnými hodnotami; |
| --- | --- |

b)

„presnosť“ predstavuje stupeň zhody odhadov s neznámymi skutočnými hodnotami;

| c) | „aktuálnosť“ predstavuje oneskorenie medzi dostupnosťou informácií a udalosťou alebo javom, ktoré tieto informácie opisujú; |
| --- | --- |

c)

„aktuálnosť“ predstavuje oneskorenie medzi dostupnosťou informácií a udalosťou alebo javom, ktoré tieto informácie opisujú;

| d) | „dochvíľnosť“ predstavuje oneskorenie medzi dátumom uverejnenia údajov a stanoveným dátumom ich dodania; |
| --- | --- |

d)

„dochvíľnosť“ predstavuje oneskorenie medzi dátumom uverejnenia údajov a stanoveným dátumom ich dodania;

| e) | „dostupnosť“ a „zrozumiteľnosť“ predstavujú podmienky a spôsoby, ktorými môžu užívatelia získavať, využívať a interpretovať údaje; |
| --- | --- |

e)

„dostupnosť“ a „zrozumiteľnosť“ predstavujú podmienky a spôsoby, ktorými môžu užívatelia získavať, využívať a interpretovať údaje;

| f) | „porovnateľnosť“ predstavuje mieru vplyvu rozdielnosti v aplikovaných štatistických koncepciách a nástrojoch a postupoch merania, ak sa porovnávajú štatistiky medzi geografickými oblasťami alebo odvetviami alebo ak sa porovnávajú v čase; |
| --- | --- |

f)

„porovnateľnosť“ predstavuje mieru vplyvu rozdielnosti v aplikovaných štatistických koncepciách a nástrojoch a postupoch merania, ak sa porovnávajú štatistiky medzi geografickými oblasťami alebo odvetviami alebo ak sa porovnávajú v čase;

| g) | „koherencia“ predstavuje vhodnosť údajov na ich spoľahlivú kombináciu rôznym spôsobom a na rôzne účely. |
| --- | --- |

g)

„koherencia“ predstavuje vhodnosť údajov na ich spoľahlivú kombináciu rôznym spôsobom a na rôzne účely.

4.   Členské štáty predkladajú Komisii (Eurostatu) každých päť rokov správu o kvalite zasielaných údajov, ako aj o všetkých metodických zmenách, ku ktorým došlo.

5.   Do šiestich mesiacov od prijatia žiadosti zo strany Komisie (Eurostatu) a v snahe umožniť jej posúdiť kvalitu zasielaných údajov, členské štáty zašlú Komisii (Eurostatu) správu o príslušných informáciách týkajúcich sa vykonávania tohto nariadenia.

Článok 7

Harmonogram a periodicita

Členské štáty zhromažďujú všetky údaje uvedené v tomto nariadení od začiatku kalendárneho roka nasledujúceho po prijatí tohto nariadenia a zasielajú ich potom s periodicitou stanovenou v článku 4 ods. 1.

Článok 8

Ročná štatistika o jadrovej energii

Komisia (Eurostat) určí v spolupráci s odvetvím jadrovej energetiky v Európskej únii súbor ročnej štatistiky o jadrovej energii, ktorý sa bude vykazovať a zverejňovať od roku 2009, ktorý bude prvým vykazovaným obdobím tak, aby bola v prípade potreby zachovaná dôvernosť údajov, pričom sa vylúči akákoľvek duplicita zhromažďovania údajov a zároveň sa udržia nízke náklady na ich tvorbu, ako aj primeraná miera zaťaženia spojeného s vykazovaním.

Vytvorí sa súbor ročnej štatistiky o jadrovej energii, ktorý sa môže upraviť v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 11 ods. 2.

Článok 9

Štatistika o obnoviteľnej energii a o konečnej spotrebe energie

1.   V záujme zlepšenia kvality štatistiky o obnoviteľnej energii a o konečnej spotrebe energie sa Komisia (Eurostat) v spolupráci s členskými štátmi ubezpečí, že tieto štatistiky sú porovnateľné, transparentné, podrobné a flexibilné tým, že:

| a) | reviduje metodiku používanú na tvorbu štatistiky o obnoviteľnej energii s cieľom každý rok hospodárnym spôsobom sprístupniť dodatočnú, relevantnú a podrobnú štatistiku o každom zdroji obnoviteľnej energie. Komisia (Eurostat) bude počnúc rokom 2010 (referenčný rok) predkladať a zverejňovať vytvorenú štatistiku; |
| --- | --- |

a)

reviduje metodiku používanú na tvorbu štatistiky o obnoviteľnej energii s cieľom každý rok hospodárnym spôsobom sprístupniť dodatočnú, relevantnú a podrobnú štatistiku o každom zdroji obnoviteľnej energie. Komisia (Eurostat) bude počnúc rokom 2010 (referenčný rok) predkladať a zverejňovať vytvorenú štatistiku;

| b) | reviduje a určí metodiku používanú na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Spoločenstva na tvorbu štatistiky o konečnej spotrebe energie (zdroje, premenné, kvalita, náklady) založenej na súčasnom stave, súčasných štúdiách a pilotných štúdiách uskutočniteľnosti, ako aj analýzach nákladov a prínosov, ktoré sa ešte len vykonajú, a vyhodnotí zistenia z pilotných štúdií a z analýz nákladov a prínosov s cieľom vypracovať kľúč pre členenie konečných energií podľa odvetví a hlavného využitia energie a postupne začlení výsledné prvky do štatistiky počnúc rokom 2012 (referenčný rok). |
| --- | --- |

b)

reviduje a určí metodiku používanú na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Spoločenstva na tvorbu štatistiky o konečnej spotrebe energie (zdroje, premenné, kvalita, náklady) založenej na súčasnom stave, súčasných štúdiách a pilotných štúdiách uskutočniteľnosti, ako aj analýzach nákladov a prínosov, ktoré sa ešte len vykonajú, a vyhodnotí zistenia z pilotných štúdií a z analýz nákladov a prínosov s cieľom vypracovať kľúč pre členenie konečných energií podľa odvetví a hlavného využitia energie a postupne začlení výsledné prvky do štatistiky počnúc rokom 2012 (referenčný rok).

2.   Súbor štatistiky o obnoviteľnej energii možno upraviť v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 11 ods. 2.

3.   Vytvorí sa súbor štatistiky o konečnej spotrebe energie, ktorý bude možné upraviť v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 11 ods. 2.

Článok 10

Vykonávacie opatrenia

1.   Nasledujúce opatrenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia, zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia, okrem iného jeho doplnením, sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 11 ods. 2:

| a) | úpravy zoznamu zdrojov údajov (článok 3 ods. 3); |
| --- | --- |

a)

úpravy zoznamu zdrojov údajov (článok 3 ods. 3);

| b) | úpravy národných štatistík a uplatniteľných objasnení alebo definícií (článok 4 ods. 3); |
| --- | --- |

b)

úpravy národných štatistík a uplatniteľných objasnení alebo definícií (článok 4 ods. 3);

| c) | úpravy dojednaní o zasielaní (článok 5 ods. 3); |
| --- | --- |

c)

úpravy dojednaní o zasielaní (článok 5 ods. 3);

| d) | vytvorenie a úpravy ročnej štatistiky o jadrovej energii (článok 8 ods. 2); |
| --- | --- |

d)

vytvorenie a úpravy ročnej štatistiky o jadrovej energii (článok 8 ods. 2);

| e) | úpravy štatistiky o obnoviteľnej energii (článok 9 ods. 2); |
| --- | --- |

e)

úpravy štatistiky o obnoviteľnej energii (článok 9 ods. 2);

| f) | vytvorenie a úpravy štatistiky o konečnej spotrebe energie (článok 9 ods. 3). |
| --- | --- |

f)

vytvorenie a úpravy štatistiky o konečnej spotrebe energie (článok 9 ods. 3).

2.   V súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 11 ods. 3 sa udelia dodatočné výnimky alebo odchýlky (článok 5 ods. 4).

3.   Zohľadní sa zásada, podľa ktorej dodatočné náklady a zaťaženie spojené s vykazovaním neprekročia primeranú hranicu.

Článok 11

Výbor

1.   Komisii pomáha Výbor pre štatistický program.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a ods. 1 až 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.

3.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.

Lehota stanovená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.

Článok 12

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Štrasburgu 22. októbra 2008

Za Európsky parlament

predseda

H.-G. PÖTTERING

Za Radu

predseda

J.-P. JOUYET

---

(1)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 12. marca 2008 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 15. septembra 2008

1

(2)  Ú. v. EÚ L 49, 19.2.2004, s. 1.

2

(3)  Ú. v. ES L 283, 27.10.2001, s. 33.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 52, 21.2.2004, s. 50.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 1, 4.1.2003, s. 65.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 114, 27.4.2006, s. 64.

6

(7)  Ú. v. EÚ L 191, 22.7.2005, s. 29.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 317 E, 23.12.2006, s. 876.

8

(9)  Ú. v. ES L 52, 22.2.1997, s. 1.

9

(10)  Ú. v. ES L 181, 28.6.1989, s. 47.

10

(11)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

11

(12)  Ú. v. EÚ L 55, 1.3.2005, s. 57.

12

---

PRÍLOHA A

OBJASNENIA TERMINOLÓGIE

Táto príloha poskytuje vysvetlenia alebo vymedzenia pojmov, ktoré sú použité v ostatných prílohách.

1.   ZEMEPISNÉ VYSVETLIVKY

Len na účely štatistického vykazovania sa uplatňujú nasledujúce zemepisné vymedzenia:

| — | Austrália vylučuje zámorské územia. |
| --- | --- |

—

Austrália vylučuje zámorské územia.

| — | Dánsko vylučuje Faerské ostrovy a Grónsko. |
| --- | --- |

—

Dánsko vylučuje Faerské ostrovy a Grónsko.

| — | Francúzsko zahŕňa Monako a vylučuje francúzske zámorské územia Guadeloupe, Martinique, Guyanu, Réunion, St. Pierre a Miquelon, Novú Kaledóniu, Francúzsku Polynéziu, Wallis a Futunu, Mayotte. |
| --- | --- |

—

Francúzsko zahŕňa Monako a vylučuje francúzske zámorské územia Guadeloupe, Martinique, Guyanu, Réunion, St. Pierre a Miquelon, Novú Kaledóniu, Francúzsku Polynéziu, Wallis a Futunu, Mayotte.

| — | Taliansko zahŕňa San Marino a Vatikán. |
| --- | --- |

—

Taliansko zahŕňa San Marino a Vatikán.

| — | Japonsko zahŕňa Okinawu. |
| --- | --- |

—

Japonsko zahŕňa Okinawu.

| — | Holandsko vylučuje Surinam a Holandské Antily. |
| --- | --- |

—

Holandsko vylučuje Surinam a Holandské Antily.

| — | Portugalsko zahŕňa Azory a Madeiru. |
| --- | --- |

—

Portugalsko zahŕňa Azory a Madeiru.

| — | Španielsko zahŕňa Kanárske ostrovy, Baleárske ostrovy a Ceutu a Melillu. |
| --- | --- |

—

Španielsko zahŕňa Kanárske ostrovy, Baleárske ostrovy a Ceutu a Melillu.

| — | Švajčiarsko nezahŕňa Lichtenštajnsko. |
| --- | --- |

—

Švajčiarsko nezahŕňa Lichtenštajnsko.

| — | USA zahŕňajú 50 štátov, Kolumbia distrikt, U. S. Panenské ostrovy, Puerto Rico a Guam. |
| --- | --- |

—

USA zahŕňajú 50 štátov, Kolumbia distrikt, U. S. Panenské ostrovy, Puerto Rico a Guam.

2.   AGREGÁTY

Výrobcovia sa zatrieďujú podľa účelu výroby:

| — | verejní výrobcovia: podniky, súkromné alebo verejné, ktoré vyrábajú elektrinu a/alebo teplo ako svoju hlavnú činnosť na predaj tretím stranám, |
| --- | --- |

—

verejní výrobcovia: podniky, súkromné alebo verejné, ktoré vyrábajú elektrinu a/alebo teplo ako svoju hlavnú činnosť na predaj tretím stranám,

| — | závodní výrobcovia: podniky, súkromné aj verejné, ktoré vyrábajú elektrinu a/alebo teplo úplne alebo čiastočne na vlastné použitie ako činnosť, ktorá podporuje ich primárnu činnosť. |
| --- | --- |

—

závodní výrobcovia: podniky, súkromné aj verejné, ktoré vyrábajú elektrinu a/alebo teplo úplne alebo čiastočne na vlastné použitie ako činnosť, ktorá podporuje ich primárnu činnosť.

Poznámka: Komisia môže ďalej objasniť terminológiu tým, že v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 11 ods. 2 pridá príslušné odkazy na NACE po tom, ako revízia klasifikácie NACE nadobudla účinnosť.

2.1.   Sektor dodávky a transformácie

| Produkcia/Domáca produkcia
  Množstvo palív vyťažených alebo vyprodukovaných, vypočítané po všetkých úkonoch na odstránenie neaktívnej hmoty. Produkcia zahŕňa množstvo, ktoré výrobca spotrebuje počas výrobného procesu (napríklad na vykurovanie alebo prevádzku zariadení a pomocných zariadení), ako aj dodávky ostatným výrobcom energie na transformáciu alebo iné použitie.
  Domáca je: produkcia zo zdrojov v príslušnom štáte. |
| --- |
| Dovoz/vývoz
  Čo sa týka zemepisných definícií, pozri časť „Zemepisné vysvetlivky“.
  Pokiaľ nie je uvedené inak, „dovoz“ sa vzťahuje na krajinu pôvodu (krajina, v ktorej sa energetický produkt vyprodukoval) na použitie v krajine a „vývoz“ sa vzťahuje na krajinu konečnej spotreby vyprodukovaného energetického produktu.
  Množstvo sa považuje za dovážané alebo vyvážané, keď prekročilo politické hranice krajiny, či už bolo, alebo nebolo colne odbavené.
  Ak nemožno určiť pôvod ani destináciu, môže sa použiť časť „Ostatné“.
  Štatistické rozdiely sa môžu vyskytnúť, len ak sa celkový dovoz a vývoz uskutočňuje na uvedenom základe, zatiaľ čo zemepisné rozdelenie je založené na rozdielnom zisťovaní, zdroji alebo koncepte. V takomto prípade sa rozdiely zahŕňajú do „Ostatné“. |
| Medzinárodné námorné zásobníky
  Množstvo palív dodávaných lodiam všetkých zástav, ktoré sa používajú v medzinárodných plavbách. Medzinárodné plavby sa môžu uskutočňovať na mori, vo vnútrozemských jazerách a vodných tokoch a v pobrežných vodách. Vylučuje sa:






  — | spotreba u lodí používaných vo vnútrozemských plavbách. Vnútrozemské/medzinárodné delenie by sa malo určiť na základe prístavu odchodu alebo prístavu príchodu, a nie podľa zástavy alebo štátnej príslušnosti lode, |

Produkcia/Domáca produkcia

Množstvo palív vyťažených alebo vyprodukovaných, vypočítané po všetkých úkonoch na odstránenie neaktívnej hmoty. Produkcia zahŕňa množstvo, ktoré výrobca spotrebuje počas výrobného procesu (napríklad na vykurovanie alebo prevádzku zariadení a pomocných zariadení), ako aj dodávky ostatným výrobcom energie na transformáciu alebo iné použitie.

Domáca je: produkcia zo zdrojov v príslušnom štáte.

Dovoz/vývoz

Čo sa týka zemepisných definícií, pozri časť „Zemepisné vysvetlivky“.

Pokiaľ nie je uvedené inak, „dovoz“ sa vzťahuje na krajinu pôvodu (krajina, v ktorej sa energetický produkt vyprodukoval) na použitie v krajine a „vývoz“ sa vzťahuje na krajinu konečnej spotreby vyprodukovaného energetického produktu.

Množstvo sa považuje za dovážané alebo vyvážané, keď prekročilo politické hranice krajiny, či už bolo, alebo nebolo colne odbavené.

Ak nemožno určiť pôvod ani destináciu, môže sa použiť časť „Ostatné“.

Štatistické rozdiely sa môžu vyskytnúť, len ak sa celkový dovoz a vývoz uskutočňuje na uvedenom základe, zatiaľ čo zemepisné rozdelenie je založené na rozdielnom zisťovaní, zdroji alebo koncepte. V takomto prípade sa rozdiely zahŕňajú do „Ostatné“.

Medzinárodné námorné zásobníky

Množstvo palív dodávaných lodiam všetkých zástav, ktoré sa používajú v medzinárodných plavbách. Medzinárodné plavby sa môžu uskutočňovať na mori, vo vnútrozemských jazerách a vodných tokoch a v pobrežných vodách. Vylučuje sa:

—

spotreba u lodí používaných vo vnútrozemských plavbách. Vnútrozemské/medzinárodné delenie by sa malo určiť na základe prístavu odchodu alebo prístavu príchodu, a nie podľa zástavy alebo štátnej príslušnosti lode,

| — | spotreba rybárskych lodí, |
| --- | --- |

—

spotreba rybárskych lodí,

| — | spotreba vojenských síl. |
| --- | --- |

—

spotreba vojenských síl.

Zmena stavu zásob

Rozdiel medzi počiatočným stavom zásob a konečným stavom zásob uskladnených na území daného štátu.

Hrubá spotreba (vypočítaná)

Vypočítaná hodnota, definovaná ako:

Domáca produkcia + z ostatných zdrojov + dovoz – vývoz – medzinárodné námorné zásobníky + zmena stavu zásob

Hrubá spotreba (zistená)

Množstvo skutočne zaznamenané v zisťovaniach koncových sektorov.

Štatistické rozdiely

Vypočítaná hodnota definovaná ako:

Vypočítaná hrubá spotreba – zistená hrubá spotreba.

Vrátane zmien stavu zásob u koncových spotrebiteľov, keď to nemožno určiť ako časť „Zmena stavu zásob“.

Mali by sa zdôvodniť všetky hlavné rozdiely.

Verejné elektrárne

Množstvo palív použitých pri výrobe elektriny.

Palivá, ktoré používajú zariadenia obsahujúce najmenej jedno zariadenie na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (teplárne), sa majú uviesť pod „Verejné teplárne“.

Verejné teplárne

Množstvo palív použitých pri výrobe elektriny a tepla.

Verejné výhrevne

Množstvo palív použitých pri výrobe tepla.

Závodné elektrárne

Množstvo palív použitých pri výrobe elektriny.

Palivá, ktoré používajú zariadenia obsahujúce najmenej jedno kombinované zariadenie na výrobu elektriny a tepla, sa majú uviesť pod „Závodné teplárne“.

Závodné teplárne

Množstvo palív, ktoré zodpovedá množstvu vyrábanej elektriny a predaného tepla.

Závodné výhrevne

Množstvo palív, ktoré zodpovedá množstvu predaného tepla.

Čiernouhoľné briketárne

Množstvo použité pri výrobe palív.

Množstvo použité pri vykurovaní a prevádzke zariadení by sa nemalo uviesť tu, ale ako spotreba v energetickom sektore.

Koksárne

Množstvo použité v koksárňach.

Množstvo použité pri vykurovaní a prevádzke zariadení by sa nemalo uviesť tu, ale ako spotreba v energetickom sektore.

Hnedouhoľné/rašelinové briketárne

Množstvo lignitu alebo hnedého uhlia použité pri výrobe brikiet z hnedého uhlia (BKB) alebo množstvo rašeliny na výrobu rašelinových brikiet (PB).

Množstvo použité pri vykurovaní a prevádzke zariadení by sa nemalo uviesť tu, ale ako spotreba v energetickom sektore.

Plynárne

Množstvo použité pri výrobe plynu v plynárňach a zariadeniach na splynovanie uhlia.

Množstvo použité ako palivo na vykurovanie a prevádzku zariadení by sa nemalo uviesť tu, ale ako spotreba v energetickom sektore.

Vysoké pece

Množstvo koksovateľného a/alebo bituminózneho uhlia (všeobecne známe ako PCI) a koksárenského koksu transformovaného vo vysokých peciach.

Množstvo použité ako palivo na vykurovanie a prevádzku vysokých pecí (napríklad vysokopecný plyn) by sa nemalo uviesť tu, ale ako spotreba v energetickom sektore.

Skvapaľňovanie uhlia

Množstvo paliva použitého pri výrobe syntetickej ropy.

Ropné rafinérie

Množstvo použité pri výrobe ropných výrobkov.

Množstvo použité ako palivo na vykurovanie a prevádzku zariadení by sa nemalo uviesť tu, ale ako spotreba v energetickom sektore.

Inde neuvedené – Transformácia

Množstvo použité pri transformácii inde nezahrnuté. V prípade použitia je potrebné vysvetliť v tejto správe to, čo je zahrnuté v tejto položke.

2.2.   Energetický sektor a konečná spotreba

| Energetický sektor spolu
  Množstvo spotrebované v energetickom priemysle na podporu ťažby (banská ťažba, ťažba ropy a plynu) alebo prevádzkovú spotrebu pri transformačných aktivitách.
  Nezahŕňa množstvo palív transformovaných do inej energetickej formy (ktoré by mali byť uvedené v sektore transformácie) alebo použitých pri podpore prevádzky ropných, plynových a kalových potrubí (ktoré by mali byť uvedené v dopravnom sektore).
  Zahŕňa výrobu chemických materiálov pre atómové štiepenie a fúziu, ako aj výrobky týchto procesov. |
| --- |
| Elektrárne, teplárne a výhrevne
  Množstvo spotrebované ako energia v elektrárňach, zariadeniach na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (teplárňach) a výhrevňach. |
| Uhoľné bane
  Množstvo spotrebované ako energia na podporu ťažby a prípravy uhlia v uhoľnom baníctve.
  Uhlie pálené v elektrárňach pri ťažných vežiach by sa malo uviesť v sektore transformácie. |
| Čiernouhoľné briketárne
  Množstvo spotrebované ako energia v čiernouhoľných briketárňach. |
| Koksárne
  Množstvo spotrebované ako energia v koksovniach. |
| Hnedouhoľné/rašelinové briketárne
  Množstvo použité ako energia v hnedouhoľných/rašelinových briketárňach. |
| Plynárne/zariadenia na splynovanie
  Množstvo spotrebované ako energia v plynárňach a zariadeniach na splynovanie uhlia. |
| Vysoké pece
  Množstvo spotrebované ako energia vo vysokých peciach. |
| Skvapaľňovanie uhlia
  Množstvo spotrebované ako energia v zariadeniach na skvapaľňovanie uhlia. |
| Ropné rafinérie
  Množstvo spotrebované ako energia v ropných rafinériách. |
| Ťažba ropy a plynu
  Množstvo spotrebované ako palivo pri ťažbe ropy a plynu a v zariadeniach na spracovanie zemného plynu.
  Nezahŕňa straty v potrubiach (treba uviesť ako distribučné straty) ani množstvo energie použité pri prevádzke potrubí (treba uviesť v dopravnom sektore). |
| Konečná spotreba spolu
  Určená (vypočítaná) ako:
  = Neenergetické použitie spolu + konečná energetická spotreba (priemysel + doprava + ostatné sektory)
  Vylučuje dodávky určené na transformáciu použité priemyslom vyrábajúcim energiu a distribučné straty. |
| Neenergetické použitie
  Energetické produkty použité ako suroviny v rôznych sektoroch; teda nespotrebované ako palivo alebo transformované na iné palivo. |

Energetický sektor spolu

Množstvo spotrebované v energetickom priemysle na podporu ťažby (banská ťažba, ťažba ropy a plynu) alebo prevádzkovú spotrebu pri transformačných aktivitách.

Nezahŕňa množstvo palív transformovaných do inej energetickej formy (ktoré by mali byť uvedené v sektore transformácie) alebo použitých pri podpore prevádzky ropných, plynových a kalových potrubí (ktoré by mali byť uvedené v dopravnom sektore).

Zahŕňa výrobu chemických materiálov pre atómové štiepenie a fúziu, ako aj výrobky týchto procesov.

Elektrárne, teplárne a výhrevne

Množstvo spotrebované ako energia v elektrárňach, zariadeniach na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (teplárňach) a výhrevňach.

Uhoľné bane

Množstvo spotrebované ako energia na podporu ťažby a prípravy uhlia v uhoľnom baníctve.

Uhlie pálené v elektrárňach pri ťažných vežiach by sa malo uviesť v sektore transformácie.

Čiernouhoľné briketárne

Množstvo spotrebované ako energia v čiernouhoľných briketárňach.

Koksárne

Množstvo spotrebované ako energia v koksovniach.

Hnedouhoľné/rašelinové briketárne

Množstvo použité ako energia v hnedouhoľných/rašelinových briketárňach.

Plynárne/zariadenia na splynovanie

Množstvo spotrebované ako energia v plynárňach a zariadeniach na splynovanie uhlia.

Vysoké pece

Množstvo spotrebované ako energia vo vysokých peciach.

Skvapaľňovanie uhlia

Množstvo spotrebované ako energia v zariadeniach na skvapaľňovanie uhlia.

Ropné rafinérie

Množstvo spotrebované ako energia v ropných rafinériách.

Ťažba ropy a plynu

Množstvo spotrebované ako palivo pri ťažbe ropy a plynu a v zariadeniach na spracovanie zemného plynu.

Nezahŕňa straty v potrubiach (treba uviesť ako distribučné straty) ani množstvo energie použité pri prevádzke potrubí (treba uviesť v dopravnom sektore).

Konečná spotreba spolu

Určená (vypočítaná) ako:

= Neenergetické použitie spolu + konečná energetická spotreba (priemysel + doprava + ostatné sektory)

Vylučuje dodávky určené na transformáciu použité priemyslom vyrábajúcim energiu a distribučné straty.

Neenergetické použitie

Energetické produkty použité ako suroviny v rôznych sektoroch; teda nespotrebované ako palivo alebo transformované na iné palivo.

2.3.   Špecifikácia konečného použitia energie

| Konečná energetická spotreba
  Energetická spotreba v priemysle, doprave a ostatných sektoroch spolu. |
| --- |
| Priemysel
  Týka sa množstva paliva spotrebovaného priemyselným podnikom na podporu jeho primárnych činností.
  Pokiaľ ide len o výhrevne alebo teplárne, uvádza sa len množstvo palív spotrebovaných na výrobu tepla použitého samotným podnikom. Množstvo palív spotrebovaných na výrobu tepla, ktoré sa predáva, a na výrobu elektriny by sa malo uviesť v príslušnom sektore transformácie. |
| Hutníctvo železa a ocele |
| Chemický (vrátane petrochemického)
  Chemický a petrochemický priemysel. |
| Metalurgia neželezných kovov
  Priemysel neželezných kovov. |
| Nekovové minerálne výrobky
  Výroba skla, keramiky, cementu a ostatných stavebných materiálov. |
| Dopravné zariadenia
  Priemysel týkajúci sa zariadení používaných v doprave. |
| Strojárstvo
  Výroba kovových výrobkov, strojov a zariadení okrem dopravných zariadení. |
| Ťažba a dobývanie
  Nezahŕňa priemyselné odvetvia vyrábajúce energiu. |
| Potraviny, nápoje a tabak |
| Celulóza, papier a polygrafia
  Zahŕňa výrobu nahratých záznamových nosičov. |
| Drevo a drevené výrobky (okrem celulózy a papiera) |
| Stavebníctvo |
| Textil a koža |
| Inde neuvedené – Priemysel
  Spotreba v sektoroch, ktoré nie sú vyššie uvedené. |
| Dopravný sektor
  Energia použitá vo všetkých dopravných činnostiach bez ohľadu na hospodársky sektor, v ktorom sa činnosť vykonáva. |
| Dopravný sektor – Železničná doprava
  Celá spotreba na použitie v železničnej doprave vrátane priemyselných železníc. |
| Dopravný sektor – Vnútrozemská plavba
  Množstvo dodávané plavidlám všetkých zástav neangažovaných v medzinárodnej plavbe (pozri Medzinárodné námorné zásobníky). Vnútrozemské/medzinárodné delenie by sa malo určiť na základe prístavu odchodu alebo prístavu príchodu, a nie podľa zástavy alebo štátnej príslušnosti lode. |
| Dopravný sektor – Cestná doprava
  Množstvo použité pre cestné vozidlá.
  Zahŕňa palivo použité poľnohospodárskymi vozidlami na verejných komunikáciách a lubrikanty používané v cestných vozidlách.
  Nezahŕňa energiu použitú pre stacionárne motory (pozri sektor „Ostatné“), na použitie traktormi mimo verejných komunikácií (pozri „Poľnohospodárstvo“), použitie vo vojenských cestných vozidlách (pozri sektor „Ostatné – Inde neuvedené“), bitúmen používaný na úpravu ciest a energiu používanú v motoroch na stavbách (pozri priemyselný podsektor „Stavebníctvo“). |
| Dopravný sektor – Potrubná doprava
  Množstvo použité ako energia na podporu a prevádzku potrubí dopravujúcich plyny, kvapaliny, kaly a ostatné komodity.
  Zahŕňa energiu použitú pre čerpacie stanice a udržiavanie potrubia.
  Nezahŕňa energiu použitú pri distribúcii zemného plynu alebo priemyselného plynu, horúcej vody a pary potrubím od distribútora ku koncovým užívateľom (uvedie sa v energetickom sektore), energiu použitú pri konečnej distribúcii vody do domácností, pre priemyselných, komerčných a iných užívateľov (zahrnie sa v sektore obchodu a služieb) a straty, ku ktorým dochádza počas tejto prepravy medzi distribútorom a koncovými užívateľmi (uvedú sa ako distribučné straty). |
| Dopravný sektor – Medzinárodná letecká doprava
  Množstvo leteckých palív dodávaných lietadlám medzinárodnej leteckej dopravy. Vnútrozemské/medzinárodné delenie by sa malo určiť na základe miesta odletu a príletu, a nie podľa národnosti leteckej spoločnosti.
  Nezahŕňa palivá použité leteckými spoločnosťami v ich cestných vozidlách (uvedie sa v časti „Dopravný sektor – Inde neuvedené“) a vojenské použitie leteckých palív (uvedie sa v „Ostatné sektory – Inde neuvedené“). |
| Dopravný sektor – Vnútroštátna letecká doprava
  Množstvo leteckých palív dodávaných lietadlám vnútroštátnej leteckej dopravy – obchodné, súkromné, poľnohospodárske atď.
  Zahŕňa palivo použité na účely iné ako lietanie, napríklad skúšanie motorov na skúšobnej stolici. Vnútrozemské/medzinárodné členenie by sa malo určiť na základe miesta odletu a príletu, a nie podľa národnosti leteckej spoločnosti.
  Nezahŕňa palivá použité leteckými spoločnosťami v ich cestných vozidlách (uvedie sa v časti „Dopravný sektor – Inde neuvedené“) a vojenské použitie leteckých palív (uvedie sa v časti „Ostatné sektory – Inde neuvedené“). |
| Dopravný sektor – Inde neuvedené
  Množstvo použité pre dopravu inde nezahrnuté.
  Zahŕňa palivá použité leteckými spoločnosťami pre ich cestné vozidlá a palivá použité v prístavoch na vykládku lodí, pre rôzne druhy žeriavov.
  Uvedie sa, čo je zahrnuté v tejto položke. |
| Ostatné sektory
  Sektory, ktoré nie sú špecificky uvedené alebo nepatria pod energetický sektor, priemysel alebo dopravu. |
| Ostatné sektory – Obchod a služby
  Palivá spotrebované podnikmi a úradmi vo verejnom aj súkromnom sektore. |
| Ostatné sektory – Domácnosti
  Uvedú sa palivá spotrebované všetkými domácnosťami vrátane „domácností, ktoré zamestnávajú iné osoby“. |
| Ostatné sektory – Poľnohospodárstvo/lesníctvo
  Palivá spotrebované užívateľmi zatriedenými do poľnohospodárstva, poľovníctva a lesníctva. |
| Ostatné sektory – Rybolov
  Palivá dodávané pre vnútrozemský, pobrežný a hlbokomorský rybolov. Rybolov by mal zahŕňať palivá dodávané lodiam všetkých zástav, ktoré doplnili palivo v krajine (vrátane medzinárodného rybolovu), a energiu použitú v rybnom hospodárstve. |
| Ostatné sektory – Inde neuvedené
  Toto sú činnosti inde nezahrnuté. Táto kategória zahŕňa palivo na vojenské účely pre celú automobilovú a stacionárnu spotrebu (napríklad lode, lietadlá, cestné vozidlá a energia použitá pre obytné priestory) bez ohľadu na to, či je dodávané palivo určené pre armádu danej krajiny, alebo armádu inej krajiny. V prípade použitia by sa v tejto správe malo vysvetliť to, čo je zahrnuté v tejto položke. |

Konečná energetická spotreba

Energetická spotreba v priemysle, doprave a ostatných sektoroch spolu.

Priemysel

Týka sa množstva paliva spotrebovaného priemyselným podnikom na podporu jeho primárnych činností.

Pokiaľ ide len o výhrevne alebo teplárne, uvádza sa len množstvo palív spotrebovaných na výrobu tepla použitého samotným podnikom. Množstvo palív spotrebovaných na výrobu tepla, ktoré sa predáva, a na výrobu elektriny by sa malo uviesť v príslušnom sektore transformácie.

Hutníctvo železa a ocele

Chemický (vrátane petrochemického)

Chemický a petrochemický priemysel.

Metalurgia neželezných kovov

Priemysel neželezných kovov.

Nekovové minerálne výrobky

Výroba skla, keramiky, cementu a ostatných stavebných materiálov.

Dopravné zariadenia

Priemysel týkajúci sa zariadení používaných v doprave.

Strojárstvo

Výroba kovových výrobkov, strojov a zariadení okrem dopravných zariadení.

Ťažba a dobývanie

Nezahŕňa priemyselné odvetvia vyrábajúce energiu.

Potraviny, nápoje a tabak

Celulóza, papier a polygrafia

Zahŕňa výrobu nahratých záznamových nosičov.

Drevo a drevené výrobky (okrem celulózy a papiera)

Stavebníctvo

Textil a koža

Inde neuvedené – Priemysel

Spotreba v sektoroch, ktoré nie sú vyššie uvedené.

Dopravný sektor

Energia použitá vo všetkých dopravných činnostiach bez ohľadu na hospodársky sektor, v ktorom sa činnosť vykonáva.

Dopravný sektor – Železničná doprava

Celá spotreba na použitie v železničnej doprave vrátane priemyselných železníc.

Dopravný sektor – Vnútrozemská plavba

Množstvo dodávané plavidlám všetkých zástav neangažovaných v medzinárodnej plavbe (pozri Medzinárodné námorné zásobníky). Vnútrozemské/medzinárodné delenie by sa malo určiť na základe prístavu odchodu alebo prístavu príchodu, a nie podľa zástavy alebo štátnej príslušnosti lode.

Dopravný sektor – Cestná doprava

Množstvo použité pre cestné vozidlá.

Zahŕňa palivo použité poľnohospodárskymi vozidlami na verejných komunikáciách a lubrikanty používané v cestných vozidlách.

Nezahŕňa energiu použitú pre stacionárne motory (pozri sektor „Ostatné“), na použitie traktormi mimo verejných komunikácií (pozri „Poľnohospodárstvo“), použitie vo vojenských cestných vozidlách (pozri sektor „Ostatné – Inde neuvedené“), bitúmen používaný na úpravu ciest a energiu používanú v motoroch na stavbách (pozri priemyselný podsektor „Stavebníctvo“).

Dopravný sektor – Potrubná doprava

Množstvo použité ako energia na podporu a prevádzku potrubí dopravujúcich plyny, kvapaliny, kaly a ostatné komodity.

Zahŕňa energiu použitú pre čerpacie stanice a udržiavanie potrubia.

Nezahŕňa energiu použitú pri distribúcii zemného plynu alebo priemyselného plynu, horúcej vody a pary potrubím od distribútora ku koncovým užívateľom (uvedie sa v energetickom sektore), energiu použitú pri konečnej distribúcii vody do domácností, pre priemyselných, komerčných a iných užívateľov (zahrnie sa v sektore obchodu a služieb) a straty, ku ktorým dochádza počas tejto prepravy medzi distribútorom a koncovými užívateľmi (uvedú sa ako distribučné straty).

Dopravný sektor – Medzinárodná letecká doprava

Množstvo leteckých palív dodávaných lietadlám medzinárodnej leteckej dopravy. Vnútrozemské/medzinárodné delenie by sa malo určiť na základe miesta odletu a príletu, a nie podľa národnosti leteckej spoločnosti.

Nezahŕňa palivá použité leteckými spoločnosťami v ich cestných vozidlách (uvedie sa v časti „Dopravný sektor – Inde neuvedené“) a vojenské použitie leteckých palív (uvedie sa v „Ostatné sektory – Inde neuvedené“).

Dopravný sektor – Vnútroštátna letecká doprava

Množstvo leteckých palív dodávaných lietadlám vnútroštátnej leteckej dopravy – obchodné, súkromné, poľnohospodárske atď.

Zahŕňa palivo použité na účely iné ako lietanie, napríklad skúšanie motorov na skúšobnej stolici. Vnútrozemské/medzinárodné členenie by sa malo určiť na základe miesta odletu a príletu, a nie podľa národnosti leteckej spoločnosti.

Nezahŕňa palivá použité leteckými spoločnosťami v ich cestných vozidlách (uvedie sa v časti „Dopravný sektor – Inde neuvedené“) a vojenské použitie leteckých palív (uvedie sa v časti „Ostatné sektory – Inde neuvedené“).

Dopravný sektor – Inde neuvedené

Množstvo použité pre dopravu inde nezahrnuté.

Zahŕňa palivá použité leteckými spoločnosťami pre ich cestné vozidlá a palivá použité v prístavoch na vykládku lodí, pre rôzne druhy žeriavov.

Uvedie sa, čo je zahrnuté v tejto položke.

Ostatné sektory

Sektory, ktoré nie sú špecificky uvedené alebo nepatria pod energetický sektor, priemysel alebo dopravu.

Ostatné sektory – Obchod a služby

Palivá spotrebované podnikmi a úradmi vo verejnom aj súkromnom sektore.

Ostatné sektory – Domácnosti

Uvedú sa palivá spotrebované všetkými domácnosťami vrátane „domácností, ktoré zamestnávajú iné osoby“.

Ostatné sektory – Poľnohospodárstvo/lesníctvo

Palivá spotrebované užívateľmi zatriedenými do poľnohospodárstva, poľovníctva a lesníctva.

Ostatné sektory – Rybolov

Palivá dodávané pre vnútrozemský, pobrežný a hlbokomorský rybolov. Rybolov by mal zahŕňať palivá dodávané lodiam všetkých zástav, ktoré doplnili palivo v krajine (vrátane medzinárodného rybolovu), a energiu použitú v rybnom hospodárstve.

Ostatné sektory – Inde neuvedené

Toto sú činnosti inde nezahrnuté. Táto kategória zahŕňa palivo na vojenské účely pre celú automobilovú a stacionárnu spotrebu (napríklad lode, lietadlá, cestné vozidlá a energia použitá pre obytné priestory) bez ohľadu na to, či je dodávané palivo určené pre armádu danej krajiny, alebo armádu inej krajiny. V prípade použitia by sa v tejto správe malo vysvetliť to, čo je zahrnuté v tejto položke.

3.   OSTATNÉ POJMY

Význam nasledujúcich skratiek sa vzťahuje na:

| — | TML: tetrametyl olova |
| --- | --- |

—

TML: tetrametyl olova

| — | TEL: tetraetyl olova |
| --- | --- |

—

TEL: tetraetyl olova

| — | SBP: špeciálny bod varu |
| --- | --- |

—

SBP: špeciálny bod varu

| — | LPG: skvapalnený ropný plyn |
| --- | --- |

—

LPG: skvapalnený ropný plyn

| — | NGL: kvapaliny zemného plynu (gazolín) |
| --- | --- |

—

NGL: kvapaliny zemného plynu (gazolín)

| — | LNG: skvapalnený zemný plyn |
| --- | --- |

—

LNG: skvapalnený zemný plyn

| — | CNG: stlačený zemný plyn. |
| --- | --- |

—

CNG: stlačený zemný plyn.

---

PRÍLOHA B

ROČNÁ ENERGETICKÁ ŠTATISTIKA

V tejto prílohe sa opisuje rozsah, jednotky, vykazované obdobie, periodicita, lehoty a spôsob zasielania údajov pre ročný zber energetickej štatistiky.

Príloha A sa použije na vysvetlenie pojmov, ktoré nie sú osobitne vysvetlené v tejto prílohe.

1.   TUHÉ FOSILNÉ PALIVÁ A VYRÁBANÉ PLYNY

1.1.   Príslušné energetické produkty

Pokiaľ nie je uvedené inak, toto zhromažďovanie údajov sa vzťahuje na všetky nasledujúce energetické produkty:

| Energetický produkt | Vymedzenie pojmov |
| --- | --- |
| 1. | Antracit: |

Energetický produkt

Vymedzenie pojmov

1.

Antracit:

Uhlie vysokej kvality určené na použitie v priemysle a v domácnostiach. Obsahuje vo všeobecnosti menej než 10 % prchavých látok a má vysoký obsah uhlíka (okolo 90 % pevného uhlíka). Jeho spalné teplo je väčšie než 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) na bezpopolovom, ale vlhkom základe.

| 2. | Koksovateľné uhlie |
| --- | --- |

2.

Koksovateľné uhlie

Bituminózne uhlie s kvalitou, ktorá umožňuje výrobu koksu vhodného na podporu prevádzky vysokých pecí. Jeho spalné teplo je väčšie než 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) na bezpopolovom, ale vlhkom základe.

| 3. | Ostatné bituminózne uhlie (Energetické uhlie) |
| --- | --- |

3.

Ostatné bituminózne uhlie (Energetické uhlie)

Uhlie použité na účely vytvárania pary, ktoré zahŕňa všetko bituminózne uhlie nezahrnuté ani v koksovateľnom uhlí, ani v antracite. Obsahuje viac prchavých látok než antracit (viac než 10 %) a menej uhlíka (menej než 90 % pevného uhlíka). Jeho spalné teplo je väčšie než 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) na bezpopolovom, ale vlhkom základe. Ak sa bituminózne uhlie používa v koksárňach, malo by sa uviesť ako koksovateľné uhlie.

| 4. | Subbituminózne uhlie |
| --- | --- |

4.

Subbituminózne uhlie

Týka sa neaglomerujúceho uhlia so spalným teplom od 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) do 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) obsahujúceho viac než 31 % prchavých látok na suchom bezminerálnom základe.

| 5. | Lignit/hnedé uhlie |
| --- | --- |

5.

Lignit/hnedé uhlie

Neaglomerujúce uhlie so spalným teplom nižším než 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) a obsahujúce viac ako 31 % prchavých látok na suchom bezminerálnom základe.

Olejové bridlice a bituminózne piesky vyrábané a priamo spaľované by mali byť uvedené v tejto kategórii. Olejové bridlice a bituminózne piesky použité ako vstupné materiály na ďalšiu transformáciu by mali byť uvedené v tejto kategórii.

Táto kategória zahŕňa časť olejových bridlíc a bituminóznych pieskov spotrebovaných pri transformácii. Olejové bridlice a ostatné výrobky získavané skvapalnením by mali byť uvedené v ročnom dotazníku týkajúcom sa ropy.

| 6. | Rašelina |
| --- | --- |

6.

Rašelina

Spáliteľný mäkký, pórovitý alebo stlačený sediment rastlinného pôvodu s vysokým obsahom vody (až 90 % v surovom stave), ľahko rezateľný, svetlo- až tmavohnedej farby. Rašelina použitá na neenergetické účely nie je zahrnutá.

Týmto vymedzením nie je dotknuté vymedzenie pojmu obnoviteľných zdrojov energie v smernici 2001/77/ES ani usmernenia Medzivládneho panelu pre zmenu klímy (IPCC) pre národné inventáre skleníkových plynov.

| 7. | Čiernouhoľné brikety |
| --- | --- |

7.

Čiernouhoľné brikety

Zložené palivo vyrobené z jemných častí čierneho uhlia s pridaním spojiva. Množstvo vyrobených čiernouhoľných brikiet môže byť preto o niečo vyššie než skutočné množstvo uhlia spotrebovaného pri transformácii.

| 8. | Koksárenský koks |
| --- | --- |

8.

Koksárenský koks

Tuhý výrobok získavaný karbonizáciou uhlia, najmä koksovateľného uhlia pri vysokej teplote, má nízky obsah vlhkosti a prchavých látok. Koksárenský koks sa používa najmä v hutníctve železa a ocele ako zdroj energie a chemické činidlo. Koksárenská škvara a zlievárenský koks sú zahrnuté v tejto kategórii.

Polokoks (tuhý výrobok získavaný karbonizáciou uhlia pri nízkej teplote) by mal byť zahrnutý do tejto kategórie. Polokoks sa používa ako domáce palivo alebo v samotnom zariadení na transformáciu. Táto položka takisto zahŕňa koks, koksárenskú škvaru a polokoks vyrobený z lignitu/hnedého uhlia.

| 9. | Plynárenský koks |
| --- | --- |

9.

Plynárenský koks

Vedľajší produkt čierneho uhlia použitý pri výrobe mestského plynu v plynárňach. Plynárenský koks sa používa na vykurovanie.

| 10. | Čiernouhoľný decht |
| --- | --- |

10.

Čiernouhoľný decht

Výsledok deštrukčnej destilácie bituminózneho uhlia. Čiernouhoľný decht je kvapalný vedľajší produkt získavaný destiláciou uhlia pri výrobe koksu v koksárni alebo sa vyrába z hnedého uhlia („nízkoteplotný decht“). Čiernouhoľný decht možno ďalej destilovať do rôznych organických výrobkov (napríklad benzén, toluén, naftalín), ktoré by sa normálne uviedli ako surovina pre petrochemický priemysel.

| 11. | BKB
  (Brikety z hnedého uhlia) |
| --- | --- |

11.

BKB

(Brikety z hnedého uhlia)

BKB je zložené palivo vyrobené z lignitu/hnedého uhlia, vyrobené briketovaním pod vysokým tlakom bez pridania spojiva. Zahŕňajú sa sem aj rašelinové brikety, suchá lignitová drvina a prach.

| 12. | Svietiplyn |
| --- | --- |

12.

Svietiplyn

Zahŕňa všetky druhy plynov vyrábaných vo verejných alebo súkromných podnikoch, ktorých hlavným cieľom je výroba, doprava a distribúcia plynu. Zahŕňa plyn vyrobený karbonizáciou (vrátane plynu, ktorý sa vyrába v koksárňach a prechádza do svietiplynu), celkovým splynovaním s obohatením alebo bez obohatenia ropnými výrobkami (LPG, zvyškový vykurovací olej atď.), ako aj premenou a jednoduchým zmiešaním plynov a/alebo vzduchu, uvedené v riadkoch „Z iných zdrojov“. V sektore transformácie sa určí množstvo svietiplynu, ktorý prechádza do miešaného zemného plynu, ktorý sa bude rozvážať a spotrebúvať prostredníctvom rozvodných sietí zemného plynu.

Výroba iných uhoľných plynov (t. j. koksárenský plyn, vysokopecný plyn a kyslíkový plyn z oceliarskej pece) by sa mala uviesť v stĺpcoch, ktoré sa týkajú takýchto plynov, a nie výroby svietiplynu. Uhoľné plyny prevádzané do plynární by sa mali potom uviesť (v ich vlastnom stĺpci) v sektore transformácie v riadku plynárne. Celkové množstvo svietiplynu, ktorý pochádza z prechodu iných uhoľných plynov, by sa malo uviesť v riadku výroby pre svietiplyn.

| 13. | Koksárenský plyn |
| --- | --- |

13.

Koksárenský plyn

Získava sa ako vedľajší produkt výroby koksárenského koksu na výrobu železa a ocele.

| 14. | Vysokopecný plyn |
| --- | --- |

14.

Vysokopecný plyn

Vyrába sa počas spaľovania koksu vo vysokej peci v hutníctve železa a ocele. Získava a používa sa ako palivo čiastočne v danom podniku a čiastočne v ostatných procesoch oceliarskeho priemyslu alebo v elektrárňach vybavených na jeho spaľovanie. Množstvo paliva by sa malo uviesť podľa spalného tepla.

| 15. | Kyslíkový plyn z oceliarskej pece |
| --- | --- |

15.

Kyslíkový plyn z oceliarskej pece

Vedľajší produkt výroby ocele v kyslíkovej peci, získavaný pri výstupe z pece. Plyn je takisto známy ako konvertorový plyn, LD plyn alebo BOS plyn.

| 16. | Čierne uhlie |
| --- | --- |

16.

Čierne uhlie

Pojem „čierne uhlie“ znamená uhlie so spalným teplom väčším než 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) na bezpopolovom, ale vlhkom základe s priemernou odrazivosťou vitrinitu najmenej 0,6. Čierne uhlie zahŕňa všetky energetické produkty od 1 do 3 (antracit, koksovateľné uhlie a ostatné bituminózne uhlie).

1.2.   Zoznam agregátov

Nasledujúci zoznam agregátov sa stanovuje pre všetky energetické produkty uvedené v zozname v predchádzajúcom odseku, pokiaľ nie je uvedené inak.

Príloha A použije na vysvetlenie pojmov, ktoré nie sú osobitne vysvetlené v tejto prílohe.

1.2.1.   Sektor dodávky a transformácie

| 1. | Produkcia |
| --- | --- |

1.

Produkcia

| 1.1. | Z toho: Hlbinná ťažba
  Vzťahuje sa len na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bituminózne uhlie, subbituminózne uhlie a lignit/hnedé uhlie. |
| --- | --- |

1.1.

Z toho: Hlbinná ťažba

Vzťahuje sa len na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bituminózne uhlie, subbituminózne uhlie a lignit/hnedé uhlie.

| 1.2. | Z toho: Povrchová ťažba
  Vzťahuje sa len na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bituminózne uhlie, subbituminózne uhlie a lignit/hnedé uhlie. |
| --- | --- |

1.2.

Z toho: Povrchová ťažba

Vzťahuje sa len na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bituminózne uhlie, subbituminózne uhlie a lignit/hnedé uhlie.

| 2. | Z ostatných zdrojov
  Pozostáva z dvoch častí:






  — | regenerované kaly, medziprodukty a ostatné uhoľné výrobky nízkej kvality, ktoré nemožno zaradiť podľa typu uhlia; zahŕňa uhlie ťažené z háld a ostatných zberných nádrží, |
| --- | --- | --- |

2.

Z ostatných zdrojov

Pozostáva z dvoch častí:

—

regenerované kaly, medziprodukty a ostatné uhoľné výrobky nízkej kvality, ktoré nemožno zaradiť podľa typu uhlia; zahŕňa uhlie ťažené z háld a ostatných zberných nádrží,

| — | dodávky paliva, ktorého výroba je zahrnutá v iných palivoenergetických bilanciách, ale ktorého spotreba sa objaví v bilancii uhlia. |
| --- | --- |

—

dodávky paliva, ktorého výroba je zahrnutá v iných palivoenergetických bilanciách, ale ktorého spotreba sa objaví v bilancii uhlia.

| 2.1. | Z toho: Z ropných výrobkov
  Nevzťahuje sa na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bituminózne uhlie, subbituminózne uhlie, lignit/hnedé uhlie a rašelinu.
  Napríklad ropný koks pridaný do koksovateľného uhlia pre koksárne |
| --- | --- |

2.1.

Z toho: Z ropných výrobkov

Nevzťahuje sa na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bituminózne uhlie, subbituminózne uhlie, lignit/hnedé uhlie a rašelinu.

Napríklad ropný koks pridaný do koksovateľného uhlia pre koksárne

| 2.2. | Z toho: Zo zemného plynu
  Nevzťahuje sa na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bituminózne uhlie, subbituminózne uhlie, lignit/hnedé uhlie a rašelinu.
  Napríklad pridanie zemného plynu do svietiplynu na priamu konečnú spotrebu |
| --- | --- |

2.2.

Z toho: Zo zemného plynu

Nevzťahuje sa na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bituminózne uhlie, subbituminózne uhlie, lignit/hnedé uhlie a rašelinu.

Napríklad pridanie zemného plynu do svietiplynu na priamu konečnú spotrebu

| 2.3. | Z toho: Z obnoviteľných zdrojov
  Nevzťahuje sa na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bituminózne uhlie, subbituminózne uhlie, lignit/hnedé uhlie a rašelinu.
  Napríklad priemyselný odpad ako spojivo pri výrobe čiernouhoľných brikiet. |
| --- | --- |

2.3.

Z toho: Z obnoviteľných zdrojov

Nevzťahuje sa na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bituminózne uhlie, subbituminózne uhlie, lignit/hnedé uhlie a rašelinu.

Napríklad priemyselný odpad ako spojivo pri výrobe čiernouhoľných brikiet.

| 3. | Dovoz |
| --- | --- |

3.

Dovoz

| 4. | Vývoz |
| --- | --- |

4.

Vývoz

| 5. | Medzinárodné námorné zásobníky |
| --- | --- |

5.

Medzinárodné námorné zásobníky

| 6. | Zmena stavu zásob
  Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo. |
| --- | --- |

6.

Zmena stavu zásob

Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo.

| 7. | Hrubá spotreba |
| --- | --- |

7.

Hrubá spotreba

| 8. | Štatistické rozdiely |
| --- | --- |

8.

Štatistické rozdiely

| 9. | Sektor transformácie spolu
  Množstvo palív použitých pri primárnej alebo sekundárnej premene energie (napríklad uhlie na elektrinu, koksárenský plyn na elektrinu) alebo použitých pri transformácii na odvodené energetické produkty (napríklad koksovateľné uhlie na koks). |
| --- | --- |

9.

Sektor transformácie spolu

Množstvo palív použitých pri primárnej alebo sekundárnej premene energie (napríklad uhlie na elektrinu, koksárenský plyn na elektrinu) alebo použitých pri transformácii na odvodené energetické produkty (napríklad koksovateľné uhlie na koks).

| 9.1. | Z toho: Verejné elektrárne |
| --- | --- |

9.1.

Z toho: Verejné elektrárne

| 9.2. | Z toho: Verejné teplárne |
| --- | --- |

9.2.

Z toho: Verejné teplárne

| 9.3. | Z toho: Verejné výhrevne |
| --- | --- |

9.3.

Z toho: Verejné výhrevne

| 9.4. | Z toho: Závodné elektrárne |
| --- | --- |

9.4.

Z toho: Závodné elektrárne

| 9.5. | Z toho: Závodné teplárne |
| --- | --- |

9.5.

Z toho: Závodné teplárne

| 9.6. | Z toho: Závodné výhrevne |
| --- | --- |

9.6.

Z toho: Závodné výhrevne

| 9.7. | Z toho: Čiernouhoľné briketárne |
| --- | --- |

9.7.

Z toho: Čiernouhoľné briketárne

| 9.8. | Z toho: Koksárne |
| --- | --- |

9.8.

Z toho: Koksárne

| 9.9. | Z toho: Hnedouhoľné/rašelinové briketárne |
| --- | --- |

9.9.

Z toho: Hnedouhoľné/rašelinové briketárne

| 9.10. | Z toho: Plynárne |
| --- | --- |

9.10.

Z toho: Plynárne

| 9.11. | Z toho: Vysoké pece
  Množstvo koksovateľného a/alebo bituminózneho uhlia (všeobecne známe ako PCI) a koksárenského koksu transformovaného vo vysokých peciach. Množstvo použité ako palivo na vykurovanie a prevádzku vysokých pecí (napríklad vysopecný plyn) by sa nemali uviesť v sektore transformácie, ale ako spotreba v energetickom sektore. |
| --- | --- |

9.11.

Z toho: Vysoké pece

Množstvo koksovateľného a/alebo bituminózneho uhlia (všeobecne známe ako PCI) a koksárenského koksu transformovaného vo vysokých peciach. Množstvo použité ako palivo na vykurovanie a prevádzku vysokých pecí (napríklad vysopecný plyn) by sa nemali uviesť v sektore transformácie, ale ako spotreba v energetickom sektore.

| 9.12. | Z toho: Skvapaľňovanie uhlia
  Olejové bridlice a ostatné výrobky získavané skvapalnením by sa mali uviesť podľa kapitoly 4 tejto prílohy. |
| --- | --- |

9.12.

Z toho: Skvapaľňovanie uhlia

Olejové bridlice a ostatné výrobky získavané skvapalnením by sa mali uviesť podľa kapitoly 4 tejto prílohy.

| 9.13. | Z toho: Pre zmiešaný zemný plyn
  Množstvo uhoľných plynov zmiešaných so zemným plynom. |
| --- | --- |

9.13.

Z toho: Pre zmiešaný zemný plyn

Množstvo uhoľných plynov zmiešaných so zemným plynom.

| 9.14. | Z toho: Inde neuvedené – Transformácia |
| --- | --- |

9.14.

Z toho: Inde neuvedené – Transformácia

1.2.2.   Energetický sektor

| 1. | Energetický sektor spolu |
| --- | --- |

1.

Energetický sektor spolu

| 1.1. | Z toho: Elektrárne, teplárne a výhrevne |
| --- | --- |

1.1.

Z toho: Elektrárne, teplárne a výhrevne

| 1.2. | Z toho: Uhoľné bane |
| --- | --- |

1.2.

Z toho: Uhoľné bane

| 1.3. | Z toho: Čiernouhoľné briketárne |
| --- | --- |

1.3.

Z toho: Čiernouhoľné briketárne

| 1.4. | Z toho: Koksárne |
| --- | --- |

1.4.

Z toho: Koksárne

| 1.5. | Z toho: Hnedouhoľné/rašelinové briketárne |
| --- | --- |

1.5.

Z toho: Hnedouhoľné/rašelinové briketárne

| 1.6. | Z toho: Plynárne |
| --- | --- |

1.6.

Z toho: Plynárne

| 1.7. | Z toho: Vysoké pece |
| --- | --- |

1.7.

Z toho: Vysoké pece

| 1.8. | Z toho: Ropné rafinérie |
| --- | --- |

1.8.

Z toho: Ropné rafinérie

| 1.9. | Z toho: Skvapaľňovanie uhlia |
| --- | --- |

1.9.

Z toho: Skvapaľňovanie uhlia

| 1.10. | Z toho: Inde neuvedené – Energetika |
| --- | --- |

1.10.

Z toho: Inde neuvedené – Energetika

| 2. | Distribučné straty
  Straty vyskytujúce sa z dôvodu dopravy a distribúcie, ako aj voľného spaľovania vyrábaných plynov. |
| --- | --- |

2.

Distribučné straty

Straty vyskytujúce sa z dôvodu dopravy a distribúcie, ako aj voľného spaľovania vyrábaných plynov.

| 3. | Konečná spotreba spolu |
| --- | --- |

3.

Konečná spotreba spolu

| 4. | Neenergetické použitie spolu |
| --- | --- |

4.

Neenergetické použitie spolu

| 4.1. | Z toho: Sektory priemyslu, transformácie a energetiky
  Neenergetické použitie vo všetkých podsektoroch priemyslu, transformácie a energetiky, napríklad uhlie použité pri výrobe metanolu alebo amoniaku. |
| --- | --- |

4.1.

Z toho: Sektory priemyslu, transformácie a energetiky

Neenergetické použitie vo všetkých podsektoroch priemyslu, transformácie a energetiky, napríklad uhlie použité pri výrobe metanolu alebo amoniaku.

| 4.1.1. | Z 4.1, z toho: V petrochemickom sektore
  Neenergetické použitie, napríklad použitie uhlia ako suroviny na výrobu priemyselných hnojív a ako suroviny pre ostatné petrochemické výrobky. |
| --- | --- |

4.1.1.

Z 4.1, z toho: V petrochemickom sektore

Neenergetické použitie, napríklad použitie uhlia ako suroviny na výrobu priemyselných hnojív a ako suroviny pre ostatné petrochemické výrobky.

| 4.2. | Z toho: Dopravný sektor
  Neenergetické použitie vo všetkých podsektoroch dopravy. |
| --- | --- |

4.2.

Z toho: Dopravný sektor

Neenergetické použitie vo všetkých podsektoroch dopravy.

| 4.3. | Z toho: Ostatné sektory
  Neenergetické použitie v obchode a službách, v domácnostiach, v poľnohospodárstve a ostatných inde neuvedených. |
| --- | --- |

4.3.

Z toho: Ostatné sektory

Neenergetické použitie v obchode a službách, v domácnostiach, v poľnohospodárstve a ostatných inde neuvedených.

1.2.3.   Špecifikácia konečného použitia energie

| 1. | Konečná energetická spotreba |
| --- | --- |

1.

Konečná energetická spotreba

| 2. | Priemyselný sektor |
| --- | --- |

2.

Priemyselný sektor

| 2.1. | Z toho: Hutníctvo železa a ocele |
| --- | --- |

2.1.

Z toho: Hutníctvo železa a ocele

| 2.2. | Z toho: Chemický a petrochemický |
| --- | --- |

2.2.

Z toho: Chemický a petrochemický

| 2.3. | Z toho: Metalurgia neželezných kovov |
| --- | --- |

2.3.

Z toho: Metalurgia neželezných kovov

| 2.4. | Z toho: Nekovové minerálne výrobky |
| --- | --- |

2.4.

Z toho: Nekovové minerálne výrobky

| 2.5. | Z toho: Dopravné zariadenia |
| --- | --- |

2.5.

Z toho: Dopravné zariadenia

| 2.6. | Z toho: Strojárstvo |
| --- | --- |

2.6.

Z toho: Strojárstvo

| 2.7. | Z toho: Ťažba a dobývanie |
| --- | --- |

2.7.

Z toho: Ťažba a dobývanie

| 2.8. | Z toho: Potraviny, nápoje a tabak |
| --- | --- |

2.8.

Z toho: Potraviny, nápoje a tabak

| 2.9. | Z toho: Celulóza, papier a polygrafia |
| --- | --- |

2.9.

Z toho: Celulóza, papier a polygrafia

| 2.10. | Z toho: Drevo a drevené výrobky |
| --- | --- |

2.10.

Z toho: Drevo a drevené výrobky

| 2.11. | Z toho: Stavebníctvo |
| --- | --- |

2.11.

Z toho: Stavebníctvo

| 2.12. | Z toho: Textil a koža |
| --- | --- |

2.12.

Z toho: Textil a koža

| 2.13. | Z toho: Inde neuvedené – Priemysel |
| --- | --- |

2.13.

Z toho: Inde neuvedené – Priemysel

| 3. | Dopravný sektor |
| --- | --- |

3.

Dopravný sektor

| 3.1. | Z toho: Železničný |
| --- | --- |

3.1.

Z toho: Železničný

| 3.2. | Z toho: Vnútrozemská plavba |
| --- | --- |

3.2.

Z toho: Vnútrozemská plavba

| 3.3. | Z toho: Inde neuvedené – Doprava |
| --- | --- |

3.3.

Z toho: Inde neuvedené – Doprava

| 4. | Ostatné sektory |
| --- | --- |

4.

Ostatné sektory

| 4.1 | Z toho: Obchod a služby |
| --- | --- |

4.1

Z toho: Obchod a služby

| 4.2. | Z toho: Domácnosti |
| --- | --- |

4.2.

Z toho: Domácnosti

| 4.3. | Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo |
| --- | --- |

4.3.

Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo

| 4.4. | Z toho: Rybolov |
| --- | --- |

4.4.

Z toho: Rybolov

| 4.5. | Z toho: Inde neuvedené – Ostatné |
| --- | --- |

4.5.

Z toho: Inde neuvedené – Ostatné

1.2.4.   Dovoz a vývoz

Dovoz podľa krajiny pôvodu a vývoz podľa krajiny určenia.

Nevzťahuje sa na rašelinu, plynárenský koks, svietiplyn, koksárenský plyn, vysokopecný plyn ani kyslíkový plyn z oceliarskej pece.

1.2.5.   Vsádzka na výrobu elektriny a tepla u závodných výrobcov

Vsádzka na výrobu elektriny a tepla u závodných výrobcov sa má uviesť osobitne pre elektrárne, teplárne a výhrevne.

Tieto vsádzky u závodných výrobcov sú rozdelené na hlavné činnosti uvedené v zozname v nasledujúcej tabuľke

| 1. | Energetický sektor spolu |
| --- | --- |

1.

Energetický sektor spolu

| 1.1. | Z toho: Uhoľné bane |
| --- | --- |

1.1.

Z toho: Uhoľné bane

| 1.2. | Z toho: Čiernouhoľné briketárne |
| --- | --- |

1.2.

Z toho: Čiernouhoľné briketárne

| 1.3. | Z toho: Koksárne |
| --- | --- |

1.3.

Z toho: Koksárne

| 1.4. | Z toho: Hnedouhoľné/rašelinové briketárne |
| --- | --- |

1.4.

Z toho: Hnedouhoľné/rašelinové briketárne

| 1.5. | Z toho: Plynárne |
| --- | --- |

1.5.

Z toho: Plynárne

| 1.6. | Z toho: Vysoké pece |
| --- | --- |

1.6.

Z toho: Vysoké pece

| 1.7. | Z toho: Ropné rafinérie |
| --- | --- |

1.7.

Z toho: Ropné rafinérie

| 1.8. | Z toho: Skvapaľňovanie uhlia |
| --- | --- |

1.8.

Z toho: Skvapaľňovanie uhlia

| 1.9. | Z toho: Inde neuvedené – Energetika |
| --- | --- |

1.9.

Z toho: Inde neuvedené – Energetika

| 2. | Priemyselný sektor |
| --- | --- |

2.

Priemyselný sektor

| 2.1. | Z toho: Hutníctvo železa a ocele |
| --- | --- |

2.1.

Z toho: Hutníctvo železa a ocele

| 2.2. | Z toho: Chemický a petrochemický |
| --- | --- |

2.2.

Z toho: Chemický a petrochemický

| 2.3. | Z toho: Metalurgia neželezných kovov |
| --- | --- |

2.3.

Z toho: Metalurgia neželezných kovov

| 2.4. | Z toho: Nekovové minerálne výrobky |
| --- | --- |

2.4.

Z toho: Nekovové minerálne výrobky

| 2.5. | Z toho: Dopravné zariadenia |
| --- | --- |

2.5.

Z toho: Dopravné zariadenia

| 2.6. | Z toho: Strojárstvo |
| --- | --- |

2.6.

Z toho: Strojárstvo

| 2.7. | Z toho: Ťažba a dobývanie |
| --- | --- |

2.7.

Z toho: Ťažba a dobývanie

| 2.8. | Z toho: Potraviny, nápoje a tabak |
| --- | --- |

2.8.

Z toho: Potraviny, nápoje a tabak

| 2.9. | Z toho: Celulóza, papier a polygrafia |
| --- | --- |

2.9.

Z toho: Celulóza, papier a polygrafia

| 2.10. | Z toho: Drevo a drevené výrobky |
| --- | --- |

2.10.

Z toho: Drevo a drevené výrobky

| 2.11. | Z toho: Stavebníctvo |
| --- | --- |

2.11.

Z toho: Stavebníctvo

| 2.12. | Z toho: Textil a koža |
| --- | --- |

2.12.

Z toho: Textil a koža

| 2.13. | Z toho: Inde neuvedené – Priemysel |
| --- | --- |

2.13.

Z toho: Inde neuvedené – Priemysel

| 3. | Dopravný sektor |
| --- | --- |

3.

Dopravný sektor

| 3.1. | Z toho: Železničný |
| --- | --- |

3.1.

Z toho: Železničný

| 3.2. | Z toho: Inde neuvedené – Doprava |
| --- | --- |

3.2.

Z toho: Inde neuvedené – Doprava

| 4. | Ostatné sektory: |
| --- | --- |

4.

Ostatné sektory:

| 4.1. | Z toho: Obchod a služby |
| --- | --- |

4.1.

Z toho: Obchod a služby

| 4.2. | Z toho: Domácnosti |
| --- | --- |

4.2.

Z toho: Domácnosti

| 4.3. | Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo |
| --- | --- |

4.3.

Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo

| 4.4. | Z toho: Rybolov |
| --- | --- |

4.4.

Z toho: Rybolov

| 4.5. | Z toho: Inde neuvedené |
| --- | --- |

4.5.

Z toho: Inde neuvedené

1.3.   Energetický obsah

Spalné teplo aj výhrevnosť sa majú stanoviť pre energetické produkty uvedené v odseku 1.1 pre nasledujúce hlavné agregáty.

Nevzťahuje sa na svietiplyn, koksárenský plyn, vysokopecný plyn ani kyslíkový plyn z oceliarskej pece.

| 1. | Produkcia |
| --- | --- |

1.

Produkcia

| 2. | Dovoz |
| --- | --- |

2.

Dovoz

| 3. | Vývoz |
| --- | --- |

3.

Vývoz

| 4. | Použité pre koksárne |
| --- | --- |

4.

Použité pre koksárne

| 5. | Použité pre vysoké pece |
| --- | --- |

5.

Použité pre vysoké pece

| 6. | Použité pre verejné elektrárne, teplárne a výhrevne |
| --- | --- |

6.

Použité pre verejné elektrárne, teplárne a výhrevne

| 7. | Použité v priemysle |
| --- | --- |

7.

Použité v priemysle

| 8. | Na iné účely |
| --- | --- |

8.

Na iné účely

1.4.   Ťažba a zásoby v uhoľných baniach

Vzťahuje sa len na čierne uhlie a lignit/hnedé uhlie.

Treba uviesť nasledujúce množstvá:

| 1. | Hlbinná ťažba |
| --- | --- |

1.

Hlbinná ťažba

| 2. | Povrchová ťažba |
| --- | --- |

2.

Povrchová ťažba

| 3. | Z ostatných zdrojov |
| --- | --- |

3.

Z ostatných zdrojov

| 4. | Zásoby na konci obdobia |
| --- | --- |

4.

Zásoby na konci obdobia

| 4.1. | Z toho: Zásoby v baniach |
| --- | --- |

4.1.

Z toho: Zásoby v baniach

1.5.   Merné jednotky

| 1. | Množstvo energie |
| --- | --- |

1.

Množstvo energie

103 ton

Výnimka: V prípade plynov (svietiplyn, koksárenský plyn, vysokopecný plyn, kyslíkový plyn z oceliarskej pece) sa meranie uskutočňuje priamo v energetickom obsahu a jednotka, ktorá sa má použiť, je potom TJ (založená na spalnom teple).

| 2. | Energetický obsah |
| --- | --- |

2.

Energetický obsah

MJ/tona

1.6.   Odchýlky a výnimky

Neuplatňuje sa.

2.   ZEMNÝ PLYN

2.1.   Príslušné energetické produkty

Toto zhromažďovanie údajov sa týka zemného plynu, ktorý pozostáva z plynov vyskytujúcich sa v podzemných ložiskách, buď skvapalnených, alebo plynných, pozostávajúcich hlavne z metánu.

Zahŕňa „nepridružený“ plyn pochádzajúci z polí produkujúcich uhľovodíky len v plynnej forme aj „pridružený“ plyn vyťažený so surovou ropou, ako metán získavaný z uhoľných baní (banský plyn) alebo z uhoľných ložísk (plyn z uhoľných slojov).

Nezahŕňa plyny vytvorené anaeróbnou digesciou biomasy (napríklad skládkový alebo splaškový plyn) ani svietiplyn.

2.2.   Zoznam agregátov

Nasledujúci zoznam agregátov sa stanovuje pre všetky energetické produkty uvedené v zozname v predchádzajúcom bode, ak nie je uvedené inak.

2.2.1.   Sektor dodávky a transformácie

Má sa uviesť množstvo vyjadrené v objemových aj energetických jednotkách vrátane spalného tepla a výhrevnosti pre nasledujúce agregáty:

| 1. | Domáca produkcia
  Celá suchá predajná produkcia v rámci vnútroštátnych hraníc vrátane produkcie na pobreží. Produkcia sa meria po vyčistení a ťažbe NGL a síry.
  Nezahŕňa straty vzniknuté počas ťažby a množstvá opätovne vstrekované, odvetrané alebo spálené.
  Zahŕňa množstvo použité v plynárenskom priemysle, pri ťažbe zemného plynu, potrubných systémoch a spracovateľských podnikoch. |
| --- | --- |

1.

Domáca produkcia

Celá suchá predajná produkcia v rámci vnútroštátnych hraníc vrátane produkcie na pobreží. Produkcia sa meria po vyčistení a ťažbe NGL a síry.

Nezahŕňa straty vzniknuté počas ťažby a množstvá opätovne vstrekované, odvetrané alebo spálené.

Zahŕňa množstvo použité v plynárenskom priemysle, pri ťažbe zemného plynu, potrubných systémoch a spracovateľských podnikoch.

| 1.1. | Z toho: Pridružené plyny
  Zemný plyn vyprodukovaný spolu so surovou ropou. |
| --- | --- |

1.1.

Z toho: Pridružené plyny

Zemný plyn vyprodukovaný spolu so surovou ropou.

| 1.2. | Z toho: Nepridružený plyn
  Zemný plyn pochádzajúci z polí produkujúcich uhľovodíky len v plynnej forme. |
| --- | --- |

1.2.

Z toho: Nepridružený plyn

Zemný plyn pochádzajúci z polí produkujúcich uhľovodíky len v plynnej forme.

| 1.3. | Z toho: Banský plyn
  Metán produkovaný v uhoľných baniach alebo uhoľných ložiskách, privádzaný na povrch a spotrebovaný v uhoľných šachtách alebo privádzaný potrubím ku spotrebiteľom. |
| --- | --- |

1.3.

Z toho: Banský plyn

Metán produkovaný v uhoľných baniach alebo uhoľných ložiskách, privádzaný na povrch a spotrebovaný v uhoľných šachtách alebo privádzaný potrubím ku spotrebiteľom.

| 2. | Z ostatných zdrojov
  Palivo, ktoré sa zmieša so zemným plynom a spotrebúva ako zmes. |
| --- | --- |

2.

Z ostatných zdrojov

Palivo, ktoré sa zmieša so zemným plynom a spotrebúva ako zmes.

| 2.1. | Z toho: Z ropných výrobkov
  LPG na zlepšenie kvality napríklad tepelného obsahu |
| --- | --- |

2.1.

Z toho: Z ropných výrobkov

LPG na zlepšenie kvality napríklad tepelného obsahu

| 2.2. | Z toho: Z uhlia
  Vyrábaný plyn na zmiešanie so zemným plynom |
| --- | --- |

2.2.

Z toho: Z uhlia

Vyrábaný plyn na zmiešanie so zemným plynom

| 2.3. | Z toho: Z obnoviteľných zdrojov
  Bioplyn na zmiešanie so zemným plynom |
| --- | --- |

2.3.

Z toho: Z obnoviteľných zdrojov

Bioplyn na zmiešanie so zemným plynom

| 3. | Dovoz |
| --- | --- |

3.

Dovoz

| 4. | Vývoz |
| --- | --- |

4.

Vývoz

| 5. | Medzinárodné námorné zásobníky |
| --- | --- |

5.

Medzinárodné námorné zásobníky

| 6. | Zmena stavu zásob
  Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo. |
| --- | --- |

6.

Zmena stavu zásob

Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo.

| 7. | Hrubá spotreba |
| --- | --- |

7.

Hrubá spotreba

| 8. | Štatistické rozdiely
  Požiadavka na stanovenie energetického obsahu sa tu neuplatňuje. |
| --- | --- |

8.

Štatistické rozdiely

Požiadavka na stanovenie energetického obsahu sa tu neuplatňuje.

| 9. | Použiteľný plyn: počiatočný a konečný stav zásob
  Množstvo plynu k dispozícii pre dodávku počas vstupného-výstupného cyklu. Toto sa týka použiteľného zemného plynu uloženého v špeciálnych úložných zariadeniach (vyčerpané plynové a/alebo ropné pole, vodonosná vrstva, soľná dutina, rôznorodé jaskyne alebo iné), ako aj uskladnenia skvapalneného zemného plynu. Plynová rezerva (poduškový plyn) by sa mala vyňať.
  Požiadavka na stanovenie energetického obsahu sa tu neuplatňuje. |
| --- | --- |

9.

Použiteľný plyn: počiatočný a konečný stav zásob

Množstvo plynu k dispozícii pre dodávku počas vstupného-výstupného cyklu. Toto sa týka použiteľného zemného plynu uloženého v špeciálnych úložných zariadeniach (vyčerpané plynové a/alebo ropné pole, vodonosná vrstva, soľná dutina, rôznorodé jaskyne alebo iné), ako aj uskladnenia skvapalneného zemného plynu. Plynová rezerva (poduškový plyn) by sa mala vyňať.

Požiadavka na stanovenie energetického obsahu sa tu neuplatňuje.

| 10. | Plyn odvetraný
  Objem plynu vypusteného do vzduchu na mieste produkcie alebo v zariadení na spracovanie plynu.
  Požiadavka na stanovenie energetického obsahu sa tu neuplatňuje. |
| --- | --- |

10.

Plyn odvetraný

Objem plynu vypusteného do vzduchu na mieste produkcie alebo v zariadení na spracovanie plynu.

Požiadavka na stanovenie energetického obsahu sa tu neuplatňuje.

| 11. | Plyn spálený
  Objem plynu spáleného bez využitia na mieste produkcie alebo v zariadení na spracovanie plynu.
  Požiadavka na stanovenie energetického obsahu sa tu neuplatňuje. |
| --- | --- |

11.

Plyn spálený

Objem plynu spáleného bez využitia na mieste produkcie alebo v zariadení na spracovanie plynu.

Požiadavka na stanovenie energetického obsahu sa tu neuplatňuje.

| 12. | Sektor transformácie spolu
  Množstvo palív použitých pri primárnej alebo sekundárnej premene energie (napríklad zemný plyn na elektrinu) alebo použitých pri transformácii na odvodené energetické produkty (napríklad zemný plyn na metanol). |
| --- | --- |

12.

Sektor transformácie spolu

Množstvo palív použitých pri primárnej alebo sekundárnej premene energie (napríklad zemný plyn na elektrinu) alebo použitých pri transformácii na odvodené energetické produkty (napríklad zemný plyn na metanol).

| 12.1. | Z toho: Verejné elektrárne |
| --- | --- |

12.1.

Z toho: Verejné elektrárne

| 12.2. | Z toho: Závodné elektrárne |
| --- | --- |

12.2.

Z toho: Závodné elektrárne

| 12.3. | Z toho: Verejné teplárne |
| --- | --- |

12.3.

Z toho: Verejné teplárne

| 12.4. | Z toho: Závodné teplárne |
| --- | --- |

12.4.

Z toho: Závodné teplárne

| 12.5. | Z toho: Verejné výhrevne |
| --- | --- |

12.5.

Z toho: Verejné výhrevne

| 12.6. | Z toho: Závodné výhrevne |
| --- | --- |

12.6.

Z toho: Závodné výhrevne

| 12.7. | Z toho: Plynárne |
| --- | --- |

12.7.

Z toho: Plynárne

| 12.8. | Z toho: Koksárne |
| --- | --- |

12.8.

Z toho: Koksárne

| 12.9. | Z toho: Vysoké pece |
| --- | --- |

12.9.

Z toho: Vysoké pece

| 12.10. | Z toho: Plyn na kvapaliny
  Množstvo zemného plynu použitého ako surovina pri premene na kvapaliny napríklad množstvo paliva vstupujúceho do procesu výroby metanolu na transformáciu na metanol. |
| --- | --- |

12.10.

Z toho: Plyn na kvapaliny

Množstvo zemného plynu použitého ako surovina pri premene na kvapaliny napríklad množstvo paliva vstupujúceho do procesu výroby metanolu na transformáciu na metanol.

| 12.11. | Z toho: Neuvedené – Transformácia |
| --- | --- |

12.11.

Z toho: Neuvedené – Transformácia

2.2.2.   Energetický sektor

| 1. | Energetický sektor spolu |
| --- | --- |

1.

Energetický sektor spolu

| 1.1. | Z toho: Uhoľné bane |
| --- | --- |

1.1.

Z toho: Uhoľné bane

| 1.2. | Z toho: Ťažba ropy a plynu |
| --- | --- |

1.2.

Z toho: Ťažba ropy a plynu

| 1.3. | Z toho: Vsádzka do rafinérií |
| --- | --- |

1.3.

Z toho: Vsádzka do rafinérií

| 1.4. | Z toho: Koksárne |
| --- | --- |

1.4.

Z toho: Koksárne

| 1.5. | Z toho: Vysoké pece |
| --- | --- |

1.5.

Z toho: Vysoké pece

| 1.6. | Z toho: Plynárne |
| --- | --- |

1.6.

Z toho: Plynárne

| 1.7. | Z toho: Elektrárne, teplárne a výhrevne |
| --- | --- |

1.7.

Z toho: Elektrárne, teplárne a výhrevne

| 1.8. | Z toho: Skvapalnenie (LNG) alebo splynovanie |
| --- | --- |

1.8.

Z toho: Skvapalnenie (LNG) alebo splynovanie

| 1.9. | Z toho: Plyn na kvapaliny |
| --- | --- |

1.9.

Z toho: Plyn na kvapaliny

| 1.10. | Z toho: Inde neuvedené – Energetika |
| --- | --- |

1.10.

Z toho: Inde neuvedené – Energetika

| 2. | Distribučné a prepravné straty |
| --- | --- |

2.

Distribučné a prepravné straty

2.2.3.   Špecifikácia konečného použitia energie

Spotrebu zemného plynu je potrebné uviesť osobitne na energetické použitie a (ak je to uplatniteľné) aj na neenergetické použitie pre všetky nasledujúce agregáty:

| 1. | Konečná spotreba spolu
  Konečná energetická spotreba a neenergetické použitie sa má uviesť osobitne v tejto položke. |
| --- | --- |

1.

Konečná spotreba spolu

Konečná energetická spotreba a neenergetické použitie sa má uviesť osobitne v tejto položke.

| 2. | Dopravný sektor |
| --- | --- |

2.

Dopravný sektor

| 2.1. | Z toho: Doprava cestná
  Zahŕňa CNG a bioplyn. |
| --- | --- |

2.1.

Z toho: Doprava cestná

Zahŕňa CNG a bioplyn.

| 2.1.1. | Z toho: Časť bioplynu v cestnej doprave |
| --- | --- |

2.1.1.

Z toho: Časť bioplynu v cestnej doprave

| 2.2. | Z toho: Potrubná doprava |
| --- | --- |

2.2.

Z toho: Potrubná doprava

| 2.3. | Z toho: Inde neuvedené – Doprava |
| --- | --- |

2.3.

Z toho: Inde neuvedené – Doprava

| 3. | Priemyselný sektor |
| --- | --- |

3.

Priemyselný sektor

| 3.1. | Z toho: Hutníctvo železa a ocele |
| --- | --- |

3.1.

Z toho: Hutníctvo železa a ocele

| 3.2. | Z toho: Chemický a petrochemický |
| --- | --- |

3.2.

Z toho: Chemický a petrochemický

| 3.3. | Z toho: Metalurgia neželezných kovov |
| --- | --- |

3.3.

Z toho: Metalurgia neželezných kovov

| 3.4. | Z toho: Nekovové minerálne výrobky |
| --- | --- |

3.4.

Z toho: Nekovové minerálne výrobky

| 3.5. | Z toho: Dopravné zariadenia |
| --- | --- |

3.5.

Z toho: Dopravné zariadenia

| 3.6. | Z toho: Strojárstvo |
| --- | --- |

3.6.

Z toho: Strojárstvo

| 3.7. | Z toho: Ťažba a dobývanie |
| --- | --- |

3.7.

Z toho: Ťažba a dobývanie

| 3.8. | Z toho: Potraviny, nápoje a tabak |
| --- | --- |

3.8.

Z toho: Potraviny, nápoje a tabak

| 3.9. | Z toho: Celulóza, papier a polygrafia |
| --- | --- |

3.9.

Z toho: Celulóza, papier a polygrafia

| 3.10. | Z toho: Drevo a drevené výrobky |
| --- | --- |

3.10.

Z toho: Drevo a drevené výrobky

| 3.11. | Z toho: Stavebníctvo |
| --- | --- |

3.11.

Z toho: Stavebníctvo

| 3.12. | Z toho: Textil a koža |
| --- | --- |

3.12.

Z toho: Textil a koža

| 3.13. | Z toho: Inde neuvedené – Priemysel |
| --- | --- |

3.13.

Z toho: Inde neuvedené – Priemysel

| 4. | Ostatné sektory |
| --- | --- |

4.

Ostatné sektory

| 4.1. | Z toho: Obchod a služby |
| --- | --- |

4.1.

Z toho: Obchod a služby

| 4.2. | Z toho: Domácnosti |
| --- | --- |

4.2.

Z toho: Domácnosti

| 4.3. | Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo |
| --- | --- |

4.3.

Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo

| 4.4. | Z toho: Rybolov |
| --- | --- |

4.4.

Z toho: Rybolov

| 4.5. | Z toho: Inde neuvedené – Ostatné |
| --- | --- |

4.5.

Z toho: Inde neuvedené – Ostatné

2.2.4.   Dovoz a vývoz

Má sa uviesť celkové množstvo zemného plynu aj časť LNG podľa krajiny pôvodu v prípade dovozu a podľa krajiny určenia v prípade vývozu.

2.2.5.   Vsádzka na výrobu elektriny a tepla u závodných výrobcov

Vsádzka na výrobu elektriny a tepla u závodných výrobcov sa má uviesť osobitne pre závodné elektrárne, závodné teplárne a závodné výhrevne.

Vsádzka sa vzťahuje na nasledujúce podniky alebo činnosti:

| 1. | Energetický sektor spolu |
| --- | --- |

1.

Energetický sektor spolu

| 1.1. | Z toho: Uhoľné bane |
| --- | --- |

1.1.

Z toho: Uhoľné bane

| 1.2. | Z toho: Ťažba ropy a plynu |
| --- | --- |

1.2.

Z toho: Ťažba ropy a plynu

| 1.3. | Z toho: Vsádzka do rafinérií |
| --- | --- |

1.3.

Z toho: Vsádzka do rafinérií

| 1.4. | Z toho: Koksárne |
| --- | --- |

1.4.

Z toho: Koksárne

| 1.5. | Z toho: Plynárne |
| --- | --- |

1.5.

Z toho: Plynárne

| 1.6. | Z toho: Vysoké pece |
| --- | --- |

1.6.

Z toho: Vysoké pece

| 1.7. | Z toho: Zariadenia na skvapalnenie (LNG) a splynovanie |
| --- | --- |

1.7.

Z toho: Zariadenia na skvapalnenie (LNG) a splynovanie

| 1.8. | Z toho: Plyn na kvapaliny |
| --- | --- |

1.8.

Z toho: Plyn na kvapaliny

| 1.9. | Z toho: Inde neuvedené – Energetika |
| --- | --- |

1.9.

Z toho: Inde neuvedené – Energetika

| 2. | Priemyselný sektor |
| --- | --- |

2.

Priemyselný sektor

| 2.1. | Z toho: Hutníctvo železa a ocele |
| --- | --- |

2.1.

Z toho: Hutníctvo železa a ocele

| 2.2. | Z toho: Chemický a petrochemický |
| --- | --- |

2.2.

Z toho: Chemický a petrochemický

| 2.3. | Z toho: Metalurgia neželezných kovov |
| --- | --- |

2.3.

Z toho: Metalurgia neželezných kovov

| 2.4. | Z toho: Nekovové minerálne výrobky |
| --- | --- |

2.4.

Z toho: Nekovové minerálne výrobky

| 2.5. | Z toho: Dopravné zariadenia |
| --- | --- |

2.5.

Z toho: Dopravné zariadenia

| 2.6. | Z toho: Strojárstvo |
| --- | --- |

2.6.

Z toho: Strojárstvo

| 2.7. | Z toho: Ťažba a dobývanie |
| --- | --- |

2.7.

Z toho: Ťažba a dobývanie

| 2.8. | Z toho: Potraviny, nápoje a tabak |
| --- | --- |

2.8.

Z toho: Potraviny, nápoje a tabak

| 2.9. | Z toho: Celulóza, papier a polygrafia |
| --- | --- |

2.9.

Z toho: Celulóza, papier a polygrafia

| 2.10. | Z toho: Drevo a drevené výrobky |
| --- | --- |

2.10.

Z toho: Drevo a drevené výrobky

| 2.11. | Z toho: Stavebníctvo |
| --- | --- |

2.11.

Z toho: Stavebníctvo

| 2.12. | Z toho: Textil a koža |
| --- | --- |

2.12.

Z toho: Textil a koža

| 2.13. | Z toho: Inde neuvedené – Priemysel |
| --- | --- |

2.13.

Z toho: Inde neuvedené – Priemysel

| 3. | Dopravný sektor: |
| --- | --- |

3.

Dopravný sektor:

| 3.1. | Z toho: Potrubná doprava |
| --- | --- |

3.1.

Z toho: Potrubná doprava

| 3.2. | Z toho: Inde neuvedené – Doprava |
| --- | --- |

3.2.

Z toho: Inde neuvedené – Doprava

| 4. | Ostatné sektory: |
| --- | --- |

4.

Ostatné sektory:

| 4.1. | Z toho: Obchod a služby |
| --- | --- |

4.1.

Z toho: Obchod a služby

| 4.2. | Z toho: Domácnosti |
| --- | --- |

4.2.

Z toho: Domácnosti

| 4.3. | Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo |
| --- | --- |

4.3.

Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo

| 4.4. | Z toho: Rybolov |
| --- | --- |

4.4.

Z toho: Rybolov

| 4.5. | Z toho: Inde neuvedené |
| --- | --- |

4.5.

Z toho: Inde neuvedené

2.2.6.   Kapacity zásobníkov plynu

| 1. | Názov
  Názov miesta skladovacieho zariadenia. |
| --- | --- |

1.

Názov

Názov miesta skladovacieho zariadenia.

| 2. | Druh
  Druh skladovania, ako je vyťažené plynové pole, soľná jaskyňa atď. |
| --- | --- |

2.

Druh

Druh skladovania, ako je vyťažené plynové pole, soľná jaskyňa atď.

| 3. | Pracovná kapacita
  Celková kapacita zásobníkov plynu mínus plynová rezerva (poduškový plyn). Plynová rezerva je celkový objem plynu potrebný ako trvalá zásoba na uchovanie primeraného tlaku v podzemnej nádrži a výtlaku počas výstupného cyklu. |
| --- | --- |

3.

Pracovná kapacita

Celková kapacita zásobníkov plynu mínus plynová rezerva (poduškový plyn). Plynová rezerva je celkový objem plynu potrebný ako trvalá zásoba na uchovanie primeraného tlaku v podzemnej nádrži a výtlaku počas výstupného cyklu.

| 4. | Maximálny ťažobný výkon
  Maximálna miera, pri ktorej sa môže plyn čerpať z príslušného zásobníka. |
| --- | --- |

4.

Maximálny ťažobný výkon

Maximálna miera, pri ktorej sa môže plyn čerpať z príslušného zásobníka.

2.3.   Merné jednotky

| 1. | Množstvo energie |
| --- | --- |

1.

Množstvo energie

Pokiaľ nie je uvedené inak, množstvo zemného plynu sa uvádza podľa jeho energetického obsahu, t. j. v TJ na základe spalného tepla.

Ak sa vyžadujú fyzické množstvá, jednotka sa uvádza v 106 m3 za predpokladu referenčných podmienok plynu (15 oC, 101,325 kPa).

| 2. | Energetický obsah |
| --- | --- |

2.

Energetický obsah

KJ/m3 za predpokladu referenčných podmienok plynu (15 oC, 101,325 kPa).

| 3. | Pracovná kapacita zásobníka |
| --- | --- |

3.

Pracovná kapacita zásobníka

106 m3 za predpokladu referenčných podmienok plynu (15 oC, 101,325 kPa).

| 4. | Maximálny ťažobný výkon |
| --- | --- |

4.

Maximálny ťažobný výkon

106 m3/deň za predpokladu referenčných podmienok plynu (15 oC, 101,325 kPa).

2.4.   Odchýlky a výnimky

Neuplatňuje sa.

3.   ELEKTRINA A TEPLO

3.1.   Príslušné energetické produkty

Táto kapitola zahŕňa teplo a elektrinu.

3.2.   Zoznam agregátov

Nasledujúci zoznam agregátov sa stanovuje pre všetky energetické produkty uvedené v zozname v predchádzajúcom bode, pokiaľ nie je uvedené inak.

Príloha A použije na vysvetlenie pojmov, ktoré nie sú osobitne vysvetlené v tejto kapitole. Definície a jednotky uvedené v kapitolách 1, 2, 4 a 5 sa vzťahujú na energetické produkty, ktoré patria medzi tuhé palivá a vyrábané plyny, zemný plyn, ropu a ropné výrobkov, ako aj obnoviteľnú energiu a energiu z odpadu.

3.2.1.   Sektor dodávky a transformácie

Nasledujúce špecifické definície sa vzťahujú na agregáty v oblasti elektrickej energie a tepla uvedené v tejto kapitole:

| — | Hrubá výroba elektriny: súhrn výroby elektrickej energie všetkými príslušnými výrobnými agregátmi (vrátane prečerpávania) meranej na výstupných svorkách hlavných generátorov. |
| --- | --- |

—

Hrubá výroba elektriny: súhrn výroby elektrickej energie všetkými príslušnými výrobnými agregátmi (vrátane prečerpávania) meranej na výstupných svorkách hlavných generátorov.

| — | Hrubá výroba tepla: celkové teplo vyrábané inštaláciou, vrátane tepla používaného pomocnými zariadeniami, ktoré používajú horúcu kvapalinu (vykurovanie priestoru, vykurovanie kvapalným palivom atď.) a straty v zariadeniach/výmenníkoch tepelnej siete, ako aj teplo z chemických procesov používané ako primárna energetická forma. |
| --- | --- |

—

Hrubá výroba tepla: celkové teplo vyrábané inštaláciou, vrátane tepla používaného pomocnými zariadeniami, ktoré používajú horúcu kvapalinu (vykurovanie priestoru, vykurovanie kvapalným palivom atď.) a straty v zariadeniach/výmenníkoch tepelnej siete, ako aj teplo z chemických procesov používané ako primárna energetická forma.

| — | Čistá výroba elektriny: hrubá výroba elektriny mínus elektrická energia absorbovaná pomocnými zariadeniami a straty v hlavných generátorových transformátoroch. |
| --- | --- |

—

Čistá výroba elektriny: hrubá výroba elektriny mínus elektrická energia absorbovaná pomocnými zariadeniami a straty v hlavných generátorových transformátoroch.

| — | Čistá výroba tepla: teplo dodávané do distribučného systému určené meraniami výstupných a spätných tokov. |
| --- | --- |

—

Čistá výroba tepla: teplo dodávané do distribučného systému určené meraniami výstupných a spätných tokov.

Agregáty uvedené v nasledujúcej tabuľke sa musia stanoviť osobitne pre verejných a pre závodných výrobcov. V rámci týchto dvoch druhov podnikov hrubá aj čistá výroba elektriny, ako aj výroba tepla sa musia uviesť pre elektrárne, teplárne a výhrevne osobitne, ak je to vhodné, pre nasledujúce agregáty:

| 1. | Výroba spolu |
| --- | --- |

1.

Výroba spolu

| 1.1. | Z toho: Jadrová |
| --- | --- |

1.1.

Z toho: Jadrová

| 1.2. | Z toho: Vodná |
| --- | --- |

1.2.

Z toho: Vodná

| 1.2.1 | Z toho: Časť výroby vodnej energie vyrábanej z prečerpávania |
| --- | --- |

1.2.1

Z toho: Časť výroby vodnej energie vyrábanej z prečerpávania

| 1.3. | Z toho: Geotermálna |
| --- | --- |

1.3.

Z toho: Geotermálna

| 1.4. | Z toho: Solárna |
| --- | --- |

1.4.

Z toho: Solárna

| 1.5. | Z toho: Prílivová, vlnová, oceánska |
| --- | --- |

1.5.

Z toho: Prílivová, vlnová, oceánska

| 1.6. | Z toho: Veterná |
| --- | --- |

1.6.

Z toho: Veterná

| 1.7. | Z toho: Palivá
  Palivá schopné vznietenia alebo zapálenia, t. j. pri reakcii s kyslíkom s cieľom výrazne zvýšiť teplotu a zapálené priamo na výrobu elektriny a/alebo tepla. |
| --- | --- |

1.7.

Z toho: Palivá

Palivá schopné vznietenia alebo zapálenia, t. j. pri reakcii s kyslíkom s cieľom výrazne zvýšiť teplotu a zapálené priamo na výrobu elektriny a/alebo tepla.

| 1.8. | Z toho: Tepelné čerpadlá
  Tepelný výstup z tepelných čerpadiel, len ak sa teplo predáva tretím stranám (t. j. v prípadoch, keď sa výroba uskutočňuje v sektore transformácie). |
| --- | --- |

1.8.

Z toho: Tepelné čerpadlá

Tepelný výstup z tepelných čerpadiel, len ak sa teplo predáva tretím stranám (t. j. v prípadoch, keď sa výroba uskutočňuje v sektore transformácie).

| 1.9. | Z toho: Elektrické kotly
  Množstvo tepla z elektrických kotlov, ak sa vyrobené teplo predáva tretím stranám. |
| --- | --- |

1.9.

Z toho: Elektrické kotly

Množstvo tepla z elektrických kotlov, ak sa vyrobené teplo predáva tretím stranám.

| 1.10. | Z toho: Teplo z chemických procesov
  Teplo pochádzajúce z procesov bez vstupnej energie, ako je chemická reakcia.
  Nezahŕňa odpadové teplo z procesov poháňaných energiou, ktoré by sa malo uviesť ako teplo vyrábané z príslušného paliva. |
| --- | --- |

1.10.

Z toho: Teplo z chemických procesov

Teplo pochádzajúce z procesov bez vstupnej energie, ako je chemická reakcia.

Nezahŕňa odpadové teplo z procesov poháňaných energiou, ktoré by sa malo uviesť ako teplo vyrábané z príslušného paliva.

| 1.11. | Z toho: Ostatné zdroje – Elektrina (uveďte) |
| --- | --- |

1.11.

Z toho: Ostatné zdroje – Elektrina (uveďte)

Agregáty uvedené v nasledujúcej tabuľke sa musia stanoviť ako celkové, osobitne pre elektrinu a teplo, ak je to vhodné. Pre prvé tri agregáty v nasledujúcej tabuľke by sa malo vypočítať množstvo z hodnôt uvedených podľa predchádzajúcej tabuľky a v súlade s nimi.

| 1. | Hrubá výroba spolu |
| --- | --- |

1.

Hrubá výroba spolu

| 2. | Vlastné spotreba zariadenia |
| --- | --- |

2.

Vlastné spotreba zariadenia

| 3. | Čistá výroba spolu |
| --- | --- |

3.

Čistá výroba spolu

| 4. | Dovoz
  Pozri aj vysvetlenie 5 „Vývoz“. |
| --- | --- |

4.

Dovoz

Pozri aj vysvetlenie 5 „Vývoz“.

| 5. | Vývoz
  Množstvo elektriny sa pokladá za dovážané alebo vyvážané, keď prekročilo politické hranice krajiny, či už bolo, alebo nebolo colne odbavené. Ak sa elektrina prepravuje cez krajinu, množstvo by sa malo uviesť v dovoze aj vo vývoze. |
| --- | --- |

5.

Vývoz

Množstvo elektriny sa pokladá za dovážané alebo vyvážané, keď prekročilo politické hranice krajiny, či už bolo, alebo nebolo colne odbavené. Ak sa elektrina prepravuje cez krajinu, množstvo by sa malo uviesť v dovoze aj vo vývoze.

| 6. | Použité pre tepelné čerpadlá |
| --- | --- |

6.

Použité pre tepelné čerpadlá

| 7. | Použité pre parné kotle poháňané elektrinou |
| --- | --- |

7.

Použité pre parné kotle poháňané elektrinou

| 8. | Použité na prečerpávanie |
| --- | --- |

8.

Použité na prečerpávanie

| 9. | Použité pri výrobe elektriny |
| --- | --- |

9.

Použité pri výrobe elektriny

| 10. | Dodávka energie
  V prípade elektriny: súhrn čistej produkcie elektrickej energie dodávanej všetkými elektrárňami v krajine, znížené o množstvo použité pre tepelné čerpadlá, pre parné kotly poháňané elektrinou, pri prečerpávaní a znížené alebo zvýšené o vývoz alebo dovoz.
  V prípade tepla: súhrn čistej produkcie tepla určeného na predaj všetkými zariadeniami v danej krajine, zníženého o teplo použiteé na výrobu elektriny a zníženého alebo zvýšeného o vývoz alebo o dovoz. |
| --- | --- |

10.

Dodávka energie

V prípade elektriny: súhrn čistej produkcie elektrickej energie dodávanej všetkými elektrárňami v krajine, znížené o množstvo použité pre tepelné čerpadlá, pre parné kotly poháňané elektrinou, pri prečerpávaní a znížené alebo zvýšené o vývoz alebo dovoz.

V prípade tepla: súhrn čistej produkcie tepla určeného na predaj všetkými zariadeniami v danej krajine, zníženého o teplo použiteé na výrobu elektriny a zníženého alebo zvýšeného o vývoz alebo o dovoz.

| 11. | Straty pri prenose a distribúcii
  Všetky straty z dôvodu dopravy a distribúcie elektrickej energie a tepla.
  V prípade elektriny, vrátane strát v transformátoroch, ktoré sa nepovažujú za súčasť elektrární. |
| --- | --- |

11.

Straty pri prenose a distribúcii

Všetky straty z dôvodu dopravy a distribúcie elektrickej energie a tepla.

V prípade elektriny, vrátane strát v transformátoroch, ktoré sa nepovažujú za súčasť elektrární.

| 12. | Spotreba (vypočítaná) spolu |
| --- | --- |

12.

Spotreba (vypočítaná) spolu

| 13. | Štatistický rozdiel |
| --- | --- |

13.

Štatistický rozdiel

| 14. | Spotreba (zistená) spolu |
| --- | --- |

14.

Spotreba (zistená) spolu

Vyrábaná elektrina, predávané teplo a použité množstvo paliva vrátane ich príslušnej celkovej energie (na základe ich výhrevnosti okrem zemného plynu, ktorý je založený na spalnom teple) z palív uvedených na zozname v nasledujúcej tabuľke sa musia stanoviť osobitne pre verejných výrobcov a pre závodných výrobcov. V rámci týchto dvoch druhov sa musí táto výroba elektriny a tepla uviesť osobitne pre elektrárne, teplárne a výhrevne, ak je to vhodné:

| 1. | Tuhé palivá a vyrobené plyny: |
| --- | --- |

1.

Tuhé palivá a vyrobené plyny:

| 1.1. | Antracit |
| --- | --- |

1.1.

Antracit

| 1.2. | Koksovateľné uhlie |
| --- | --- |

1.2.

Koksovateľné uhlie

| 1.3. | Ostatné bituminózne uhlie |
| --- | --- |

1.3.

Ostatné bituminózne uhlie

| 1.4. | Subbituminózne uhlie |
| --- | --- |

1.4.

Subbituminózne uhlie

| 1.5. | Lignit/hnedé uhlie |
| --- | --- |

1.5.

Lignit/hnedé uhlie

| 1.6. | Rašelina |
| --- | --- |

1.6.

Rašelina

| 1.7. | Čiernouhoľné brikety |
| --- | --- |

1.7.

Čiernouhoľné brikety

| 1.8. | Koksárenský koks |
| --- | --- |

1.8.

Koksárenský koks

| 1.9. | Plynárenský koks |
| --- | --- |

1.9.

Plynárenský koks

| 1.10. | Čiernouhoľný decht |
| --- | --- |

1.10.

Čiernouhoľný decht

| 1.11. | BKB (brikety z hnedého uhlia) |
| --- | --- |

1.11.

BKB (brikety z hnedého uhlia)

| 1.12. | Svietiplyn |
| --- | --- |

1.12.

Svietiplyn

| 1.13. | Koksárenský plyn |
| --- | --- |

1.13.

Koksárenský plyn

| 1.14. | Vysokopecný plyn |
| --- | --- |

1.14.

Vysokopecný plyn

| 1.15. | Kyslíkový plyn z oceliarskej pece |
| --- | --- |

1.15.

Kyslíkový plyn z oceliarskej pece

| 2. | Ropa a ropné výrobky: |
| --- | --- |

2.

Ropa a ropné výrobky:

| 2.1. | Surová ropa |
| --- | --- |

2.1.

Surová ropa

| 2.2. | NGL |
| --- | --- |

2.2.

NGL

| 2.3. | Rafinérsky plyn |
| --- | --- |

2.3.

Rafinérsky plyn

| 2.4. | LPG |
| --- | --- |

2.4.

LPG

| 2.5. | Ťažký benzín |
| --- | --- |

2.5.

Ťažký benzín

| 2.6. | Letecký petrolej |
| --- | --- |

2.6.

Letecký petrolej

| 2.7. | Ostatný petrolej |
| --- | --- |

2.7.

Ostatný petrolej

| 2.8. | Plynový olej/nafta (destilovaný vykurovací olej) |
| --- | --- |

2.8.

Plynový olej/nafta (destilovaný vykurovací olej)

| 2.9. | Ťažký vykurovací olej |
| --- | --- |

2.9.

Ťažký vykurovací olej

| 2.10. | Bitúmen (vrátane orimulsion) |
| --- | --- |

2.10.

Bitúmen (vrátane orimulsion)

| 2.11. | Ropný koks |
| --- | --- |

2.11.

Ropný koks

| 2.12. | Ostatné ropné výrobky |
| --- | --- |

2.12.

Ostatné ropné výrobky

| 3. | Zemný plyn |
| --- | --- |

3.

Zemný plyn

| 4. | Obnoviteľná energia a energia z odpadu |
| --- | --- |

4.

Obnoviteľná energia a energia z odpadu

| 4.1. | Priemyselný odpad (neobnoviteľný) |
| --- | --- |

4.1.

Priemyselný odpad (neobnoviteľný)

| 4.2. | Komunálny odpad (obnoviteľný) |
| --- | --- |

4.2.

Komunálny odpad (obnoviteľný)

| 4.3. | Komunálny odpad (neobnoviteľný) |
| --- | --- |

4.3.

Komunálny odpad (neobnoviteľný)

| 4.4. | Drevo, drevný odpad a ostatný tuhý odpad |
| --- | --- |

4.4.

Drevo, drevný odpad a ostatný tuhý odpad

| 4.5. | Skládkový plyn |
| --- | --- |

4.5.

Skládkový plyn

| 4.6. | Splaškový plyn |
| --- | --- |

4.6.

Splaškový plyn

| 4.7. | Ostatné bioplyny |
| --- | --- |

4.7.

Ostatné bioplyny

| 4.8. | Kvapalné biopalivá |
| --- | --- |

4.8.

Kvapalné biopalivá

3.2.2.   Spotreba elektriny a tepla v energetickom sektore

| 1. | Energetický sektor spolu
  Nezahŕňa vlastnú spotrebu zariadenia, použitie na prečerpávanie, pre tepelné čerpadlá a elektrické kotly |
| --- | --- |

1.

Energetický sektor spolu

Nezahŕňa vlastnú spotrebu zariadenia, použitie na prečerpávanie, pre tepelné čerpadlá a elektrické kotly

| 1.1. | Z toho: Uhoľné bane |
| --- | --- |

1.1.

Z toho: Uhoľné bane

| 1.2. | Z toho: Ťažba ropy a plynu |
| --- | --- |

1.2.

Z toho: Ťažba ropy a plynu

| 1.3. | Z toho: Čiernouhoľné briketárne |
| --- | --- |

1.3.

Z toho: Čiernouhoľné briketárne

| 1.4. | Z toho: Koksárne |
| --- | --- |

1.4.

Z toho: Koksárne

| 1.5. | Z toho: Hnedouhoľné/rašelinové briketárne |
| --- | --- |

1.5.

Z toho: Hnedouhoľné/rašelinové briketárne

| 1.6. | Z toho: Plynárne |
| --- | --- |

1.6.

Z toho: Plynárne

| 1.7. | Z toho: Vysoké pece |
| --- | --- |

1.7.

Z toho: Vysoké pece

| 1.8. | Z toho: Ropné rafinérie |
| --- | --- |

1.8.

Z toho: Ropné rafinérie

| 1.9. | Z toho: Jadrový priemysel |
| --- | --- |

1.9.

Z toho: Jadrový priemysel

| 1.10. | Z toho: Zariadenia na skvapaľňovanie uhlia |
| --- | --- |

1.10.

Z toho: Zariadenia na skvapaľňovanie uhlia

| 1.11. | Z toho: Zariadenia na skvapalnenie (LNG) alebo splynovanie |
| --- | --- |

1.11.

Z toho: Zariadenia na skvapalnenie (LNG) alebo splynovanie

| 1.12. | Z toho: Zariadenia na splynovanie (bioplyn) |
| --- | --- |

1.12.

Z toho: Zariadenia na splynovanie (bioplyn)

| 1.13. | Z toho: Plyn na kvapaliny |
| --- | --- |

1.13.

Z toho: Plyn na kvapaliny

| 1.14. | Z toho: Inde neuvedené – Energetika |
| --- | --- |

1.14.

Z toho: Inde neuvedené – Energetika

3.2.3.   Špecifikácia konečného použitia energie

| 1. | Priemyselný sektor |
| --- | --- |

1.

Priemyselný sektor

| 1.1. | Z toho: Hutníctvo železa a ocele |
| --- | --- |

1.1.

Z toho: Hutníctvo železa a ocele

| 1.2. | Z toho: Chemický a petrochemický |
| --- | --- |

1.2.

Z toho: Chemický a petrochemický

| 1.3. | Z toho: Metalurgia neželezných kovov |
| --- | --- |

1.3.

Z toho: Metalurgia neželezných kovov

| 1.4. | Z toho: Nekovové minerálne výrobky |
| --- | --- |

1.4.

Z toho: Nekovové minerálne výrobky

| 1.5. | Z toho: Dopravné zariadenia |
| --- | --- |

1.5.

Z toho: Dopravné zariadenia

| 1.6. | Z toho: Strojárstvo |
| --- | --- |

1.6.

Z toho: Strojárstvo

| 1.7. | Z toho: Ťažba a dobývanie |
| --- | --- |

1.7.

Z toho: Ťažba a dobývanie

| 1.8. | Z toho: Potraviny, nápoje a tabak |
| --- | --- |

1.8.

Z toho: Potraviny, nápoje a tabak

| 1.9. | Z toho: Celulóza, papier a polygrafia |
| --- | --- |

1.9.

Z toho: Celulóza, papier a polygrafia

| 1.10. | Z toho: Drevo a drevené výrobky |
| --- | --- |

1.10.

Z toho: Drevo a drevené výrobky

| 1.11. | Z toho: Stavebníctvo |
| --- | --- |

1.11.

Z toho: Stavebníctvo

| 1.12. | Z toho: Textil a koža |
| --- | --- |

1.12.

Z toho: Textil a koža

| 1.13. | Z toho: Inde neuvedené – Priemysel |
| --- | --- |

1.13.

Z toho: Inde neuvedené – Priemysel

| 2. | Sektor dopravy |
| --- | --- |

2.

Sektor dopravy

| 2.1. | Z toho: Železničná doprava |
| --- | --- |

2.1.

Z toho: Železničná doprava

| 2.2. | Z toho: Potrubná doprava |
| --- | --- |

2.2.

Z toho: Potrubná doprava

| 2.3. | Z toho: Inde neuvedené – Doprava |
| --- | --- |

2.3.

Z toho: Inde neuvedené – Doprava

| 3. | Domácnosti |
| --- | --- |

3.

Domácnosti

| 4. | Obchod a služby |
| --- | --- |

4.

Obchod a služby

| 5. | Poľnohospodárstvo/lesníctvo |
| --- | --- |

5.

Poľnohospodárstvo/lesníctvo

| 6. | Rybolov |
| --- | --- |

6.

Rybolov

| 7. | Inde neuvedené – Ostatné |
| --- | --- |

7.

Inde neuvedené – Ostatné

3.2.4.   Dovoz a vývoz

Dovoz a vývoz množstva elektriny a tepla danou krajinou.

3.2.5.   Čistá výroba elektriny a čistá výroba tepla závodnými výrobcami

Čistá výroba elektriny a čistá výroba tepla závodnými výrobcami vyrábajúcimi elektrinu a teplo sa má uviesť osobitne pre teplárne, pre elektrárne a pre výhrevne v nasledujúcich zariadeniach alebo činnostiach:

| 1. | Energetický sektor spolu |
| --- | --- |

1.

Energetický sektor spolu

| 1.1. | Z toho: Uhoľné bane |
| --- | --- |

1.1.

Z toho: Uhoľné bane

| 1.2. | Z toho: Ťažba ropy a plynu |
| --- | --- |

1.2.

Z toho: Ťažba ropy a plynu

| 1.3. | Z toho: Čiernouhoľné briketárne |
| --- | --- |

1.3.

Z toho: Čiernouhoľné briketárne

| 1.4. | Z toho: Koksárne |
| --- | --- |

1.4.

Z toho: Koksárne

| 1.5. | Z toho: Hnedouhoľné/rašelinové briketárne |
| --- | --- |

1.5.

Z toho: Hnedouhoľné/rašelinové briketárne

| 1.6. | Z toho: Plynárne |
| --- | --- |

1.6.

Z toho: Plynárne

| 1.7. | Z toho: Vysoké pece |
| --- | --- |

1.7.

Z toho: Vysoké pece

| 1.8. | Z toho: Ropné rafinérie |
| --- | --- |

1.8.

Z toho: Ropné rafinérie

| 1.9. | Z toho: Zariadenia na skvapaľňovanie uhlia |
| --- | --- |

1.9.

Z toho: Zariadenia na skvapaľňovanie uhlia

| 1.10. | Z toho: Zariadenia na skvapalnenie (LNG)/splynovanie |
| --- | --- |

1.10.

Z toho: Zariadenia na skvapalnenie (LNG)/splynovanie

| 1.11. | Z toho: Zariadenia na splynovanie (bioplyn) |
| --- | --- |

1.11.

Z toho: Zariadenia na splynovanie (bioplyn)

| 1.12. | Z toho: Plyn na kvapaliny |
| --- | --- |

1.12.

Z toho: Plyn na kvapaliny

| 1.13. | Z toho: Zariadenia na výrobu dreveného uhlia |
| --- | --- |

1.13.

Z toho: Zariadenia na výrobu dreveného uhlia

| 1.14. | Z toho: Inde neuvedené – Energetika |
| --- | --- |

1.14.

Z toho: Inde neuvedené – Energetika

| 2. | Všetky ostatné sektory: rovnaké ako zoznam agregátov podľa „3.2.3 Špecifikácia konečného použitia energie“. |
| --- | --- |

2.

Všetky ostatné sektory: rovnaké ako zoznam agregátov podľa „3.2.3 Špecifikácia konečného použitia energie“.

3.2.6.   Vsádzka na výrobu elektriny a tepla u závodných výrobcov

Vsádzka na výrobu elektriny a tepla u závodných výrobcov sa má uviesť osobitne pre závodné elektrárne, závodné teplárne a závodné výhrevne.

| 1. | Pre tuhé palivá a vyrobené plyny použité závodnými výrobcami sa musí uviesť množstvo nasledujúcich energetických produktov: antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bituminózne uhlie, subbituminózne uhlie, lignit/hnedé uhlie, rašelina, čiernouhoľné brikety, koksárenský koks, plynárenský koks, čiernouhoľný decht, hnedouhoľné/rašelinové brikety, svietiplyn, koksárenský plyn, vysokopecný plyn a kyslíkový plyn z oceliarskej pece. Ich vstupné množstvo sa musí uviesť pre zariadenia v nasledujúcich činnostiach:











  1. | Energetický sektor spolu |
| --- | --- | --- |

1.

Pre tuhé palivá a vyrobené plyny použité závodnými výrobcami sa musí uviesť množstvo nasledujúcich energetických produktov: antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bituminózne uhlie, subbituminózne uhlie, lignit/hnedé uhlie, rašelina, čiernouhoľné brikety, koksárenský koks, plynárenský koks, čiernouhoľný decht, hnedouhoľné/rašelinové brikety, svietiplyn, koksárenský plyn, vysokopecný plyn a kyslíkový plyn z oceliarskej pece. Ich vstupné množstvo sa musí uviesť pre zariadenia v nasledujúcich činnostiach:

1.

Energetický sektor spolu

| 1.1. | Z toho: Uhoľné bane |
| --- | --- |

1.1.

Z toho: Uhoľné bane

| 1.2. | Z toho: Čiernouhoľné briketárne |
| --- | --- |

1.2.

Z toho: Čiernouhoľné briketárne

| 1.3. | Z toho: Koksárne |
| --- | --- |

1.3.

Z toho: Koksárne

| 1.4. | Z toho: Hnedouhoľné/rašelinové briketárne |
| --- | --- |

1.4.

Z toho: Hnedouhoľné/rašelinové briketárne

| 1.5. | Z toho: Plynárne |
| --- | --- |

1.5.

Z toho: Plynárne

| 1.6. | Z toho: Vysoké pece |
| --- | --- |

1.6.

Z toho: Vysoké pece

| 1.7. | Z toho: Ropné rafinérie |
| --- | --- |

1.7.

Z toho: Ropné rafinérie

| 1.8. | Z toho: Skvapaľňovanie uhlia |
| --- | --- |

1.8.

Z toho: Skvapaľňovanie uhlia

| 1.9. | Z toho: Inde neuvedené – Energetika |
| --- | --- |

1.9.

Z toho: Inde neuvedené – Energetika

| 2. | Priemyselný sektor |
| --- | --- |

2.

Priemyselný sektor

| 2.1. | Z toho: Hutníctvo železa a ocele |
| --- | --- |

2.1.

Z toho: Hutníctvo železa a ocele

| 2.2. | Z toho: Chemický a petrochemický |
| --- | --- |

2.2.

Z toho: Chemický a petrochemický

| 2.3. | Z toho: Metalurgia neželezných kovov |
| --- | --- |

2.3.

Z toho: Metalurgia neželezných kovov

| 2.4. | Z toho: Nekovové minerálne výrobky |
| --- | --- |

2.4.

Z toho: Nekovové minerálne výrobky

| 2.5. | Z toho: Dopravné zariadenia |
| --- | --- |

2.5.

Z toho: Dopravné zariadenia

| 2.6. | Z toho: Strojárstvo |
| --- | --- |

2.6.

Z toho: Strojárstvo

| 2.7. | Z toho: Ťažba a dobývanie |
| --- | --- |

2.7.

Z toho: Ťažba a dobývanie

| 2.8. | Z toho: Potraviny, nápoje a tabak |
| --- | --- |

2.8.

Z toho: Potraviny, nápoje a tabak

| 2.9. | Z toho: Celulóza, papier a polygrafia |
| --- | --- |

2.9.

Z toho: Celulóza, papier a polygrafia

| 2.10. | Z toho: Drevo a drevené výrobky |
| --- | --- |

2.10.

Z toho: Drevo a drevené výrobky

| 2.11. | Z toho: Stavebníctvo |
| --- | --- |

2.11.

Z toho: Stavebníctvo

| 2.12. | Z toho: Textil a koža |
| --- | --- |

2.12.

Z toho: Textil a koža

| 2.13. | Z toho: Inde neuvedené – Priemysel |
| --- | --- |

2.13.

Z toho: Inde neuvedené – Priemysel

| 3. | Dopravný sektor |
| --- | --- |

3.

Dopravný sektor

| 3.1. | Z toho: Železničný |
| --- | --- |

3.1.

Z toho: Železničný

| 3.2. | Z toho: Inde neuvedené – Doprava |
| --- | --- |

3.2.

Z toho: Inde neuvedené – Doprava

| 4. | Ostatné sektory |
| --- | --- |

4.

Ostatné sektory

| 4.1. | Z toho: Obchod a služby |
| --- | --- |

4.1.

Z toho: Obchod a služby

| 4.2. | Z toho: Domácnosti |
| --- | --- |

4.2.

Z toho: Domácnosti

| 4.3. | Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo |
| --- | --- |

4.3.

Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo

| 4.4. | Z toho: Rybolov |
| --- | --- |

4.4.

Z toho: Rybolov

| 4.5. | Z toho: Inde neuvedené |
| --- | --- |

4.5.

Z toho: Inde neuvedené

| 2. | V prípade ropných výrobkov použitých závodnými výrobcami sa musí uviesť množstvo z nasledujúcich energetických produktov: surová ropa, NGL, rafinérsky plyn, LPG, ťažký benzín, letecký petrolej, ostatný petrolej, plynový olej/nafta (destilovaný vykurovací olej), ťažký vykurovací olej, bitúmen (vrátane orimulsion), ropný koks a ostatné ropné výrobky. Ich vstupné množstvo sa musí uviesť pre zariadenia v nasledujúcich činnostiach:











  1. | Energetický sektor spolu |
| --- | --- | --- |

2.

V prípade ropných výrobkov použitých závodnými výrobcami sa musí uviesť množstvo z nasledujúcich energetických produktov: surová ropa, NGL, rafinérsky plyn, LPG, ťažký benzín, letecký petrolej, ostatný petrolej, plynový olej/nafta (destilovaný vykurovací olej), ťažký vykurovací olej, bitúmen (vrátane orimulsion), ropný koks a ostatné ropné výrobky. Ich vstupné množstvo sa musí uviesť pre zariadenia v nasledujúcich činnostiach:

1.

Energetický sektor spolu

| 1.1. | Z toho: Uhoľné bane |
| --- | --- |

1.1.

Z toho: Uhoľné bane

| 1.2. | Z toho: Ťažba ropy a plynu |
| --- | --- |

1.2.

Z toho: Ťažba ropy a plynu

| 1.3. | Z toho: Koksárne |
| --- | --- |

1.3.

Z toho: Koksárne

| 1.4. | Z toho: Vysoké pece |
| --- | --- |

1.4.

Z toho: Vysoké pece

| 1.5. | Z toho: Plynárne |
| --- | --- |

1.5.

Z toho: Plynárne

| 1.6. | Z toho: Inde neuvedené – Energetika |
| --- | --- |

1.6.

Z toho: Inde neuvedené – Energetika

| 2. | Priemyselný sektor |
| --- | --- |

2.

Priemyselný sektor

| 2.1. | Z toho: Hutníctvo železa a ocele |
| --- | --- |

2.1.

Z toho: Hutníctvo železa a ocele

| 2.2. | Z toho: Chemický a petrochemický |
| --- | --- |

2.2.

Z toho: Chemický a petrochemický

| 2.3. | Z toho: Metalurgia neželezných kovov |
| --- | --- |

2.3.

Z toho: Metalurgia neželezných kovov

| 2.4. | Z toho: Nekovové minerálne výrobky |
| --- | --- |

2.4.

Z toho: Nekovové minerálne výrobky

| 2.5. | Z toho: Dopravné zariadenia |
| --- | --- |

2.5.

Z toho: Dopravné zariadenia

| 2.6. | Z toho: Strojárstvo |
| --- | --- |

2.6.

Z toho: Strojárstvo

| 2.7. | Z toho: Ťažba a dobývanie |
| --- | --- |

2.7.

Z toho: Ťažba a dobývanie

| 2.8. | Z toho: Potraviny, nápoje a tabak |
| --- | --- |

2.8.

Z toho: Potraviny, nápoje a tabak

| 2.9. | Z toho: Celulóza, papier a polygrafia |
| --- | --- |

2.9.

Z toho: Celulóza, papier a polygrafia

| 2.10. | Z toho: Drevo a drevené výrobky |
| --- | --- |

2.10.

Z toho: Drevo a drevené výrobky

| 2.11. | Z toho: Stavebníctvo |
| --- | --- |

2.11.

Z toho: Stavebníctvo

| 2.12. | Z toho: Textil a koža |
| --- | --- |

2.12.

Z toho: Textil a koža

| 2.13. | Z toho: Inde neuvedené – Priemysel |
| --- | --- |

2.13.

Z toho: Inde neuvedené – Priemysel

| 3. | Dopravný sektor |
| --- | --- |

3.

Dopravný sektor

| 3.1. | Z toho: Potrubná doprava |
| --- | --- |

3.1.

Z toho: Potrubná doprava

| 3.2. | Z toho: Inde neuvedené – Doprava |
| --- | --- |

3.2.

Z toho: Inde neuvedené – Doprava

| 4. | Ostatné sektory |
| --- | --- |

4.

Ostatné sektory

| 4.1. | Z toho: Obchod a služby |
| --- | --- |

4.1.

Z toho: Obchod a služby

| 4.2. | Z toho: Domácnosti |
| --- | --- |

4.2.

Z toho: Domácnosti

| 4.3. | Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo |
| --- | --- |

4.3.

Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo

| 4.4. | Z toho: Rybolov |
| --- | --- |

4.4.

Z toho: Rybolov

| 4.5. | Z toho: Inde neuvedené |
| --- | --- |

4.5.

Z toho: Inde neuvedené

| 3. | V prípade zemného plynu použitého závodnými výrobcami sa musí uviesť množstvo pre zariadenia v nasledujúcich činnostiach:











  1. | Energetický sektor spolu |
| --- | --- | --- |

3.

V prípade zemného plynu použitého závodnými výrobcami sa musí uviesť množstvo pre zariadenia v nasledujúcich činnostiach:

1.

Energetický sektor spolu

| 1.1. | Z toho: Uhoľné bane |
| --- | --- |

1.1.

Z toho: Uhoľné bane

| 1.2. | Z toho: Ťažba ropy a plynu |
| --- | --- |

1.2.

Z toho: Ťažba ropy a plynu

| 1.3. | Z toho: Vstupné materiály pre naftové rafinérie |
| --- | --- |

1.3.

Z toho: Vstupné materiály pre naftové rafinérie

| 1.4. | Z toho: Koksárne |
| --- | --- |

1.4.

Z toho: Koksárne

| 1.5. | Z toho: Plynárne |
| --- | --- |

1.5.

Z toho: Plynárne

| 1.6. | Z toho: Vysoké pece |
| --- | --- |

1.6.

Z toho: Vysoké pece

| 1.7. | Z toho: Zariadenia na skvapalnenie (LNG) a splynovanie |
| --- | --- |

1.7.

Z toho: Zariadenia na skvapalnenie (LNG) a splynovanie

| 1.8. | Z toho: Plyn na kvapaliny |
| --- | --- |

1.8.

Z toho: Plyn na kvapaliny

| 1.9. | Z toho: Inde neuvedené – Energetika |
| --- | --- |

1.9.

Z toho: Inde neuvedené – Energetika

| 2. | Priemyselný sektor |
| --- | --- |

2.

Priemyselný sektor

| 2.1. | Z toho: Hutníctvo železa a ocele |
| --- | --- |

2.1.

Z toho: Hutníctvo železa a ocele

| 2.2. | Z toho: Chemický a petrochemický |
| --- | --- |

2.2.

Z toho: Chemický a petrochemický

| 2.3. | Z toho: Metalurgia neželezných kovov |
| --- | --- |

2.3.

Z toho: Metalurgia neželezných kovov

| 2.4. | Z toho: Nekovové minerálne výrobky |
| --- | --- |

2.4.

Z toho: Nekovové minerálne výrobky

| 2.5. | Z toho: Dopravné zariadenia |
| --- | --- |

2.5.

Z toho: Dopravné zariadenia

| 2.6. | Z toho: Strojárstvo |
| --- | --- |

2.6.

Z toho: Strojárstvo

| 2.7. | Z toho: Ťažba a dobývanie |
| --- | --- |

2.7.

Z toho: Ťažba a dobývanie

| 2.8. | Z toho: Potraviny, nápoje a tabak |
| --- | --- |

2.8.

Z toho: Potraviny, nápoje a tabak

| 2.9. | Z toho: Celulóza, papier a polygrafia |
| --- | --- |

2.9.

Z toho: Celulóza, papier a polygrafia

| 2.10. | Z toho: Drevo a drevené výrobky |
| --- | --- |

2.10.

Z toho: Drevo a drevené výrobky

| 2.11. | Z toho: Stavebníctvo |
| --- | --- |

2.11.

Z toho: Stavebníctvo

| 2.12. | Z toho: Textil a koža |
| --- | --- |

2.12.

Z toho: Textil a koža

| 2.13. | Z toho: Inde neuvedené – Priemysel |
| --- | --- |

2.13.

Z toho: Inde neuvedené – Priemysel

| 3. | Dopravný sektor |
| --- | --- |

3.

Dopravný sektor

| 3.1. | Z toho: Potrubná doprava |
| --- | --- |

3.1.

Z toho: Potrubná doprava

| 3.2. | Z toho: Inde neuvedené – Doprava |
| --- | --- |

3.2.

Z toho: Inde neuvedené – Doprava

| 4. | Ostatné sektory: |
| --- | --- |

4.

Ostatné sektory:

| 4.1. | Z toho: Obchod a služby |
| --- | --- |

4.1.

Z toho: Obchod a služby

| 4.2. | Z toho: Domácnosti |
| --- | --- |

4.2.

Z toho: Domácnosti

| 4.3. | Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo |
| --- | --- |

4.3.

Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo

| 4.4. | Z toho: Rybolov |
| --- | --- |

4.4.

Z toho: Rybolov

| 4.5. | Z toho: Inde neuvedené |
| --- | --- |

4.5.

Z toho: Inde neuvedené

| 4. | V prípade obnoviteľnej energie a energie z odpadu použitých závodnými výrobcami sa musí uviesť množstvo pre nasledujúce energetické produkty: geotermálna energia, solárna termálna, priemyselný odpad (neobnoviteľný), komunálny odpad (obnoviteľný), komunálny odpad (neobnoviteľný), drevo/drevný odpad/ostatný tuhý odpad, skládkový plyn, splaškový plyn, ostatné bioplyny a kvapalné biopalivá. Ich vstupné množstvo sa musí uviesť pre zariadenia v nasledujúcich činnostiach:











  1. | Energetický sektor spolu |
| --- | --- | --- |

4.

V prípade obnoviteľnej energie a energie z odpadu použitých závodnými výrobcami sa musí uviesť množstvo pre nasledujúce energetické produkty: geotermálna energia, solárna termálna, priemyselný odpad (neobnoviteľný), komunálny odpad (obnoviteľný), komunálny odpad (neobnoviteľný), drevo/drevný odpad/ostatný tuhý odpad, skládkový plyn, splaškový plyn, ostatné bioplyny a kvapalné biopalivá. Ich vstupné množstvo sa musí uviesť pre zariadenia v nasledujúcich činnostiach:

1.

Energetický sektor spolu

| 1.1. | Z toho: Zariadenia na splynovanie |
| --- | --- |

1.1.

Z toho: Zariadenia na splynovanie

| 1.2. | Z toho: Uhoľné bane |
| --- | --- |

1.2.

Z toho: Uhoľné bane

| 1.3. | Z toho: Čiernouhoľné briketárne |
| --- | --- |

1.3.

Z toho: Čiernouhoľné briketárne

| 1.4. | Z toho: Koksárne |
| --- | --- |

1.4.

Z toho: Koksárne

| 1.5. | Z toho: Ropné rafinérie |
| --- | --- |

1.5.

Z toho: Ropné rafinérie

| 1.6. | Z toho: Hnedouhoľné/rašelinové briketárne |
| --- | --- |

1.6.

Z toho: Hnedouhoľné/rašelinové briketárne

| 1.7. | Z toho: Plynárne |
| --- | --- |

1.7.

Z toho: Plynárne

| 1.8. | Z toho: Vysoké pece |
| --- | --- |

1.8.

Z toho: Vysoké pece

| 1.9. | Z toho: Zariadenia na výrobu dreveného uhlia |
| --- | --- |

1.9.

Z toho: Zariadenia na výrobu dreveného uhlia

| 1.10. | Z toho: Inde neuvedené – Energetika |
| --- | --- |

1.10.

Z toho: Inde neuvedené – Energetika

| 2. | Priemyselný sektor |
| --- | --- |

2.

Priemyselný sektor

| 2.1. | Z toho: Hutníctvo železa a ocele |
| --- | --- |

2.1.

Z toho: Hutníctvo železa a ocele

| 2.2. | Z toho: Chemický a petrochemický |
| --- | --- |

2.2.

Z toho: Chemický a petrochemický

| 2.3. | Z toho: Metalurgia neželezných kovov |
| --- | --- |

2.3.

Z toho: Metalurgia neželezných kovov

| 2.4. | Z toho: Nekovové minerálne výrobky |
| --- | --- |

2.4.

Z toho: Nekovové minerálne výrobky

| 2.5. | Z toho: Dopravné zariadenia |
| --- | --- |

2.5.

Z toho: Dopravné zariadenia

| 2.6. | Z toho: Strojárstvo |
| --- | --- |

2.6.

Z toho: Strojárstvo

| 2.7. | Z toho: Ťažba a dobývanie |
| --- | --- |

2.7.

Z toho: Ťažba a dobývanie

| 2.8. | Z toho: Potraviny, nápoje a tabak |
| --- | --- |

2.8.

Z toho: Potraviny, nápoje a tabak

| 2.9. | Z toho: Celulóza, papier a polygrafia |
| --- | --- |

2.9.

Z toho: Celulóza, papier a polygrafia

| 2.10. | Z toho: Drevo a drevené výrobky |
| --- | --- |

2.10.

Z toho: Drevo a drevené výrobky

| 2.11. | Z toho: Stavebníctvo |
| --- | --- |

2.11.

Z toho: Stavebníctvo

| 2.12. | Z toho: Textil a koža |
| --- | --- |

2.12.

Z toho: Textil a koža

| 2.13. | Z toho: Inde neuvedené – Priemysel |
| --- | --- |

2.13.

Z toho: Inde neuvedené – Priemysel

| 3. | Dopravný sektor |
| --- | --- |

3.

Dopravný sektor

| 3.1. | Z toho: Železničná doprava |
| --- | --- |

3.1.

Z toho: Železničná doprava

| 3.2. | Z toho: Inde neuvedené – Doprava |
| --- | --- |

3.2.

Z toho: Inde neuvedené – Doprava

| 4. | Ostatné sektory: |
| --- | --- |

4.

Ostatné sektory:

| 4.1. | Z toho: Obchod a služby |
| --- | --- |

4.1.

Z toho: Obchod a služby

| 4.2. | Z toho: Domácnosti |
| --- | --- |

4.2.

Z toho: Domácnosti

| 4.3. | Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo |
| --- | --- |

4.3.

Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo

| 4.4. | Z toho: Rybolov |
| --- | --- |

4.4.

Z toho: Rybolov

| 4.5. | Z toho: Inde neuvedené |
| --- | --- |

4.5.

Z toho: Inde neuvedené

3.3.   Štrukturálne údaje o výrobe elektriny a tepla

3.3.1.   Čistý maximálny elektrický výkon a špičkové zaťaženie

Výkon by sa mal uviesť k 31. decembru príslušného roka.

Zahŕňa elektrický výkon elektrární a teplární.

Čistý maximálný elektrický výkon je súhrn čistých maximálnych výkonov všetkých staníc, ktoré sú zohľadnené jednotlivo počas príslušného obdobia prevádzky. Obdobie prevádzky predpokladané na súčasné účely je nepretržitá prevádzka: v praxi 15 hodín alebo viac denne. Čistý maximálny výkon je maximálny výkon predpokladaný za výhradne činný výkon, ktorý možno dodávať nepretržite v rámci plnej prevádzky zariadenia pri výstupe do siete. Špičkové zaťaženie je definované ako najvyššia hodnota výkonu absorbovaného alebo dodávaného sieťou alebo kombináciou sietí v krajine.

Nasledujúce množstvo sa musí uviesť iba pre sieť:

| 1. | Spolu |
| --- | --- |

1.

Spolu

| 2. | Jadrová |
| --- | --- |

2.

Jadrová

| 3. | Vodná |
| --- | --- |

3.

Vodná

| 3.1. | Z toho: Prečerpávanie |
| --- | --- |

3.1.

Z toho: Prečerpávanie

| 4. | Geotermálna |
| --- | --- |

4.

Geotermálna

| 5. | Solárna |
| --- | --- |

5.

Solárna

| 6. | Prílivová, vlnová, oceánska |
| --- | --- |

6.

Prílivová, vlnová, oceánska

| 7. | Veterná |
| --- | --- |

7.

Veterná

| 8. | Palivá |
| --- | --- |

8.

Palivá

| 8.1. | Z toho: Para |
| --- | --- |

8.1.

Z toho: Para

| 8.2. | Z toho: Spaľovacie motory |
| --- | --- |

8.2.

Z toho: Spaľovacie motory

| 8.3. | Z toho: Plynová turbína |
| --- | --- |

8.3.

Z toho: Plynová turbína

| 8.4. | Z toho: Kombinovaný cyklus |
| --- | --- |

8.4.

Z toho: Kombinovaný cyklus

| 8.5. | Z toho: Ostatné
  Špecifikuje sa, ak sa uvedie. |
| --- | --- |

8.5.

Z toho: Ostatné

Špecifikuje sa, ak sa uvedie.

| 9. | Špičkové zaťaženie |
| --- | --- |

9.

Špičkové zaťaženie

| 10. | Dostupná kapacita v čase špičky |
| --- | --- |

10.

Dostupná kapacita v čase špičky

| 11. | Dátum a čas špičkového zaťaženia |
| --- | --- |

11.

Dátum a čas špičkového zaťaženia

3.3.2.   Čistý maximálny elektrický výkon palív

Čistý maximálny elektrický výkon palív sa musí uviesť pre verejných výrobcov aj pre závodných výrobcov a osobitne pre každý druh jednopalivového a viacpalivového zariadenia uvedeného v nasledujúcej tabuľke. Pre všetky viacpalivové zariadenia je potrebné pridať označenie, aký druh paliva sa používa ako primárne palivo a ako alternatívne palivo.

| 1. | Jednopalivové |
| --- | --- |

1.

Jednopalivové

| 1.1. | Na uhlie alebo uhoľné produkty
  Zahrňuje kapacity na spaľovanie koksárenského plynu, vysokopecného plynu a kyslíkového plynu z oceliarskej pece. |
| --- | --- |

1.1.

Na uhlie alebo uhoľné produkty

Zahrňuje kapacity na spaľovanie koksárenského plynu, vysokopecného plynu a kyslíkového plynu z oceliarskej pece.

| 1.2. | Na kvapalné palivá
  Vrátane kapacity na rafinérske plyny. |
| --- | --- |

1.2.

Na kvapalné palivá

Vrátane kapacity na rafinérske plyny.

| 1.3. | Na zemný plyn
  Vrátane kapacity na svietiplyn. |
| --- | --- |

1.3.

Na zemný plyn

Vrátane kapacity na svietiplyn.

| 1.4. | Na rašelinu |
| --- | --- |

1.4.

Na rašelinu

| 1.5. | Na spáliteľné obnoviteľné zdroje a odpad |
| --- | --- |

1.5.

Na spáliteľné obnoviteľné zdroje a odpad

| 2. | Viacpalivové, tuhé a kvapalné |
| --- | --- |

2.

Viacpalivové, tuhé a kvapalné

| 3. | Viacpalivové, tuhé a zemný plyn |
| --- | --- |

3.

Viacpalivové, tuhé a zemný plyn

| 4. | Viacpalivové, kvapalné a zemný plyn |
| --- | --- |

4.

Viacpalivové, kvapalné a zemný plyn

| 5. | Viacpalivové, tuhé, kvapalné a zemný plyn |
| --- | --- |

5.

Viacpalivové, tuhé, kvapalné a zemný plyn

Viacpalivové systémy zahŕňajú len jednotky, ktoré môžu spaľovať viac ako jeden druh paliva v nepretržitej prevádzke. Zariadenia s oddelenými jednotkami, ktoré používajú rôzne palivá, by sa mali rozdeliť do príslušných jednopalivových kategórií.

3.4.   Merné jednotky

| 1. | Množstvo energie |
| --- | --- |

1.

Množstvo energie

Elektrina: GWh

Teplo: TJ

Tuhé palivá a vyrobené plyny: uplatňujú sa merné jednotky z kapitoly 1 tejto prílohy.

Zemný plyn: uplatňujú sa merné jednotky z kapitoly 2 tejto prílohy.

Ropa a ropné výrobky: uplatňujú sa merné jednotky z kapitoly 4 tejto prílohy.

Obnoviteľné zdroje a odpad: uplatňujú sa merné jednotky z kapitoly 5 tejto prílohy.

| 2. | Výkon |
| --- | --- |

2.

Výkon

Elektrický výkon: MWe

Tepelný výkon: MWt

3.5.   Odchýlky a výnimky

Francúzsko má odchýlku na vykazovanie agregátov v súvislosti s teplom. Platnosť tejto odchýlky skončí hneď, ako bude môcť Francúzsko zaslať túto správu, a v každom prípade nie neskôr než štyri roky od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

4.   ROPA A ROPNÉ VÝROBKY

4.1.   Príslušné energetické produkty

Pokiaľ nie je uvedené inak, toto zhromažďovanie údajov sa vzťahuje na všetky nasledujúce energetické produkty:

| Energetický produkt | Vymedzenie pojmov |
| --- | --- |
| 1. | Surová ropa |

Energetický produkt

Vymedzenie pojmov

1.

Surová ropa

Surová ropa je minerálny olej prírodného pôvodu, ktorý obsahuje zmes uhľovodíkov a pridružených nečistôt, ako je síra. Vyskytuje sa v kvapalnom skupenstve pri normálnej atmosférickej teplote a tlaku a jeho fyzické vlastnosti (hustota, viskozita atď.) sa veľmi menia. Do tejto kategórie patrí plynový kondenzát získavaný z pridruženého a nepridruženého plynu pri komerčnej ťažbe surovej ropy.

| 2. | NGL (gazolín) |
| --- | --- |

2.

NGL (gazolín)

NGL sú kvapalné alebo skvapalnené uhľovodíky získavané zo zemného plynu v deliacich zariadeniach alebo zariadeniach na spracovanie plynu. Kvapaliny zemného plynu zahŕňajú etán, propán, bután (bežné a izolované) (izo) pentán a pentán plus (niekedy sa nazýva ako prírodný benzín alebo gazolín).

| 3. | Rafinérske medziprodukty |
| --- | --- |

3.

Rafinérske medziprodukty

Rafinérske medziprodukty sú výrobky z ropy určené na ďalšie spracovanie (napríklad primárny vykurovací alebo vákuový plynový olej) okrem miešania. Ďalším spracovaním sa premení na jednu alebo viac zložiek a/alebo hotové výrobky. Táto definícia takisto zahŕňa návrat z petrochemického priemyslu do rafinérskeho priemyslu (napríklad pyrolýzny benzín, frakcie C4, plynový olej a frakcie vykurovacieho oleja).

| 4. | Aditíva/oxygenáty |
| --- | --- |

4.

Aditíva/oxygenáty

Aditíva sú neuhľovodíkové zlúčeniny pridávané alebo zmiešané s výrobkom na úpravu vlastností paliva (oktán, cetán, vlastnosti za studena atď.):

| — | oxygenáty, ako sú alkoholy (metanol, etanol), étery [ako je MTBE (metyltercbutyléter), ETBE (etyltercbutyléter), TAME (terciárny amylmetyléter)], |
| --- | --- |

—

oxygenáty, ako sú alkoholy (metanol, etanol), étery [ako je MTBE (metyltercbutyléter), ETBE (etyltercbutyléter), TAME (terciárny amylmetyléter)],

| — | estery (napríklad repkové semeno alebo dimetylester atď.), |
| --- | --- |

—

estery (napríklad repkové semeno alebo dimetylester atď.),

| — | chemické zlúčeniny (ako sú TML, TEL a detergenty). |
| --- | --- |

—

chemické zlúčeniny (ako sú TML, TEL a detergenty).

Poznámka: Množstvo aditív/oxygenátov (alkoholy, étery, estery a ostatné chemické zlúčeniny) uvedené v tejto kategórii by sa malo týkať množstiev určených na miešanie s palivami alebo na použitie ako palivo.

| 4.1. | Z toho: Biopalivá |
| --- | --- |

4.1.

Z toho: Biopalivá

Biobenzín a bionafta: Uplatňujú sa definície uvedené v kapitole 5, Obnoviteľná energia a energia z odpadu.

Množstvo kvapalných biopalív uvedených v tejto kategórii sa vzťahuje na biopalivo, a nie na celkový objem kvapalín, do ktorých sa biopalivá miešajú.

Nezahŕňa celý obchod s biopalivami, ktoré sa nezmiešali s dopravným palivom (t. j. v ich čistej forme); tieto palivá by sa mali uviesť podľa kapitoly 5. Biopalivá predávané ako časť dopravných palív by sa mali uviesť v príslušnom výrobku s označením časti biopaliva.

| 5. | Ostatné uhľovodíky |
| --- | --- |

5.

Ostatné uhľovodíky

Syntetická ropa z bituminóznych pieskov, olejových bridlíc atď., tekuté výrobky zo skvapalňovania uhlia (pozri kapitolu 1), výroba kvapalín z úpravy zemného plynu na benzín (pozri kapitolu 2), hydrogénové a emulgované oleje (napríklad orimulsion).

Nezahŕňa produkciu olejových bridlíc, na ktorú sa vzťahuje kapitola 1.

Produkcia olejových bridlíc (druhotný výrobok) sa má uviesť ako „Z iných zdrojov“ v kategórii „Ostatné uhľovodíky“.

| 6. | Rafinérsky plyn (neskvapalnený) |
| --- | --- |

6.

Rafinérsky plyn (neskvapalnený)

Rafinérsky plyn obsahuje zmes nekondenzovateľných plynov skladajúcich sa najmä z vodíka, metánu, etánu a alkénov, ktoré sa získavajú počas destilácie surovej ropy alebo spracovania ropných výrobkov (napríklad krakovanie) v rafinériách. Zahŕňa aj plyny vrátené z petrochemického priemyslu.

| 7. | Etán |
| --- | --- |

7.

Etán

Prírodný plynný uhľovodík s rovným reťazcom (C2H6) extrahovaný zo zemného plynu a toku rafinérskych plynov.

| 8. | LPG |
| --- | --- |

8.

LPG

LPG sú ľahko nasýtené parafinické uhľovodíky pochádzajúce z rafinérskeho spracovania, stabilizácie surovej ropy a spracovania zemného plynu. Obsahujú najmä propán (C3H8) a bután (C4H10) alebo ich zmes. Takisto môžu obsahovať propylén, butylén, izopropylén a izobutylén. Na účely dopravy a skladovania sú LPG skvapalnené pod tlakom

| 9. | Ťažký benzín |
| --- | --- |

9.

Ťažký benzín

Ťažký benzín je surovina určená buď pre petrochemický priemysel (napríklad výroba etylénu alebo výroba aromatických látok), alebo na výrobu benzínu úpravou alebo izomeráciou v rafinérii.

Ťažký benzín zahŕňa materiál v destilačnom rozpätí od 30 oC do 210 oC alebo časti tohto rozpätia.

| 10. | Automobilový benzín |
| --- | --- |

10.

Automobilový benzín

Automobilový benzín obsahuje zmes ľahkých uhľovodíkov destilujúcich medzi 35 oC a 215 oC. Používa sa ako palivo pre pozemné palivové motory so vznetovým zapaľovaním. Automobilový benzín môže obsahovať aditíva, oxygenáty a činidlá zlepšujúce oktánové číslo vrátane zlúčenín olova, ako je TEL (tetraetylolovo) a TML (tetrametylolovo).

Zahŕňa zložky na miešanie do automobilového benzínu (okrem aditív/oxygenátov), napr. alkyláty, izomeráty, reformáty, štiepený benzín určený na použitie ako hotový automobilový benzín.

| 10.1. | Z toho: Biobenzín |
| --- | --- |

10.1.

Z toho: Biobenzín

Uplatňujú sa definície uvedené v kapitole 5, Obnoviteľná energia a energia z odpadu.

| 11. | Letecký benzín |
| --- | --- |

11.

Letecký benzín

Letecký benzín pripravený špeciálne pre letecké piestové motory s oktánovým číslom vyhovujúcim týmto motorom, s bodom tuhnutia –60 oC a destilačným rozpätím zvyčajne medzi 30 oC a 180 oC.

| 12. | Tryskové palivo benzínového typu (na báze ťažkého benzínu alebo JP4) |
| --- | --- |

12.

Tryskové palivo benzínového typu (na báze ťažkého benzínu alebo JP4)

Zahŕňa všetky ľahké uhľovodíkové oleje na použitie v leteckých turbínových hnacích jednotkách destilujúce medzi 100 oC a 250 oC. Získavajú sa miešaním leteckých petrolejov a benzínov alebo ťažkých benzínov takým spôsobom, že obsah aromátov nepresahuje 25 % objemu a tlak pár je medzi 13,7 kPa a 20,6 kPa.

| 13. | Letecký petrolej |
| --- | --- |

13.

Letecký petrolej

Letecký petrolej sa používa pre letecké turbínové hnacie jednotky. Má rovnaké destilačné vlastnosti v rozpätí od 150 oC do 300 oC (všeobecne nie nad 250 oC) a bod vzplanutia ako petrolej. Okrem toho má zvláštne špecifikácie (ako je bod tuhnutia), ktoré určuje Medzinárodná asociácia pre leteckú dopravu (IATA).

Zahŕňa zložky na miešanie do leteckého petroleja.

| 14. | Ostatný petrolej |
| --- | --- |

14.

Ostatný petrolej

Rafinovaný ropný destilát sa používa v iných odvetviach ako letecká doprava. Destiluje medzi 150 oC a 300 oC.

| 15. | Plynový olej/nafta (destilovaný vykurovací olej) |
| --- | --- |

15.

Plynový olej/nafta (destilovaný vykurovací olej)

Plynový olej/nafta je predovšetkým stredný destilát destilujúci medzi 180 oC do 380 oC. Zahŕňa zložky na miešanie. V závislosti od použitia je k dispozícii niekoľko druhov:

| 15.1. | Z toho: Motorová nafta |
| --- | --- |

15.1.

Z toho: Motorová nafta

Motorová nafta pre vznetové motory (osobné automobily, nákladné automobily atď.) obyčajne s nízkym obsahom síry;

| 15.1.1. | Od 15.1, z toho: Bionafta |
| --- | --- |

15.1.1.

Od 15.1, z toho: Bionafta

Uplatňujú sa definície uvedené v kapitole 5, Obnoviteľná energia a energia z odpadu.

| 15.2. | Z toho: Vykurovací a iný plynový olej |
| --- | --- |

15.2.

Z toho: Vykurovací a iný plynový olej

Ľahký vykurovací olej na priemyselné a komerčné použitie, lodná nafta a nafta používaná v železničnej doprave, iné plynové oleje vrátane ťažkých plynových olejov, ktoré destilujú medzi 380 oC a 540 oC a ktoré sa používajú ako petrochemické suroviny.

| 16. | Ťažký vykurovací olej |
| --- | --- |

16.

Ťažký vykurovací olej

Všetky zvyškové (ťažké) vykurovacie oleje (vrátane tých, ktoré sa získali zmiešaním). Kinematická viskozita je nad 10 cSt pri 80 oC. Bod vzplanutia je vždy vyšší ako 50 oC a hustota vždy presahuje 0,90 kg/l.

| 16.1. | Z toho: S nízkym obsahom síry |
| --- | --- |

16.1.

Z toho: S nízkym obsahom síry

Ťažký vykurovací olej s obsahom síry pod 1 %.

| 16.2. | Z toho: S vysokým obsahom síry |
| --- | --- |

16.2.

Z toho: S vysokým obsahom síry

Ťažký vykurovací olej s obsahom síry 1 % a viac.

| 17. | Lakový benzín a SBP |
| --- | --- |

17.

Lakový benzín a SBP

Rafinované destilátové medziprodukty pri destilácii v rozpätí ťažkého benzínu/leteckého petroleja. Členia sa na:

| — | Technický benzín (SBP): Ľahké oleje destilované medzi 30 oC a 200 oC. Existuje 7 alebo 8 druhov priemyselného benzínu podľa toho, kde sa v destilačnom rozpätí uskutoční rez. Tieto druhy sa definujú podľa teplotného rozdielu medzi objemom destilácie pri 5 % a 90 % (maximálne 60 oC). |
| --- | --- |

—

Technický benzín (SBP): Ľahké oleje destilované medzi 30 oC a 200 oC. Existuje 7 alebo 8 druhov priemyselného benzínu podľa toho, kde sa v destilačnom rozpätí uskutoční rez. Tieto druhy sa definujú podľa teplotného rozdielu medzi objemom destilácie pri 5 % a 90 % (maximálne 60 oC).

| — | Lakový benzín: priemyselný benzín s bodom vzplanutia nad 30 oC. Destilačné rozpätie lakového benzínu je 135 oC až 200 oC. |
| --- | --- |

—

Lakový benzín: priemyselný benzín s bodom vzplanutia nad 30 oC. Destilačné rozpätie lakového benzínu je 135 oC až 200 oC.

| 18. | Lubrikanty (mazivá) |
| --- | --- |

18.

Lubrikanty (mazivá)

Uhľovodíky vyrobené z destilačného vedľajšieho produktu; používajú sa najmä na zníženie trenia medzi povrchmi ložísk.

Zahŕňajú všetky hotové druhy mazacích olejov od vretenového až po valcový olej a druhy použité v olejoch vrátane motorových olejov a všetkých základných druhov mazacích olejov.

| 19. | Bitúmen |
| --- | --- |

19.

Bitúmen

Tuhý, polotuhý alebo väzký uhľovodík s koloidnou štruktúrou, hnedej až čiernej farby; získava sa ako zvyšok pri destilácii surovej ropy vákuovou destiláciou ropných zvyškov z atmosférickej destilácie. Bitúmen sa často označuje ako asfalt a používa sa najmä pri stavbe ciest a na strechy.

Zahŕňa skvapalnený a riedený bitúmen.

| 20. | Parafínové vosky |
| --- | --- |

20.

Parafínové vosky

Sú to nasýtené alifatické uhľovodíky. Tieto vosky sú zvyšky extrahované pri odparafínovaní mazacích olejov. Majú kryštalickú štruktúru, viac-menej jemnú v závislosti od druhu. Hlavné charakteristiky sú tieto: sú bezfarebné, bez zápachu, priesvitné, s bodom tavenia nad 45 oC.

| 21. | Ropný koks |
| --- | --- |

21.

Ropný koks

Čierny tuhý vedľajší produkt získavaný najmä krakovaním alebo karbonizáciou získaných ropných medziproduktov, zbytkov z vákuovej destilácie a dechtov a smoly v procesoch, ako je predĺžené alebo fluidné koksovanie. Obsahuje najmä uhlík (90 % až 95 %) a má nízky obsah popola. Používa sa ako surovina v koksárňach, v oceliarskom priemysle na vykurovanie, výrobu elektród a výrobu chemických látok. Dve najdôležitejšie kvalitatívne triedy sú „zelený koks“ a „kalcinovaný koks“.

Zahŕňa „katalyzátorový koks“, ktorý sa usadí na katalyzátore počas rafinérskeho procesu; tento koks nie je možné získať späť a obyčajne sa používa v rafinérii ako rafinérske palivo.

| 22. | Ostatné výrobky |
| --- | --- |

22.

Ostatné výrobky

Všetky výrobky, ktoré tu nie sú špecificky uvedené, napríklad decht a síra.

Zahŕňajú aromatické látky (napríklad BTX alebo benzén, toluén a xylén) a alkény (napríklad propylén) vyrábané v rafinérii.

4.2.   Zoznam agregátov

Nasledujúci zoznam agregátov sa stanovuje pre všetky energetické produkty uvedené v zozname v predchádzajúcom bode, pokiaľ nie je uvedené inak.

4.2.1.   Sektor dodávky a transformácie

Nasledujúca tabuľka sa vzťahuje len na surovú ropu, NGL, rafinérske suroviny, aditíva, biopalivá a ostatné uhľovodíky:

| 1. | Domáca produkcia
  Nevzťahuje sa na rafinérske medziprodukty a biopalivá. |
| --- | --- |

1.

Domáca produkcia

Nevzťahuje sa na rafinérske medziprodukty a biopalivá.

| 2. | Z ostatných zdrojov
  Aditíva, biopalivá a ostatné uhľovodíky, ktorých výroba už bola zahrnutá v bilanciách iných palív.
  Nevzťahuje sa na surovú ropu, NGL a rafinérske medziprodukty. |
| --- | --- |

2.

Z ostatných zdrojov

Aditíva, biopalivá a ostatné uhľovodíky, ktorých výroba už bola zahrnutá v bilanciách iných palív.

Nevzťahuje sa na surovú ropu, NGL a rafinérske medziprodukty.

| 2.1. | Z toho: Z uhlia
  Zahŕňa kvapaliny vyrábané v zariadeniach na skvapalňovanie uhlia, kvapaliny z koksární. |
| --- | --- |

2.1.

Z toho: Z uhlia

Zahŕňa kvapaliny vyrábané v zariadeniach na skvapalňovanie uhlia, kvapaliny z koksární.

| 2.2. | Z toho: Zo zemného plynu
  Výroba syntetického benzínu môže vyžadovať ako surovinu zemný plyn. Množstvo plynu na výrobu metanolu sa stanovuje podľa kapitoly 2, zatiaľ čo sa tu uvádza príjem metanolu. |
| --- | --- |

2.2.

Z toho: Zo zemného plynu

Výroba syntetického benzínu môže vyžadovať ako surovinu zemný plyn. Množstvo plynu na výrobu metanolu sa stanovuje podľa kapitoly 2, zatiaľ čo sa tu uvádza príjem metanolu.

| 2.3. | Z toho: Z obnoviteľných zdrojov
  Zahŕňa biopalivá, ktoré sú určené na miešanie s dopravnými palivami.
  Výroba sa stanovuje podľa kapitoly 5, zatiaľ čo množstvo na miešanie sa stanovuje tu. |
| --- | --- |

2.3.

Z toho: Z obnoviteľných zdrojov

Zahŕňa biopalivá, ktoré sú určené na miešanie s dopravnými palivami.

Výroba sa stanovuje podľa kapitoly 5, zatiaľ čo množstvo na miešanie sa stanovuje tu.

| 3. | Spätné toky z petrochemického sektora
  Hotové výrobky alebo polovýrobky, ktoré sa vracajú od koncového spotrebiteľa do rafinérií na spracovanie, miešanie alebo predaj. Obyčajne sú vedľajšie produkty petrochemickej výroby.
  Vzťahuje sa len na rafinérske medziprodukty. |
| --- | --- |

3.

Spätné toky z petrochemického sektora

Hotové výrobky alebo polovýrobky, ktoré sa vracajú od koncového spotrebiteľa do rafinérií na spracovanie, miešanie alebo predaj. Obyčajne sú vedľajšie produkty petrochemickej výroby.

Vzťahuje sa len na rafinérske medziprodukty.

| 4. | Reklasifikované produkty
  Dovážané ropné výrobky, ktoré sa opätovne zatriedili ako suroviny na ďalšie spracovanie v rafinérii, bez dodania koncovým spotrebiteľom.
  Vzťahuje sa len na rafinérske medziprodukty. |
| --- | --- |

4.

Reklasifikované produkty

Dovážané ropné výrobky, ktoré sa opätovne zatriedili ako suroviny na ďalšie spracovanie v rafinérii, bez dodania koncovým spotrebiteľom.

Vzťahuje sa len na rafinérske medziprodukty.

| 5. | Dovoz a vývoz
  Zahŕňa množstvo surovej ropy a výrobky dovážané a vyvážané na základe dohôd o spracovaní (t. j. rafinácia na účet). Surová ropa a NGL by sa mali uviesť ako výrobky prichádzajúce z krajiny pôvodu; rafinérske medziprodukty a hotové výrobky by sa mali uviesť ako výrobky prichádzajúce z krajiny poslednej zásielky.
  Zahŕňa každý skvapalnený plyn (napríklad LPG) získavaný počas opätovného splynovania dovážaného skvapalneného zemného plynu a ropné výrobky dovážané alebo vyvážané priamo petrochemickým priemyslom.
  Poznámka: Každý obchod s biopalivami, ktoré neboli zmiešané s dopravnými palivami (t. j. v ich čistej forme), by sa mal uviesť v dotazníku o obnoviteľných energiách.
  Opätovný vývoz ropy dovážanej na spracovanie v rámci colných oblastí by sa mal zahŕňať ako vývoz výrobku z krajiny spracovania do konečnej destinácie. |
| --- | --- |

5.

Dovoz a vývoz

Zahŕňa množstvo surovej ropy a výrobky dovážané a vyvážané na základe dohôd o spracovaní (t. j. rafinácia na účet). Surová ropa a NGL by sa mali uviesť ako výrobky prichádzajúce z krajiny pôvodu; rafinérske medziprodukty a hotové výrobky by sa mali uviesť ako výrobky prichádzajúce z krajiny poslednej zásielky.

Zahŕňa každý skvapalnený plyn (napríklad LPG) získavaný počas opätovného splynovania dovážaného skvapalneného zemného plynu a ropné výrobky dovážané alebo vyvážané priamo petrochemickým priemyslom.

Poznámka: Každý obchod s biopalivami, ktoré neboli zmiešané s dopravnými palivami (t. j. v ich čistej forme), by sa mal uviesť v dotazníku o obnoviteľných energiách.

Opätovný vývoz ropy dovážanej na spracovanie v rámci colných oblastí by sa mal zahŕňať ako vývoz výrobku z krajiny spracovania do konečnej destinácie.

| 6. | Priame použitie
  Surová ropa, NGL, aditíva a oxygenáty (a tá časť, čo sú biopalivá) a ostatné uhľovodíky použité priamo bez spracovania v ropných rafinériách.
  Zahŕňa surovú ropu spaľovanú pri výrobe elektriny. |
| --- | --- |

6.

Priame použitie

Surová ropa, NGL, aditíva a oxygenáty (a tá časť, čo sú biopalivá) a ostatné uhľovodíky použité priamo bez spracovania v ropných rafinériách.

Zahŕňa surovú ropu spaľovanú pri výrobe elektriny.

| 7. | Zmena stavu zásob
  Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo. |
| --- | --- |

7.

Zmena stavu zásob

Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo.

| 8. | Vypočítaná vsádzka do rafinérie
  Vypočítané celkové množstvo výrobku na vsádzku do rafinérskeho procesu. Definuje sa ako:
  Domáca produkcia + z ostatných zdrojov + spätné toky z priemyslu + reklasifikované produkty + dovoz – vývoz – priame použitie + zmena stavu zásob |
| --- | --- |

8.

Vypočítaná vsádzka do rafinérie

Vypočítané celkové množstvo výrobku na vsádzku do rafinérskeho procesu. Definuje sa ako:

Domáca produkcia + z ostatných zdrojov + spätné toky z priemyslu + reklasifikované produkty + dovoz – vývoz – priame použitie + zmena stavu zásob

| 9. | Štatistické rozdiely
  Definované ako vypočítaná vsádzka do rafinérie mínus zistená. |
| --- | --- |

9.

Štatistické rozdiely

Definované ako vypočítaná vsádzka do rafinérie mínus zistená.

| 10. | Zistená vsádzka do rafinérie
  Množstvo merané ako vstup do rafinérií |
| --- | --- |

10.

Zistená vsádzka do rafinérie

Množstvo merané ako vstup do rafinérií

| 11. | Rafinérske straty
  Rozdiel medzi vsádzkou do rafinérie (zistenou) a hrubým rafinérskym výstupom. Straty sa môžu vyskytnúť počas destilácie z dôvodu vyparovania. Uvádzané straty sú kladné. Môžu sa vyskytnúť nárasty v objeme, ale žiadne nárasty v hmostnosti. |
| --- | --- |

11.

Rafinérske straty

Rozdiel medzi vsádzkou do rafinérie (zistenou) a hrubým rafinérskym výstupom. Straty sa môžu vyskytnúť počas destilácie z dôvodu vyparovania. Uvádzané straty sú kladné. Môžu sa vyskytnúť nárasty v objeme, ale žiadne nárasty v hmostnosti.

| 12. | Počiatočné a konečné celkové zásoby na vnútroštátnom území
  Všetky zásoby na vnútroštátnom území vrátane zásob, ktoré skladujú vlády, hlavní spotrebitelia alebo skladovateľské organizácie, zásoby uskladnené na palube prichádzajúcich oceánskych lodí, zásoby v colných oblastiach a zásoby pre ostatné strany, v rámci bilaterálnej vládnej dohody alebo bez nej. Počiatok a koniec sa vzťahuje na prvý a posledný deň vykazovaného obdobia. |
| --- | --- |

12.

Počiatočné a konečné celkové zásoby na vnútroštátnom území

Všetky zásoby na vnútroštátnom území vrátane zásob, ktoré skladujú vlády, hlavní spotrebitelia alebo skladovateľské organizácie, zásoby uskladnené na palube prichádzajúcich oceánskych lodí, zásoby v colných oblastiach a zásoby pre ostatné strany, v rámci bilaterálnej vládnej dohody alebo bez nej. Počiatok a koniec sa vzťahuje na prvý a posledný deň vykazovaného obdobia.

| 13. | Výhrevnosť
  Produkcia, dovoz a vývoz a celkový priemer. |
| --- | --- |

13.

Výhrevnosť

Produkcia, dovoz a vývoz a celkový priemer.

Nasledujúca tabuľka sa týka len hotových výrobkov (rafinérsky plyn, etán, LPG, ťažký benzín, automobilový benzín, letecký benzín, tryskové palivo benzínového typu, letecký petrolej, ostatný petrolej, plynový olej/nafta, vykurovací olej s nízkym a vysokým obsahom síry, lakový benzín a SBP, lubrikanty, bitúmen, parafínové vosky, ropný koks a ostatné výrobky). Surová ropa a NGL použité pri priamom spaľovaní by sa mali uviesť v dodávkach hotových výrobkov a v reklasifikácii medziproduktov:

| 1. | Vstupy prvotných produktov
  Zahŕňa množstvo pôvodnej (domácej) alebo dovážanej surovej ropy (vrátane kondenzátov) a pôvodného NGL použitého priamo bez spracovania v ropnej rafinérii a množstvo spätných tokov z petrochemického priemyslu, ktoré, hoci nejde o primárne palivo, sa používa priamo. |
| --- | --- |

1.

Vstupy prvotných produktov

Zahŕňa množstvo pôvodnej (domácej) alebo dovážanej surovej ropy (vrátane kondenzátov) a pôvodného NGL použitého priamo bez spracovania v ropnej rafinérii a množstvo spätných tokov z petrochemického priemyslu, ktoré, hoci nejde o primárne palivo, sa používa priamo.

| 2. | Hrubý rafinérsky výstup
  Výroba hotových výrobkov v rafinérii alebo zariadení na miešanie.
  Nezahŕňa straty z rafinérií, ale zahŕňa rafinérske palivo. |
| --- | --- |

2.

Hrubý rafinérsky výstup

Výroba hotových výrobkov v rafinérii alebo zariadení na miešanie.

Nezahŕňa straty z rafinérií, ale zahŕňa rafinérske palivo.

| 3. | Recyklované výrobky
  Hotové výrobky, ktoré druhýkrát prešli marketingovou sieťou po tom, ako už boli raz dodané koncovým spotrebiteľom (napríklad použité lubrikanty, ktoré sa opätovne spracúvajú). Toto množstvo by sa malo oddeliť od petrochemických spätných tokov. |
| --- | --- |

3.

Recyklované výrobky

Hotové výrobky, ktoré druhýkrát prešli marketingovou sieťou po tom, ako už boli raz dodané koncovým spotrebiteľom (napríklad použité lubrikanty, ktoré sa opätovne spracúvajú). Toto množstvo by sa malo oddeliť od petrochemických spätných tokov.

| 4. | Rafinérske palivo
  Ropné výrobky spotrebované na podporu prevádzky v rafinérii.
  Nezahŕňa výrobky použité ropnými spoločnosťami mimo rafinérskeho procesu, napríklad zásobníky alebo ropné tankery.
  Zahŕňa palivá použité pri výrobe elektriny a predávaného tepla v rafinériách. |
| --- | --- |

4.

Rafinérske palivo

Ropné výrobky spotrebované na podporu prevádzky v rafinérii.

Nezahŕňa výrobky použité ropnými spoločnosťami mimo rafinérskeho procesu, napríklad zásobníky alebo ropné tankery.

Zahŕňa palivá použité pri výrobe elektriny a predávaného tepla v rafinériách.

| 4.1. | Z toho: Používa sa pri výrobe elektriny
  Množstvo používané pri výrobe elektriny v zariadeniach v rafinériách. |
| --- | --- |

4.1.

Z toho: Používa sa pri výrobe elektriny

Množstvo používané pri výrobe elektriny v zariadeniach v rafinériách.

| 4.2. | Z toho: Použité v teplárňach
  Množstvo použité v teplárňach v rafinériách. |
| --- | --- |

4.2.

Z toho: Použité v teplárňach

Množstvo použité v teplárňach v rafinériách.

| 5. | Dovoz a vývoz |
| --- | --- |

5.

Dovoz a vývoz

| 6. | Medzinárodné námorné zásobníky |
| --- | --- |

6.

Medzinárodné námorné zásobníky

| 7. | Reklasifikácia medziproduktov
  Množstvo opätovne zatriedené buď preto, lebo sa jeho špecifikácia zmenila, alebo preto, lebo sa zmiešalo do iného výrobku.
  Negatívny vstup pre jeden výrobok sa kompenzuje kladným vstupom (alebo niekoľkými vstupmi) pre jeden alebo viac výrobkov a naopak; celkový čistý výsledok by mal byť nula. |
| --- | --- |

7.

Reklasifikácia medziproduktov

Množstvo opätovne zatriedené buď preto, lebo sa jeho špecifikácia zmenila, alebo preto, lebo sa zmiešalo do iného výrobku.

Negatívny vstup pre jeden výrobok sa kompenzuje kladným vstupom (alebo niekoľkými vstupmi) pre jeden alebo viac výrobkov a naopak; celkový čistý výsledok by mal byť nula.

| 8. | Reklasifikované produkty
  Dovážané ropné výrobky, ktoré sa opätovne zatriedili ako suroviny na ďalšie spracovanie v rafinérii, bez dodania koncovým spotrebiteľom. |
| --- | --- |

8.

Reklasifikované produkty

Dovážané ropné výrobky, ktoré sa opätovne zatriedili ako suroviny na ďalšie spracovanie v rafinérii, bez dodania koncovým spotrebiteľom.

| 9. | Zmena stavu zásob
  Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo. |
| --- | --- |

9.

Zmena stavu zásob

Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo.

| 10. | Vypočítané hrubé domáce dodávky
  Definujú sa ako:
  Vstupy prvotných produktov + hrubý rafinérsky výstup + recyklované výrobky – rafinérske palivo + dovoz – vývoz – medzinárodné námorné zásobníky + reklasifikácia medziproduktov – reklasifikované produkty + zmena stavu zásob |
| --- | --- |

10.

Vypočítané hrubé domáce dodávky

Definujú sa ako:

Vstupy prvotných produktov + hrubý rafinérsky výstup + recyklované výrobky – rafinérske palivo + dovoz – vývoz – medzinárodné námorné zásobníky + reklasifikácia medziproduktov – reklasifikované produkty + zmena stavu zásob

| 11. | Štatistický rozdiel
  Definovaný ako vypočítaná hrubá domáca dodávka mínus zistená dodávka. |
| --- | --- |

11.

Štatistický rozdiel

Definovaný ako vypočítaná hrubá domáca dodávka mínus zistená dodávka.

| 12. | Zistené hrubé domáce dodávky
  Zistená dodávka hotových ropných výrobkov z primárnych zdrojov (napríklad rafinérie, zariadenia na miešanie atď.) na domáci trh.
  Tento údaj sa môže líšiť od vypočítaného údaju, napríklad kvôli rôznemu pokrytiu a/alebo rôznym definíciám v rôznych vykazovacích systémoch. |
| --- | --- |

12.

Zistené hrubé domáce dodávky

Zistená dodávka hotových ropných výrobkov z primárnych zdrojov (napríklad rafinérie, zariadenia na miešanie atď.) na domáci trh.

Tento údaj sa môže líšiť od vypočítaného údaju, napríklad kvôli rôznemu pokrytiu a/alebo rôznym definíciám v rôznych vykazovacích systémoch.

| 12.1. | Z toho: Hrubé dodávky do petrochemického sektora
  Množstvo palív dodávaných do petrochemického sektora. |
| --- | --- |

12.1.

Z toho: Hrubé dodávky do petrochemického sektora

Množstvo palív dodávaných do petrochemického sektora.

| 12.2. | Z toho: Energetické použitie v petrochemickom sektore
  Množstvo ropy použité ako palivo pre petrochemické procesy, ako je parné krakovanie. |
| --- | --- |

12.2.

Z toho: Energetické použitie v petrochemickom sektore

Množstvo ropy použité ako palivo pre petrochemické procesy, ako je parné krakovanie.

| 12.3. | Z toho: Neenergetické použitie v petrochemickom sektore
  Množstvo ropy použitej v petrochemickom sektore na účely výroby etylénu, propylénu, butylénu, syntetického plynu, aromatických látok, butadiénu a ostatných surovín založených na uhľovodíkoch napríklad pri parnom krakovaní, v zariadeniach na výrobu aromatických látok a pri parnom reformingu. Nezahŕňa množstvo ropy použité na účely výroby paliva. |
| --- | --- |

12.3.

Z toho: Neenergetické použitie v petrochemickom sektore

Množstvo ropy použitej v petrochemickom sektore na účely výroby etylénu, propylénu, butylénu, syntetického plynu, aromatických látok, butadiénu a ostatných surovín založených na uhľovodíkoch napríklad pri parnom krakovaní, v zariadeniach na výrobu aromatických látok a pri parnom reformingu. Nezahŕňa množstvo ropy použité na účely výroby paliva.

| 13. | Spätné toky z petrochemického sektora do rafinérií. |
| --- | --- |

13.

Spätné toky z petrochemického sektora do rafinérií.

| 14. | Počiatočná a konečná úroveň zásob
  Všetky zásoby na vnútroštátnom území vrátane zásob, ktoré skladujú vlády, hlavní spotrebitelia alebo skladovateľské organizácie, zásoby na palube prichádzajúcich oceánskych lodí, zásoby v colných oblastiach a zásoby pre ostatné strany, v rámci bilaterálnej vládnej dohody alebo bez nej. Počiatok a koniec sa vzťahuje na prvý a posledný deň vykazovaného obdobia. |
| --- | --- |

14.

Počiatočná a konečná úroveň zásob

Všetky zásoby na vnútroštátnom území vrátane zásob, ktoré skladujú vlády, hlavní spotrebitelia alebo skladovateľské organizácie, zásoby na palube prichádzajúcich oceánskych lodí, zásoby v colných oblastiach a zásoby pre ostatné strany, v rámci bilaterálnej vládnej dohody alebo bez nej. Počiatok a koniec sa vzťahuje na prvý a posledný deň vykazovaného obdobia.

| 15. | Zmena stavu zásob vo verejných zariadeniach
  Zmeny stavu zásob, ktoré skladujú verejné služby, nezahrnuté v úrovniach zásob a v zmene stavu zásob inde uvedenej. Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo.
  Zahŕňa surovú ropu a NGL použité na priame spaľovanie, ak je to vhodné. |
| --- | --- |

15.

Zmena stavu zásob vo verejných zariadeniach

Zmeny stavu zásob, ktoré skladujú verejné služby, nezahrnuté v úrovniach zásob a v zmene stavu zásob inde uvedenej. Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo.

Zahŕňa surovú ropu a NGL použité na priame spaľovanie, ak je to vhodné.

| 16. | Výhrevnosť hrubých domácich dodávok |
| --- | --- |

16.

Výhrevnosť hrubých domácich dodávok

Čo sa týka sektora transformácie, nasledujúce agregáty sa vzťahujú na všetky palivá okrem rafinérskych medziproduktov, aditív/oxygenátov, biopalív a ostatných uhľovodíkov, ale vrátane palív na použitie iné ako energetické účely (ropný koks a ostatné, ktoré sa majú uviesť osobitne):

| 1. | Sektor transformácie spolu
  Celkové množstvo palív použitých v primárnej alebo sekundárnej premene energie. |
| --- | --- |

1.

Sektor transformácie spolu

Celkové množstvo palív použitých v primárnej alebo sekundárnej premene energie.

| 1.1. | Z toho: Verejné elektrárne |
| --- | --- |

1.1.

Z toho: Verejné elektrárne

| 1.2. | Z toho: Závodné elektrárne |
| --- | --- |

1.2.

Z toho: Závodné elektrárne

| 1.3. | Z toho: Verejné teplárne |
| --- | --- |

1.3.

Z toho: Verejné teplárne

| 1.4. | Z toho: Závodné teplárne |
| --- | --- |

1.4.

Z toho: Závodné teplárne

| 1.5. | Z toho: Verejné výhrevne |
| --- | --- |

1.5.

Z toho: Verejné výhrevne

| 1.6. | Z toho: Závodné výhrevne |
| --- | --- |

1.6.

Z toho: Závodné výhrevne

| 1.7. | Z toho: Plynárne/zariadenia na splynovanie |
| --- | --- |

1.7.

Z toho: Plynárne/zariadenia na splynovanie

| 1.8. | Z toho: Na miešanie zemného plynu |
| --- | --- |

1.8.

Z toho: Na miešanie zemného plynu

| 1.9. | Z toho: Koksárne |
| --- | --- |

1.9.

Z toho: Koksárne

| 1.10. | Z toho: Vysoké pece |
| --- | --- |

1.10.

Z toho: Vysoké pece

| 1.11. | Z toho: Petrochemický priemysel |
| --- | --- |

1.11.

Z toho: Petrochemický priemysel

| 1.12. | Z toho: Čiernouhoľné briketárne |
| --- | --- |

1.12.

Z toho: Čiernouhoľné briketárne

| 1.13. | Z toho: Inde neuvedené – Transformácia |
| --- | --- |

1.13.

Z toho: Inde neuvedené – Transformácia

4.2.2.   Energetický sektor

Čo sa týka energetického sektora, nasledujúce agregáty sa vzťahujú na všetky palivá okrem rafinérskych medziproduktov, aditív/oxygenátov, biopalív a ostatných uhľovodíkov, ale vrátane palív na neenergetické použitie (ropný koks a ostatné, ktoré sa majú uviesť osobitne):

| 1. | Energetický sektor spolu
  Celkové množstvo použité ako energia v energetickom sektore |
| --- | --- |

1.

Energetický sektor spolu

Celkové množstvo použité ako energia v energetickom sektore

| 1.1. | Z toho: Uhoľné bane |
| --- | --- |

1.1.

Z toho: Uhoľné bane

| 1.2. | Z toho: Ťažba ropy a plynu |
| --- | --- |

1.2.

Z toho: Ťažba ropy a plynu

| 1.3. | Z toho: Koksárne |
| --- | --- |

1.3.

Z toho: Koksárne

| 1.4. | Z toho: Vysoké pece |
| --- | --- |

1.4.

Z toho: Vysoké pece

| 1.5. | Z toho: Plynárne |
| --- | --- |

1.5.

Z toho: Plynárne

| 1.6. | Z toho: Energetické podniky
  Elektrárne, teplárne a výhrevne. |
| --- | --- |

1.6.

Z toho: Energetické podniky

Elektrárne, teplárne a výhrevne.

| 1.7. | Z toho: Inde neuvedené – Energetika |
| --- | --- |

1.7.

Z toho: Inde neuvedené – Energetika

| 2. | Distribučné straty
  Straty, ku ktorým došlo mimo rafinérie z dôvodu dopravy a distribúcie.
  Zahŕňa straty v potrubiach. |
| --- | --- |

2.

Distribučné straty

Straty, ku ktorým došlo mimo rafinérie z dôvodu dopravy a distribúcie.

Zahŕňa straty v potrubiach.

4.2.3.   Špecifikácia konečného použitia energie

Čo sa týka špecifikácie konečného použitia energie, nasledujúce agregáty sa vzťahujú na všetky palivá okrem rafinérskych medziproduktov, aditív/oxygenátov, biopalív a ostatných uhľovodíkov, ale vrátane palív na neenergetické použitie (ropný koks a ostatné, ktoré sa majú uviesť osobitne):

| 1. | Konečná energetická spotreba |
| --- | --- |

1.

Konečná energetická spotreba

| 2. | Priemyselný sektor |
| --- | --- |

2.

Priemyselný sektor

| 2.1. | Z toho: Hutníctvo železa a ocele |
| --- | --- |

2.1.

Z toho: Hutníctvo železa a ocele

| 2.2. | Z toho: Chemický a petrochemický |
| --- | --- |

2.2.

Z toho: Chemický a petrochemický

| 2.3. | Z toho: Metalurgia neželezných kovov |
| --- | --- |

2.3.

Z toho: Metalurgia neželezných kovov

| 2.4. | Z toho: Nekovové minerálne výrobky |
| --- | --- |

2.4.

Z toho: Nekovové minerálne výrobky

| 2.5. | Z toho: Dopravné zariadenia |
| --- | --- |

2.5.

Z toho: Dopravné zariadenia

| 2.6. | Z toho: Strojárstvo |
| --- | --- |

2.6.

Z toho: Strojárstvo

| 2.7. | Z toho: Ťažba a dobývanie |
| --- | --- |

2.7.

Z toho: Ťažba a dobývanie

| 2.8. | Z toho: Potraviny, nápoje a tabak |
| --- | --- |

2.8.

Z toho: Potraviny, nápoje a tabak

| 2.9. | Z toho: Celulóza, papier a polygrafia |
| --- | --- |

2.9.

Z toho: Celulóza, papier a polygrafia

| 2.10. | Z toho: Drevo a drevené výrobky |
| --- | --- |

2.10.

Z toho: Drevo a drevené výrobky

| 2.11. | Z toho: Stavebníctvo |
| --- | --- |

2.11.

Z toho: Stavebníctvo

| 2.12. | Z toho: Textil a koža |
| --- | --- |

2.12.

Z toho: Textil a koža

| 2.13. | Z toho: Inde neuvedené – Priemysel |
| --- | --- |

2.13.

Z toho: Inde neuvedené – Priemysel

| 3. | Dopravný sektor |
| --- | --- |

3.

Dopravný sektor

| 3.1. | Z toho: Medzinárodná letecká doprava |
| --- | --- |

3.1.

Z toho: Medzinárodná letecká doprava

| 3.2. | Z toho: Vnútroštátna letecká doprava |
| --- | --- |

3.2.

Z toho: Vnútroštátna letecká doprava

| 3.3. | Z toho: Cestná |
| --- | --- |

3.3.

Z toho: Cestná

| 3.4. | Z toho: Železničná |
| --- | --- |

3.4.

Z toho: Železničná

| 3.5. | Z toho: Vnútrozemská plavba |
| --- | --- |

3.5.

Z toho: Vnútrozemská plavba

| 3.6. | Z toho: Potrubná doprava |
| --- | --- |

3.6.

Z toho: Potrubná doprava

| 3.7. | Z toho: Inde neuvedené – Doprava |
| --- | --- |

3.7.

Z toho: Inde neuvedené – Doprava

| 4. | Ostatné sektory |
| --- | --- |

4.

Ostatné sektory

| 4.1. | Z toho: Obchod a služby |
| --- | --- |

4.1.

Z toho: Obchod a služby

| 4.2. | Z toho: Domácnosti |
| --- | --- |

4.2.

Z toho: Domácnosti

| 4.3. | Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo |
| --- | --- |

4.3.

Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo

| 4.4. | Z toho: Rybolov |
| --- | --- |

4.4.

Z toho: Rybolov

| 4.5. | Z toho: Inde neuvedené – Ostatné |
| --- | --- |

4.5.

Z toho: Inde neuvedené – Ostatné

| 5. | Neenergetické použitie spolu
  Množstvo použité ako suroviny v rôznych sektoroch a nespotrebované ako palivo alebo transformované na iné palivo. Toto množstvo je zahrnuté vo vyššie uvedených agregátoch. |
| --- | --- |

5.

Neenergetické použitie spolu

Množstvo použité ako suroviny v rôznych sektoroch a nespotrebované ako palivo alebo transformované na iné palivo. Toto množstvo je zahrnuté vo vyššie uvedených agregátoch.

| 5.1. | Z toho: Sektor transformácie |
| --- | --- |

5.1.

Z toho: Sektor transformácie

| 5.2. | Z toho: Energetický sektor |
| --- | --- |

5.2.

Z toho: Energetický sektor

| 5.3. | Z toho: Dopravný sektor |
| --- | --- |

5.3.

Z toho: Dopravný sektor

| 5.4. | Z toho: Priemyselný sektor |
| --- | --- |

5.4.

Z toho: Priemyselný sektor

| 5.4.1. | Priemyselný sektor, z toho: Chemický (vrátane petrochemického) |
| --- | --- |

5.4.1.

Priemyselný sektor, z toho: Chemický (vrátane petrochemického)

| 5.5. | Z toho: Ostatné sektory |
| --- | --- |

5.5.

Z toho: Ostatné sektory

4.2.4.   Dovoz a vývoz

Dovoz podľa krajiny pôvodu a vývoz podľa krajiny určenia. Pozri takisto poznámky v 4.2.1, agregát č. 5.

4.2.5.   Vsádzka na výrobu elektriny a tepla u závodných výrobcov

Vsádzka na výrobu elektriny a tepla u závodných výrobcov sa má uviesť osobitne pre elektrárne, teplárne a pre výhrevne.

Nezahŕňa nasledujúce energetické produkty: rafinérske medziprodukty, aditíva/oxygenáty, biopalivá, ostatné uhľovodíky, etán, automobilový benzín, biobenzín, letecký benzín, tryskové palivo benzínového typu (na báze ťažkého benzínu alebo JP4), lakový benzín a SBD a lubrikanty.

Vsádzky sa vzťahujú na nasledujúce zariadenia a činnosti:

| 1. | Energetický sektor spolu
  Celkové množstvo použité ako energia v energetickom sektore |
| --- | --- |

1.

Energetický sektor spolu

Celkové množstvo použité ako energia v energetickom sektore

| 1.1. | Z toho: Uhoľné bane |
| --- | --- |

1.1.

Z toho: Uhoľné bane

| 1.2. | Z toho: Ťažba ropy a plynu |
| --- | --- |

1.2.

Z toho: Ťažba ropy a plynu

| 1.3. | Z toho: Koksárne |
| --- | --- |

1.3.

Z toho: Koksárne

| 1.4. | Z toho: Vysoké pece |
| --- | --- |

1.4.

Z toho: Vysoké pece

| 1.5. | Z toho: Plynárne |
| --- | --- |

1.5.

Z toho: Plynárne

| 1.6. | Z toho: Inde neuvedené – Energetika |
| --- | --- |

1.6.

Z toho: Inde neuvedené – Energetika

| 2. | Priemyselný sektor |
| --- | --- |

2.

Priemyselný sektor

| 2.1. | Z toho: Hutníctvo železa a ocele |
| --- | --- |

2.1.

Z toho: Hutníctvo železa a ocele

| 2.2. | Z toho: Chemický a petrochemický |
| --- | --- |

2.2.

Z toho: Chemický a petrochemický

| 2.3. | Z toho: Metalurgia neželezných kovov |
| --- | --- |

2.3.

Z toho: Metalurgia neželezných kovov

| 2.4. | Z toho: Nekovové minerálne výrobky |
| --- | --- |

2.4.

Z toho: Nekovové minerálne výrobky

| 2.5. | Z toho: Dopravné zariadenia |
| --- | --- |

2.5.

Z toho: Dopravné zariadenia

| 2.6. | Z toho: Strojárstvo |
| --- | --- |

2.6.

Z toho: Strojárstvo

| 2.7. | Z toho: Ťažba a dobývanie |
| --- | --- |

2.7.

Z toho: Ťažba a dobývanie

| 2.8. | Z toho: Potraviny, nápoje a tabak |
| --- | --- |

2.8.

Z toho: Potraviny, nápoje a tabak

| 2.9. | Z toho: Celulóza, papier a polygrafia |
| --- | --- |

2.9.

Z toho: Celulóza, papier a polygrafia

| 2.10. | Z toho: Drevo a drevené výrobky |
| --- | --- |

2.10.

Z toho: Drevo a drevené výrobky

| 2.11. | Z toho: Stavebníctvo |
| --- | --- |

2.11.

Z toho: Stavebníctvo

| 2.12. | Z toho: Textil a koža |
| --- | --- |

2.12.

Z toho: Textil a koža

| 2.13. | Z toho: Inde neuvedené – Priemysel |
| --- | --- |

2.13.

Z toho: Inde neuvedené – Priemysel

| 3. | Dopravný sektor |
| --- | --- |

3.

Dopravný sektor

| 3.1. | Z toho: Potrubná doprava |
| --- | --- |

3.1.

Z toho: Potrubná doprava

| 3.2. | Z toho: Inde neuvedené – Doprava |
| --- | --- |

3.2.

Z toho: Inde neuvedené – Doprava

| 4. | Ostatné sektory |
| --- | --- |

4.

Ostatné sektory

| 4.1. | Z toho: Obchod a služby |
| --- | --- |

4.1.

Z toho: Obchod a služby

| 4.2. | Z toho: Domácnosti |
| --- | --- |

4.2.

Z toho: Domácnosti

| 4.3. | Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo |
| --- | --- |

4.3.

Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo

| 4.4. | Z toho: Rybolov |
| --- | --- |

4.4.

Z toho: Rybolov

| 4.5. | Z toho: Inde neuvedené – Ostatné |
| --- | --- |

4.5.

Z toho: Inde neuvedené – Ostatné

4.3.   Merné jednotky

| 1. | Množstvo energie |
| --- | --- |

1.

Množstvo energie

103 ton

| 2. | Energetický obsah |
| --- | --- |

2.

Energetický obsah

MJ/tona

4.4.   Odchýlky a výnimky

Cyprus je vyňatý z vykazovania agregátov definovaných v odseku 4.2.3 bode 4 (Ostatné sektory) a bode 5 (Neenergetické použitie spolu); uplatňujú sa len celkové hodnoty.

Cyprus má na vykazovanie agregátov definovaných v odseku 4.2.3 bode 2 (Priemysel) a bode 3 (Doprava) výnimku tri roky od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia; počas trvania tejto výnimky sa uplatňujú len celkové hodnoty.

5.   OBNOVITEĽNÁ ENERGIA A ENERGIA Z ODPADU

5.1.   Príslušné energetické produkty

Pokiaľ nie je uvedené inak, toto zhromažďovanie údajov sa vzťahuje na všetky nasledujúce energetické produkty:

| Energetický produkt | Vymedzenie pojmov |
| --- | --- |
| 1. | Vodná energia |

Energetický produkt

Vymedzenie pojmov

1.

Vodná energia

Potenciálna a kinetická energia vyrábaná z vody, ktorá sa mení na elektrinu vo vodných elektrárňach. Treba zahrnúť aj prečerpávanie. Výroba sa musí uviesť pre zariadenia o veľkosti < 1 MW, 1 až < 10 MW, ≥ 10 MW a z prečerpávania.

| 2. | Geotermálna |
| --- | --- |

2.

Geotermálna

Energia dostupná ako teplo vyžarované zo zemskej kôry obyčajne vo forme horúcej vody alebo pary. Produkcia tejto energie je rozdiel medzi entalpiou kvapaliny odoberanej z vrtu a kvapaliny, ktorá sa napokon používa. Využíva sa vo vhodných lokalitách:

| — | na výrobu elektriny využitím suchej pary alebo entalpie solanky po odparení |
| --- | --- |

—

na výrobu elektriny využitím suchej pary alebo entalpie solanky po odparení

| — | priamo ako teplo na diaľkové vykurovanie, v poľnohospodárstve atď. |
| --- | --- |

—

priamo ako teplo na diaľkové vykurovanie, v poľnohospodárstve atď.

| 3. | Slnečná energia |
| --- | --- |

3.

Slnečná energia

Slnečné žiarenie používané na výrobu teplej vody a elektriny. Výrobou tejto energie je teplo dostupné pre prenosové médium tepla, t. j. dopadajúca slnečná energia mínus optické straty a straty v kolektoroch. Nezahŕňa sa pasívna slnečná energia na priame vykurovanie, ochladzovanie a osvetlenie príbytkov alebo iných budov.

| 3.1. | Z toho: Solárna fotovoltaická |
| --- | --- |

3.1.

Z toho: Solárna fotovoltaická

Slnečným svetlom, ktoré sa mení na elektrinu použitím solárnych článkov obyčajne vytvorených polovodivým materiálom, ktorý produkuje elektrinu, keď je vystavený svetlu.

| 3.2. | Z toho: Solárna termálna |
| --- | --- |

3.2.

Z toho: Solárna termálna

Teplo zo slnečného žiarenia; môže sa vytvárať v:

| a) | solárnych tepelných elektrárňach alebo |
| --- | --- |

a)

solárnych tepelných elektrárňach alebo

| b) | zariadeniach na výrobu domácej teplej vody alebo na sezónne vykurovanie bazénov (napríklad ploché kolektory, najmä termosifonového typu) |
| --- | --- |

b)

zariadeniach na výrobu domácej teplej vody alebo na sezónne vykurovanie bazénov (napríklad ploché kolektory, najmä termosifonového typu)

| 4. | Prílivová, vlnová, oceánska |
| --- | --- |

4.

Prílivová, vlnová, oceánska

Mechanická energia sa získava z pohybu prílivu, vĺn alebo oceánskeho prúdu a používa sa na výrobu elektriny.

| 5. | Veterná |
| --- | --- |

5.

Veterná

Kinetická energia vetra využitá na výrobu elektriny vo veterných turbínach.

| 6. | Priemyselný odpad (neobnoviteľný) |
| --- | --- |

6.

Priemyselný odpad (neobnoviteľný)

Vykazuje sa odpad priemyselného neobnoviteľného pôvodu (tuhý alebo kvapalný) spaľovaný priamo na výrobu elektriny a/alebo tepla. Množstvo použitého paliva by sa malo uviesť na základe výhrevnosti. Obnoviteľný priemyselný odpad by sa mal uviesť v kategóriách tuhá biomasa, bioplyn a/alebo kvapalné biopalivá.

| 7. | Komunálny odpad: |
| --- | --- |

7.

Komunálny odpad:

Odpad vyrábaný v domácnostiach, nemocniciach a terciárnom sektore spaľovaný v špecifických zariadeniach, na základe výhrevnosti.

| 7.1. | Z toho: Obnoviteľné zdroje |
| --- | --- |

7.1.

Z toho: Obnoviteľné zdroje

Časť komunálneho odpadu, ktorý je biologického pôvodu.

| 7.2. | Z toho: Neobnoviteľné zdroje |
| --- | --- |

7.2.

Z toho: Neobnoviteľné zdroje

Časť komunálneho odpadu, ktorý nie je biologického pôvodu.

| 8. | Tuhá biomasa: |
| --- | --- |

8.

Tuhá biomasa:

Zahŕňa organický, nefosílny materiál biologického pôvodu, ktorý možno použiť ako palivo pri výrobe tepla alebo elektriny. Zahŕňa:

| 8.1. | Z toho: Drevené uhlie |
| --- | --- |

8.1.

Z toho: Drevené uhlie

Tuhé rezíduá z deštrukčnej destilácie a pyrolýzu drevených a iných rastlinných materiálov.

| 8.2. | Z toho: Drevo, drevný odpad a ostatný tuhý odpad |
| --- | --- |

8.2.

Z toho: Drevo, drevný odpad a ostatný tuhý odpad

Účelové energetické plodiny (topoľ, vŕba atď.), veľké množstvo dreveného materiálu získaného z priemyselného procesu (najmä z drevárskeho/papierenského priemyslu) alebo priamo poskytnuté lesníctvom a poľnohospodárstvom (palivové drevo, drevené triesky, drevené pelety, kôra, piliny, hobliny, triesky, výluhy atď.), ako aj odpad ako slama, plevy, škrupiny, hydinový trus, hroznový odpad atď. V prípade tohto tuhého odpadu sa uprednostňuje spaľovanie. Množstvo použitého paliva by sa malo uviesť na základe výhrevnosti.

| 9. | Bioplyn: |
| --- | --- |

9.

Bioplyn:

Plyn pozostávajúci hlavne z metánu a oxidu uhličitého vyrábaných anaeróbnou digesciou biomasy.

| 9.1. | Z toho: Skládkový plyn |
| --- | --- |

9.1.

Z toho: Skládkový plyn

Bioplyn tvorený digesciou skládkového odpadu

| 9.2. | Z toho: Splaškový plyn |
| --- | --- |

9.2.

Z toho: Splaškový plyn

Bioplyn vyrábaný anaeróbnou fermentáciou splaškových kalov

| 9.3. | Z toho: Ostatné bioplyny |
| --- | --- |

9.3.

Z toho: Ostatné bioplyny

Bioplyn vyrábaný anaeróbnou fermentáciou živočíšneho kalu a odpadu z bitúnkov, pivovarov a ostatných poľnohospodársko-potravinových výrobných odvetví

| 10. | Kvapalné biopalivá |
| --- | --- |

10.

Kvapalné biopalivá

Množstvo kvapalných biopalív uvedených v tejto kategórii by sa malo vzťahovať na množstvo biopaliva, a nie na celkový objem kvapalín, do ktorých sa biopalivá miešajú. V prípade konkrétneho prípadu dovozu a vývozu kvapalných biopalív ide len o obchod s množstvom, ktoré sa nezmiešava s pohonnými hmotami (t. j. v ich čistej forme); obchod s kvapalnými biopalivami zmiešanými s pohonnými hmotami by sa mal uviesť v údajoch o rope v kapitole 4.

Nasledujúce kvapalné biopalivá sa vzťahujú na:

| 10.1. | Z toho: Biobenzín |
| --- | --- |

10.1.

Z toho: Biobenzín

Táto kategória zahŕňa bioetanol (etanol vyrábaný z biomasy a/alebo biologicky rozložiteľnej časti odpadu), biometanol (metanol vyrábaný z biomasy a/alebo biologicky rozložiteľnej časti odpadu), bioETBE (etyl-tercio-butyl-éter vyrábaný z bioetanolu; percentuálny objem bioETBE, ktoré sa vypočíta ako biopalivo, je 47 %) a bioMTBE (metyl-tercio-butyl-éter vyrábaný z biometanolu): percentuálny objem bio-ETBE, ktorý sa počíta ako biopalivo, je 36 %);

| 10.2. | Z toho: Bionafta |
| --- | --- |

10.2.

Z toho: Bionafta

Táto kategória zahŕňa bionafta (metylester vyrábaný z rastlinného alebo živočíšneho oleja kvality nafty), biodimetyléteru (dimetyléter vyrábaný z biomasy), Fischer tropsch (Fischer Tropsch vyrábaný z biomasy), za studena extrahovaný bioolej (olej vyrábaný z olejových jadier len mechanickým spracovaním) a všetky ostatné kvapalné biopalivá, ktoré sa pridávajú, miešajú alebo používajú priamo ako motorová nafta.

| 10.3. | Z toho: Ostatné kvapalné biopalivá |
| --- | --- |

10.3.

Z toho: Ostatné kvapalné biopalivá

Kvapalné biopalivá použité priamo ako palivo nezahrnuté v biobenzíne ani v bionafte.

5.2.   Zoznam agregátov

Nasledujúci zoznam agregátov sa stanovuje pre všetky energetické produkty uvedené v zozname v predchádzajúcom bode, pokiaľ nie je uvedené inak.

5.2.1.   Hrubá výroba elektriny a tepla

Elektrina a teplo vyrábané z energetických produktov uvedených v časti 5.1 (okrem dreveného uhlia a vrátane súhrnu len za kvapalné biopalivá) sa musia uviesť, ak je to vhodné, osobitne:

| — | za verejných výrobcov a závodných výrobcov, |
| --- | --- |

—

za verejných výrobcov a závodných výrobcov,

| — | za elektrárne, výhrevne a teplárne. |
| --- | --- |

—

za elektrárne, výhrevne a teplárne.

5.2.2.   Sektor dodávky a transformácie

Množstvo energetických produktov, ktoré sú uvedené v časti 5.1 (okrem vodnej energie, solárno fotovoltaickej energie, energie z prílivov, vĺn a oceánov a veternej energie) a používajú sa v sektoroch dodávky a transformácie, sa musí uviesť v nasledujúcich agregátoch:

| 1. | Výroba |
| --- | --- |

1.

Výroba

| 2. | Dovoz |
| --- | --- |

2.

Dovoz

| 3. | Vývoz |
| --- | --- |

3.

Vývoz

| 4. | Zmena stavu zásob
  Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo. |
| --- | --- |

4.

Zmena stavu zásob

Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo.

| 5. | Hrubá spotreba |
| --- | --- |

5.

Hrubá spotreba

| 6. | Štatistické rozdiely |
| --- | --- |

6.

Štatistické rozdiely

| 7. | Sektor transformácie spolu
  Množstvo obnoviteľných zdrojov a odpadu použitých pri premene primárnych foriem energie na sekundárne (napríklad skládkový plyn na elektrinu) alebo použitých pri transformácii na získané energetické produkty (napríklad bioplyn použitý na miešanie so zemným plynom). |
| --- | --- |

7.

Sektor transformácie spolu

Množstvo obnoviteľných zdrojov a odpadu použitých pri premene primárnych foriem energie na sekundárne (napríklad skládkový plyn na elektrinu) alebo použitých pri transformácii na získané energetické produkty (napríklad bioplyn použitý na miešanie so zemným plynom).

| 7.1. | Z toho: Verejné elektrárne |
| --- | --- |

7.1.

Z toho: Verejné elektrárne

| 7.2. | Z toho: Verejné teplárne |
| --- | --- |

7.2.

Z toho: Verejné teplárne

| 7.3. | Z toho: Verejné výhrevne |
| --- | --- |

7.3.

Z toho: Verejné výhrevne

| 7.4. | Z toho: Závodné elektrárne |
| --- | --- |

7.4.

Z toho: Závodné elektrárne

| 7.5. | Z toho: Závodné teplárne |
| --- | --- |

7.5.

Z toho: Závodné teplárne

| 7.6. | Z toho: Závodné výhrevne |
| --- | --- |

7.6.

Z toho: Závodné výhrevne

| 7.7. | Z toho: Čiernouhoľné briketárne
  Množstvo obnoviteľných zdrojov a odpadu použitého pri výrobe čiernouhoľných brikiet. Obnoviteľné zdroje a odpad použité pri vykurovaní a prevádzkovej spotrebe zariadení sa musia uviesť ako spotreba v energetickom sektore. |
| --- | --- |

7.7.

Z toho: Čiernouhoľné briketárne

Množstvo obnoviteľných zdrojov a odpadu použitého pri výrobe čiernouhoľných brikiet. Obnoviteľné zdroje a odpad použité pri vykurovaní a prevádzkovej spotrebe zariadení sa musia uviesť ako spotreba v energetickom sektore.

| 7.8. | Z toho: Hnedouhoľné/rašelinové briketárne
  Množstvo obnoviteľných zdrojov a odpadu použitých pri výrobe hnedouhoľných brikiet. Obnoviteľné zdroje a odpad použité pri vykurovaní a prevádzkovej spotrebe zariadení sa musia uviesť ako spotreba v energetickom sektore. |
| --- | --- |

7.8.

Z toho: Hnedouhoľné/rašelinové briketárne

Množstvo obnoviteľných zdrojov a odpadu použitých pri výrobe hnedouhoľných brikiet. Obnoviteľné zdroje a odpad použité pri vykurovaní a prevádzkovej spotrebe zariadení sa musia uviesť ako spotreba v energetickom sektore.

| 7.9. | Z toho: Svietiplyn (plynárne)
  Množstvo obnoviteľných zdrojov a odpadu použitých pri výrobe svietiplynu. Obnoviteľné zdroje a odpad použité pri vykurovaní a prevádzkovej spotrebe zariadení sa musia uviesť ako spotreba v energetickom sektore. |
| --- | --- |

7.9.

Z toho: Svietiplyn (plynárne)

Množstvo obnoviteľných zdrojov a odpadu použitých pri výrobe svietiplynu. Obnoviteľné zdroje a odpad použité pri vykurovaní a prevádzkovej spotrebe zariadení sa musia uviesť ako spotreba v energetickom sektore.

| 7.10. | Z toho: Pre zmes zemného plynu
  Množstvá bioplynov zmiešaných so zemným plynom. |
| --- | --- |

7.10.

Z toho: Pre zmes zemného plynu

Množstvá bioplynov zmiešaných so zemným plynom.

| 7.11. | Z toho: Na zmiešanie s automobilovým benzínom/naftou
  Množstvo kvapalných biopalív, ktoré nie sú dodávané na konečnú spotrebu, ale sa používajú s ostatnými ropnými výrobkami uvedenými v kapitole 4 tejto prílohy. |
| --- | --- |

7.11.

Z toho: Na zmiešanie s automobilovým benzínom/naftou

Množstvo kvapalných biopalív, ktoré nie sú dodávané na konečnú spotrebu, ale sa používajú s ostatnými ropnými výrobkami uvedenými v kapitole 4 tejto prílohy.

| 7.12. | Z toho: Zariadenia na výrobu dreveného uhlia
  Množstvo dreva použitého pri výrobe dreveného uhlia. |
| --- | --- |

7.12.

Z toho: Zariadenia na výrobu dreveného uhlia

Množstvo dreva použitého pri výrobe dreveného uhlia.

| 7.13. | Z toho: Inde neuvedené – Transformácia |
| --- | --- |

7.13.

Z toho: Inde neuvedené – Transformácia

5.2.3.   Energetický sektor

Množstvo energetických produktov, ktoré sú uvedené v časti 5.1 (okrem vodnej energie, solárno fotovoltaickej energie, energie z prílivov, vĺn a oceánov a veternej energie) a používajú sa v energetickom sektore alebo pri konečnej spotrebe, sa musí uviesť v nasledujúcich agregátoch:

| 1. | Energetický sektor spolu
  Obnoviteľná energia a odpad spotrebúvané energetickým priemyslom na podporu transformácie. Napríklad obnoviteľná energia a odpad použité pri vykurovaní, osvetlení alebo prevádzke púmp/kompresorov.
  Množstvo obnoviteľnej energie a odpadu transformovaného do inej energetickej formy by sa malo uviesť v sektore transformácie. |
| --- | --- |

1.

Energetický sektor spolu

Obnoviteľná energia a odpad spotrebúvané energetickým priemyslom na podporu transformácie. Napríklad obnoviteľná energia a odpad použité pri vykurovaní, osvetlení alebo prevádzke púmp/kompresorov.

Množstvo obnoviteľnej energie a odpadu transformovaného do inej energetickej formy by sa malo uviesť v sektore transformácie.

| 1.1. | Z toho: Zariadenia na splynovanie |
| --- | --- |

1.1.

Z toho: Zariadenia na splynovanie

| 1.2. | Z toho: Verejné elektrárne, teplárne a výhrevne |
| --- | --- |

1.2.

Z toho: Verejné elektrárne, teplárne a výhrevne

| 1.3. | Z toho: Uhoľné bane |
| --- | --- |

1.3.

Z toho: Uhoľné bane

| 1.4. | Z toho: Čiernouhoľné briketárne |
| --- | --- |

1.4.

Z toho: Čiernouhoľné briketárne

| 1.5. | Z toho: Koksárne |
| --- | --- |

1.5.

Z toho: Koksárne

| 1.6. | Z toho: Ropné rafinérie |
| --- | --- |

1.6.

Z toho: Ropné rafinérie

| 1.7. | Z toho: Hnedouhoľné/rašelinové briketárne |
| --- | --- |

1.7.

Z toho: Hnedouhoľné/rašelinové briketárne

| 1.8. | Z toho: Svietiplyn (plynárne) |
| --- | --- |

1.8.

Z toho: Svietiplyn (plynárne)

| 1.9. | Z toho: Vysoké pece |
| --- | --- |

1.9.

Z toho: Vysoké pece

| 1.10. | Z toho: Zariadenia na výrobu dreveného uhlia |
| --- | --- |

1.10.

Z toho: Zariadenia na výrobu dreveného uhlia

| 1.11. | Z toho: Inde neuvedené |
| --- | --- |

1.11.

Z toho: Inde neuvedené

| 2. | Distribučné straty
  Všetky straty sa vyskytujú z dôvodu dopravy a distribúcie. |
| --- | --- |

2.

Distribučné straty

Všetky straty sa vyskytujú z dôvodu dopravy a distribúcie.

5.2.4.   Konečné použitie energie

Množstvo energetických produktov, ktoré sú uvedené v časti 5.1 (okrem vodnej energie, solárno fotovoltaickej energie, energie z prílivov, vĺn a oceánov a veternej energie), sa musí uviesť v nasledujúcich agregátoch:

| 1. | Konečná energetická spotreba |
| --- | --- |

1.

Konečná energetická spotreba

| 2. | Priemyselný sektor |
| --- | --- |

2.

Priemyselný sektor

| 2.1. | Z toho: Hutníctvo železa a ocele |
| --- | --- |

2.1.

Z toho: Hutníctvo železa a ocele

| 2.2. | Z toho: Chemický a petrochemický |
| --- | --- |

2.2.

Z toho: Chemický a petrochemický

| 2.3. | Z toho: Metalurgia neželezných kovov |
| --- | --- |

2.3.

Z toho: Metalurgia neželezných kovov

| 2.4. | Z toho: Nekovové minerálne výrobky |
| --- | --- |

2.4.

Z toho: Nekovové minerálne výrobky

| 2.5. | Z toho: Dopravné zariadenia |
| --- | --- |

2.5.

Z toho: Dopravné zariadenia

| 2.6. | Z toho: Strojárstvo |
| --- | --- |

2.6.

Z toho: Strojárstvo

| 2.7. | Z toho: Ťažba a dobývanie |
| --- | --- |

2.7.

Z toho: Ťažba a dobývanie

| 2.8. | Z toho: Potraviny, nápoje a tabak |
| --- | --- |

2.8.

Z toho: Potraviny, nápoje a tabak

| 2.9. | Z toho: Celulóza, papier a polygrafia |
| --- | --- |

2.9.

Z toho: Celulóza, papier a polygrafia

| 2.10. | Z toho: Drevo a drevené výrobky |
| --- | --- |

2.10.

Z toho: Drevo a drevené výrobky

| 2.11. | Z toho: Stavebníctvo |
| --- | --- |

2.11.

Z toho: Stavebníctvo

| 2.12. | Z toho: Textil a koža |
| --- | --- |

2.12.

Z toho: Textil a koža

| 2.13. | Z toho: Inde neuvedené – Priemysel |
| --- | --- |

2.13.

Z toho: Inde neuvedené – Priemysel

| 3. | Dopravný sektor |
| --- | --- |

3.

Dopravný sektor

| 3.1. | Z toho: Železničný |
| --- | --- |

3.1.

Z toho: Železničný

| 3.2. | Z toho: Cestný |
| --- | --- |

3.2.

Z toho: Cestný

| 3.3. | Z toho: Vnútrozemská plavba |
| --- | --- |

3.3.

Z toho: Vnútrozemská plavba

| 3.4. | Z toho: Inde neuvedené – Doprava |
| --- | --- |

3.4.

Z toho: Inde neuvedené – Doprava

| 4. | Ostatné sektory |
| --- | --- |

4.

Ostatné sektory

| 4.1. | Z toho: Obchod a služby |
| --- | --- |

4.1.

Z toho: Obchod a služby

| 4.2. | Z toho: Domácnosti |
| --- | --- |

4.2.

Z toho: Domácnosti

| 4.3. | Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo |
| --- | --- |

4.3.

Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo

| 4.4. | Z toho: Rybolov |
| --- | --- |

4.4.

Z toho: Rybolov

| 4.5. | Z toho: Inde neuvedené – Ostatné |
| --- | --- |

4.5.

Z toho: Inde neuvedené – Ostatné

5.2.5.   Technické charakteristiky zariadení

Nasledujúce výkony výroby elektriny sa majú uviesť, ak je to vhodné, na konci vykazovaného roka:

| 1. | Vodná energia
  Výkon sa musí uviesť v prípade zariadení o veľkosti < 1 MW, 1 až < 10 MW, ≥ 10 MW a z prečerpávania, ako aj zo všetkých veľkostí celkovo. Podrobné veľkosti zariadení by sa mali uviesť bez prečerpávania. |
| --- | --- |

1.

Vodná energia

Výkon sa musí uviesť v prípade zariadení o veľkosti < 1 MW, 1 až < 10 MW, ≥ 10 MW a z prečerpávania, ako aj zo všetkých veľkostí celkovo. Podrobné veľkosti zariadení by sa mali uviesť bez prečerpávania.

| 2. | Geotermálna |
| --- | --- |

2.

Geotermálna

| 3. | Solárna fotovoltaická |
| --- | --- |

3.

Solárna fotovoltaická

| 4. | Solárno termálna |
| --- | --- |

4.

Solárno termálna

| 5. | Prílivová, vlnová, oceánska |
| --- | --- |

5.

Prílivová, vlnová, oceánska

| 6. | Veterná |
| --- | --- |

6.

Veterná

| 7. | Priemyselný odpad (neobnoviteľný) |
| --- | --- |

7.

Priemyselný odpad (neobnoviteľný)

| 8. | Komunálny odpad |
| --- | --- |

8.

Komunálny odpad

| 9. | Drevo, drevný odpad a ostatný tuhý odpad |
| --- | --- |

9.

Drevo, drevný odpad a ostatný tuhý odpad

| 10. | Zemný plyn |
| --- | --- |

10.

Zemný plyn

| 11. | Splaškový plyn |
| --- | --- |

11.

Splaškový plyn

| 12. | Ostatné bioplyny |
| --- | --- |

12.

Ostatné bioplyny

| 13. | Kvapalné biopalivá |
| --- | --- |

13.

Kvapalné biopalivá

Má sa uviesť celková inštalovaná plocha solárnych kolektorov.

Majú sa uviesť nasledujúce kapacity výroby biopalív:

| 1. | Kvapalné biopalivá: |
| --- | --- |

1.

Kvapalné biopalivá:

| 1.1. | Z toho: Biobenzín |
| --- | --- |

1.1.

Z toho: Biobenzín

| 1.2. | Z toho: Bionafta |
| --- | --- |

1.2.

Z toho: Bionafta

| 1.3. | Z toho: Ostatné kvapalné biopalivá |
| --- | --- |

1.3.

Z toho: Ostatné kvapalné biopalivá

5.2.6.   Vsádzka na výrobu elektriny a tepla u závodných výrobcov

Vsádzky na výrobu elektriny a tepla u závodných výrobcov sa majú uviesť osobitne pre elektrárne, teplárne a pre výhrevne.

Množstvo energetických produktov, ktoré sú uvedené v časti 5.1 (okrem vodnej energie, solárno fotovoltaickej energie, energie z prílivov, vĺn a oceánov a veternej energie), sa musí uviesť v nasledujúcich agregátoch:

| 1. | Energetický sektor spolu |
| --- | --- |

1.

Energetický sektor spolu

| 1.1. | Z toho: Zariadenia na splynovanie |
| --- | --- |

1.1.

Z toho: Zariadenia na splynovanie

| 1.2. | Z toho: Uhoľné bane |
| --- | --- |

1.2.

Z toho: Uhoľné bane

| 1.3. | Z toho: Čiernouhoľné briketárne |
| --- | --- |

1.3.

Z toho: Čiernouhoľné briketárne

| 1.4. | Z toho: Koksárne |
| --- | --- |

1.4.

Z toho: Koksárne

| 1.5. | Z toho: Ropné rafinérie |
| --- | --- |

1.5.

Z toho: Ropné rafinérie

| 1.6. | Z toho: Hnedouhoľné/rašelinové briketárne |
| --- | --- |

1.6.

Z toho: Hnedouhoľné/rašelinové briketárne

| 1.7. | Z toho: Svietiplyn (plynárne) |
| --- | --- |

1.7.

Z toho: Svietiplyn (plynárne)

| 1.8. | Z toho: Vysoké pece |
| --- | --- |

1.8.

Z toho: Vysoké pece

| 1.9. | Z toho: Zariadenia na výrobu dreveného uhlia |
| --- | --- |

1.9.

Z toho: Zariadenia na výrobu dreveného uhlia

| 1.10. | Z toho: Inde neuvedené |
| --- | --- |

1.10.

Z toho: Inde neuvedené

| 2. | Priemyselný sektor |
| --- | --- |

2.

Priemyselný sektor

| 2.1. | Z toho: Hutníctvo železa a ocele |
| --- | --- |

2.1.

Z toho: Hutníctvo železa a ocele

| 2.2. | Z toho: Chemický a petrochemický |
| --- | --- |

2.2.

Z toho: Chemický a petrochemický

| 2.3. | Z toho: Metalurgia neželezných kovov |
| --- | --- |

2.3.

Z toho: Metalurgia neželezných kovov

| 2.4. | Z toho: Nekovové minerálne výrobky |
| --- | --- |

2.4.

Z toho: Nekovové minerálne výrobky

| 2.5. | Z toho: Dopravné zariadenia |
| --- | --- |

2.5.

Z toho: Dopravné zariadenia

| 2.6. | Z toho: Strojárstvo |
| --- | --- |

2.6.

Z toho: Strojárstvo

| 2.7. | Z toho: Ťažba a dobývanie |
| --- | --- |

2.7.

Z toho: Ťažba a dobývanie

| 2.8. | Z toho: Potraviny, nápoje a tabak |
| --- | --- |

2.8.

Z toho: Potraviny, nápoje a tabak

| 2.9. | Z toho: Celulóza, papier a polygrafia |
| --- | --- |

2.9.

Z toho: Celulóza, papier a polygrafia

| 2.10. | Z toho: Drevo a drevené výrobky |
| --- | --- |

2.10.

Z toho: Drevo a drevené výrobky

| 2.11. | Z toho: Stavebníctvo |
| --- | --- |

2.11.

Z toho: Stavebníctvo

| 2.12. | Z toho: Textil a koža |
| --- | --- |

2.12.

Z toho: Textil a koža

| 2.13. | Z toho: Inde neuvedené – Priemysel |
| --- | --- |

2.13.

Z toho: Inde neuvedené – Priemysel

| 3. | Dopravný sektor |
| --- | --- |

3.

Dopravný sektor

| 3.1. | Z toho: Železničná |
| --- | --- |

3.1.

Z toho: Železničná

| 3.2. | Z toho: Inde neuvedené – Doprava |
| --- | --- |

3.2.

Z toho: Inde neuvedené – Doprava

| 4. | Ostatné sektory |
| --- | --- |

4.

Ostatné sektory

| 4.1. | Z toho: Obchod a služby |
| --- | --- |

4.1.

Z toho: Obchod a služby

| 4.2. | Z toho: Domácnosti |
| --- | --- |

4.2.

Z toho: Domácnosti

| 4.3. | Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo |
| --- | --- |

4.3.

Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo

| 4.4. | Z toho: Rybolov |
| --- | --- |

4.4.

Z toho: Rybolov

| 4.5. | Z toho: Inde neuvedené – Ostatné |
| --- | --- |

4.5.

Z toho: Inde neuvedené – Ostatné

5.3.   Energetický obsah

Priemerná výhrevnosť sa má uviesť pre nasledujúce výrobky:

| 1. | Biobenzín |
| --- | --- |

1.

Biobenzín

| 2. | Bionafta |
| --- | --- |

2.

Bionafta

| 3. | Ostatné kvapalné biopalivá |
| --- | --- |

3.

Ostatné kvapalné biopalivá

| 4. | Drevené uhlie |
| --- | --- |

4.

Drevené uhlie

5.4.   Merné jednotky

| 1. | Výroba elektrickej energie |
| --- | --- |

1.

Výroba elektrickej energie

MWh

| 2. | Výroba tepla |
| --- | --- |

2.

Výroba tepla

TJ

| 3. | Obnoviteľné energetické produkty |
| --- | --- |

3.

Obnoviteľné energetické produkty

Biobenzín, bionafta a ostatné kvapalné biopalivá: tony

Drevené uhlie: 1 000 ton

Všetky ostatné: TJ (podľa výhrevnosti)

| 4. | Plocha solárnych kolektorov |
| --- | --- |

4.

Plocha solárnych kolektorov

1 000 m2

| 5. | Výkon zariadení |
| --- | --- |

5.

Výkon zariadení

Biopalivá: tony/rok

Všetky ostatné: MWe

| 6. | Energetický obsah |
| --- | --- |

6.

Energetický obsah

KJ/kg (výhrevnosť)

5.5.   Odchýlky a výnimky

Neuplatňuje sa.

6.   UPLATNITEĽNÉ USTANOVENIA

Nasledujúce ustanovenia sa vzťahujú na zhromažďovanie údajov, ako sa uvádza vo všetkých predchádzajúcich kapitolách:

| 1. | Vykazované obdobie:
  Kalendárny rok (1. január až 31. december). |
| --- | --- |

1.

Vykazované obdobie:

Kalendárny rok (1. január až 31. december).

| 2. | Periodicita
  Ročne. |
| --- | --- |

2.

Periodicita

Ročne.

| 3. | Lehota na zasielanie údajov
  30. november v roku po vykazovanom období. |
| --- | --- |

3.

Lehota na zasielanie údajov

30. november v roku po vykazovanom období.

| 4. | Prenosový formát a spôsob
  Prenosový formát zodpovedá príslušným výmenným štandardom uvedeným Eurostatom.
  Údaje sa zasielajú alebo nahrávajú elektronicky na jedno miesto vstupu pre údaje v Eurostate. |
| --- | --- |

4.

Prenosový formát a spôsob

Prenosový formát zodpovedá príslušným výmenným štandardom uvedeným Eurostatom.

Údaje sa zasielajú alebo nahrávajú elektronicky na jedno miesto vstupu pre údaje v Eurostate.

---

PRÍLOHA C

MESAČNÉ ENERGETICKÉ ŠTATISTIKY

V tejto prílohe sa opisuje rozsah, jednotky, vykazované obdobie, periodicita, lehota a spôsob zasielania údajov pre mesačné zhromažďovanie energetickej štatistiky.

Príloha A sa vzťahuje na vysvetlenie pojmov, ktoré nie sú osobitne vysvetlené v tejto prílohe.

1.   TUHÉ PALIVÁ

1.1.   Príslušné energetické produkty

Pokiaľ nie je uvedené inak, toto zhromažďovanie údajov sa vzťahuje na všetky nasledujúce energetické produkty:

| Energetický produkt | Vymedzenie pojmov |
| --- | --- |
| 1. | Čierne uhlie |

Energetický produkt

Vymedzenie pojmov

1.

Čierne uhlie

Čierny, spáliteľný, tuhý, organický, fosílny sediment so spalným teplom väčším než 24 MJ/kg v bezpopolovom stave s obsahom vlhkosti existujúcim pri teplote 30 oC a 96 % relatívnej vlhkosti vzduchu.

| 2. | Lignit |
| --- | --- |

2.

Lignit

Spáliteľný, hnedý až čierny, organický, fosílny sediment so spalným teplom menším než 24 MJ/kg v bezpopolovom stave s obsahom vlhkosti existujúcim pri teplote 30 oC a 96 % relatívnej vlhkosti vzduchu.

| 2.1. | Z toho: Čierny lignit |
| --- | --- |

2.1.

Z toho: Čierny lignit

Lignit s obsahom vlhkosti 20 až 25 % a obsahom popola 9 až 13 %. Čierny lignit sa vytvoril v druhohorách. V rámci Európskej únie sa teraz hĺbkovo ťaží len vo Francúzsku v Provence.

| 2.2. | Z toho: Hnedé uhlie |
| --- | --- |

2.2.

Z toho: Hnedé uhlie

Lignit s obsahom vlhkosti 40 až 70 % a obsahom popola bežne medzi 2 a 6 %; môže však dosahovať až 12 %, v závislosti od ložiska. Hnedé uhlie sa vytvorilo najmä v treťohorách. Toto palivo sa ťaží predovšetkým v otvorených baniach.

| 3. | Rašelina |
| --- | --- |

3.

Rašelina

Jemný, sypký až stlačený, prírodný, spáliteľný sediment rastlinného pôvodu s obsahom vlhkosti (až 90 %), svetlo- až tmavohnedej farby.

Týmto vymedzením nie je dotknuté vymedzenie pojmu obnoviteľných zdrojov energie v smernici 2001/77/ES ani usmernenia Medzivládneho panelu pre zmenu klímy (IPCC) pre národné inventáre skleníkových plynov.

| 4. | Čiernouhoľné brikety |
| --- | --- |

4.

Čiernouhoľné brikety

Brikety z čierneho uhlia sú výrobky špecifického tvaru vyrábané lisovanám za tepla s pridaním spojiva (smola).

| 5. | Lignitové brikety |
| --- | --- |

5.

Lignitové brikety

Výrobky rovnakého tvaru vyrábané po rozdrtení a sušení lignitu, formované pod vysokým tlakom bez pridania spojív. Toto zahŕňa sušený lignit a lignitovú škvaru.

| 6. | Koks získaný z čierneho uhlia |
| --- | --- |

6.

Koks získaný z čierneho uhlia

Umelé tuhé palivo získané z čierneho uhlia suchou destiláciou uhlia bez celkovej alebo čiastočnej prítomnosti vzduchu.

Zahŕňa:

| — | hutnícky koks: získaný karbonizáciou pri vysokej teplote, |
| --- | --- |

—

hutnícky koks: získaný karbonizáciou pri vysokej teplote,

| — | polokoks: získaný karbonizáciou pri nízkej teplote, |
| --- | --- |

—

polokoks: získaný karbonizáciou pri nízkej teplote,

| — | plynárenský koks: vyrábaný v plynárňach. |
| --- | --- |

—

plynárenský koks: vyrábaný v plynárňach.

| 7. | Lignitový koks |
| --- | --- |

7.

Lignitový koks

Tuhé rezíduum získané suchou destiláciou lignitu v bezvzdušnom prostredí.

1.2.   Zoznam agregátov

Nasledujúci zoznam agregátov sa stanovuje pre všetky energetické produkty uvedené v zozname v predchádzajúcom bode, pokiaľ nie je uvedené inak.

Príloha A sa vzťahuje na vysvetlenie pojmov, ktoré nie sú osobitne vysvetlené v tejto prílohe.

1.2.1.   Sektor dodávky

Nasledujúce agregáty sa vzťahujú na čierne uhlie, celkový a čierny lignit, hnedé uhlie a rašelinu:

| 1. | Produkcia |
| --- | --- |

1.

Produkcia

| 2. | Regenerované produkty
  Kaly a hlušinové haldy vyťažené v baniach |
| --- | --- |

2.

Regenerované produkty

Kaly a hlušinové haldy vyťažené v baniach

| 3. | Dovoz |
| --- | --- |

3.

Dovoz

| 3.1. | Z toho: Dovoz v rámci EÚ |
| --- | --- |

3.1.

Z toho: Dovoz v rámci EÚ

| 4. | Vývoz |
| --- | --- |

4.

Vývoz

| 4.1. | Z toho: Vývoz v rámci EÚ |
| --- | --- |

4.1.

Z toho: Vývoz v rámci EÚ

| 5. | Zmena stavu zásob
  Množstvo uskladnené v baniach a u dovozcov.
  Nezahŕňa zásoby uskladnené u spotrebiteľov (napríklad zásoby elektrární a koksární) okrem zásob spotrebiteľov, ktorí dovážajú priamo.
  Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo. |
| --- | --- |

5.

Zmena stavu zásob

Množstvo uskladnené v baniach a u dovozcov.

Nezahŕňa zásoby uskladnené u spotrebiteľov (napríklad zásoby elektrární a koksární) okrem zásob spotrebiteľov, ktorí dovážajú priamo.

Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo.

| 6. | Vypočítané domáce dodávky
  Vypočítané celkové množstvo produktov dodané na domácu spotrebu. Definuje sa ako:
  Produkcia + regenerované produkty + dovoz – vývoz + zmena stavu zásob |
| --- | --- |

6.

Vypočítané domáce dodávky

Vypočítané celkové množstvo produktov dodané na domácu spotrebu. Definuje sa ako:

Produkcia + regenerované produkty + dovoz – vývoz + zmena stavu zásob

| 7. | Zistené tuzemské dodávky
  Množstvo dodávané na tuzemský trh. Rovná sa celkovému množstvu dodávok pre rôzne druhy spotrebiteľov. Medzi vypočítanými a zistenými dodávkami sa môže vyskytnúť rozdiel. |
| --- | --- |

7.

Zistené tuzemské dodávky

Množstvo dodávané na tuzemský trh. Rovná sa celkovému množstvu dodávok pre rôzne druhy spotrebiteľov. Medzi vypočítanými a zistenými dodávkami sa môže vyskytnúť rozdiel.

| 7.1. | Z toho: Vlastná spotreba výrobcov
  Tuzemské použitie vo výrobných jednotkách.
  Nezahŕňa spotrebu v banských elektrárňach, v čiernouhoľných briketárňach, v koksarniach a dodávky pre zamestnancov uhoľných baní. |
| --- | --- |

7.1.

Z toho: Vlastná spotreba výrobcov

Tuzemské použitie vo výrobných jednotkách.

Nezahŕňa spotrebu v banských elektrárňach, v čiernouhoľných briketárňach, v koksarniach a dodávky pre zamestnancov uhoľných baní.

| 7.2. | Z toho: Verejné elektrárne |
| --- | --- |

7.2.

Z toho: Verejné elektrárne

| 7.3. | Z toho: Závodné elektrárne v uhoľných baniach |
| --- | --- |

7.3.

Z toho: Závodné elektrárne v uhoľných baniach

| 7.4. | Z toho: Koksovne |
| --- | --- |

7.4.

Z toho: Koksovne

| 7.5. | Z toho: Čiernouhoľné briketárne
  Množstvo použité pri transformácii v čiernouhoľných briketárňach (banských a nezávislých). |
| --- | --- |

7.5.

Z toho: Čiernouhoľné briketárne

Množstvo použité pri transformácii v čiernouhoľných briketárňach (banských a nezávislých).

| 7.6. | Z toho: Priemysel spolu (bez hutníckeho a oceliarskeho priemyslu) |
| --- | --- |

7.6.

Z toho: Priemysel spolu (bez hutníckeho a oceliarskeho priemyslu)

| 7.7. | Z toho: Hutnícky a oceliarsky priemysel |
| --- | --- |

7.7.

Z toho: Hutnícky a oceliarsky priemysel

| 7.8. | Z toho: Ostatné (služby, domácnosti atď.)
  Množstvo paliva pre domácnosti (vrátane uhlia z uhoľných baní dodávaného pracovníkom v baniach a pridružených zariadeniach) a služby (administratíva, obchody atď.) a takisto pre sektory inde neuvedené (diaľkové vykurovanie, doprava atď.). |
| --- | --- |

7.8.

Z toho: Ostatné (služby, domácnosti atď.)

Množstvo paliva pre domácnosti (vrátane uhlia z uhoľných baní dodávaného pracovníkom v baniach a pridružených zariadeniach) a služby (administratíva, obchody atď.) a takisto pre sektory inde neuvedené (diaľkové vykurovanie, doprava atď.).

| 8. | Konečné zásoby |
| --- | --- |

8.

Konečné zásoby

| 8.1. | Z toho: Bane |
| --- | --- |

8.1.

Z toho: Bane

| 8.2. | Z toho: Dovozcovia |
| --- | --- |

8.2.

Z toho: Dovozcovia

| 8.3. | Z toho: V koksárňach
  Vzťahuje sa len na čierne uhlie. |
| --- | --- |

8.3.

Z toho: V koksárňach

Vzťahuje sa len na čierne uhlie.

Nasledujúce agregáty sa vzťahujú na koks získaný z čierneho uhlia, lignitového koksu, čiernouhoľných brikiet a lignitových brikiet:

| 1. | Výroba |
| --- | --- |

1.

Výroba

| 2. | Dovoz |
| --- | --- |

2.

Dovoz

| 3. | Vývoz |
| --- | --- |

3.

Vývoz

| 3.1. | Z toho: Vývoz v rámci EÚ |
| --- | --- |

3.1.

Z toho: Vývoz v rámci EÚ

| 4. | Zmena stavu zásob
  Množstvo uskladnené v koksárňach (koks) a čiernouhoľných briketárňach (čiernouhoľné brikety), ako aj u dovozcov.
  Nezahŕňa zásoby spotrebiteľov okrem zásob uskladnených u spotrebiteľov, ktorí dovážajú priamo.
  Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo. |
| --- | --- |

4.

Zmena stavu zásob

Množstvo uskladnené v koksárňach (koks) a čiernouhoľných briketárňach (čiernouhoľné brikety), ako aj u dovozcov.

Nezahŕňa zásoby spotrebiteľov okrem zásob uskladnených u spotrebiteľov, ktorí dovážajú priamo.

Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo.

| 5. | Vypočítané domáce dodávky
  Vypočítané celkové množstvo výrobkov dodané na domácu spotrebu. Definuje sa ako:
  Výroba + dovoz – vývoz + zmena stavu zásob |
| --- | --- |

5.

Vypočítané domáce dodávky

Vypočítané celkové množstvo výrobkov dodané na domácu spotrebu. Definuje sa ako:

Výroba + dovoz – vývoz + zmena stavu zásob

| 6. | Zistené tuzemské dodávky
  Množstvo dodávané na tuzemský trh. Rovná sa celkovému množstvu dodávok pre rôzne druhy spotrebiteľov. Medzi vypočítanými a zistenými dodávkami sa môže vyskytnúť rozdiel. |
| --- | --- |

6.

Zistené tuzemské dodávky

Množstvo dodávané na tuzemský trh. Rovná sa celkovému množstvu dodávok pre rôzne druhy spotrebiteľov. Medzi vypočítanými a zistenými dodávkami sa môže vyskytnúť rozdiel.

| 6.1. | Z toho: Priemysel spolu (bez hutníckeho a oceliarskeho priemyslu) |
| --- | --- |

6.1.

Z toho: Priemysel spolu (bez hutníckeho a oceliarskeho priemyslu)

| 6.2. | Z toho: Hutnícky a oceliarsky priemysel |
| --- | --- |

6.2.

Z toho: Hutnícky a oceliarsky priemysel

| 6.3. | Z toho: Ostatné (služby, domácnosti atď.)
  Množstvo paliva pre domácnosti (vrátane koksu a čiernouhoľných brikiet dodávaných pracovníkom v baniach a pridružených zariadeniach) a služby (administratíva, obchody atď.) |
| --- | --- |

6.3.

Z toho: Ostatné (služby, domácnosti atď.)

Množstvo paliva pre domácnosti (vrátane koksu a čiernouhoľných brikiet dodávaných pracovníkom v baniach a pridružených zariadeniach) a služby (administratíva, obchody atď.)

| 7. | Konečné zásoby
  Zásoby sú množstvá:






  — | v koksárňach (vzťahuje sa len na koks a lignit), |
| --- | --- | --- |

7.

Konečné zásoby

Zásoby sú množstvá:

—

v koksárňach (vzťahuje sa len na koks a lignit),

| — | v čiernouhoľných briketárňach (vzťahuje sa len na čiernouhoľné brikety a lignit), |
| --- | --- |

—

v čiernouhoľných briketárňach (vzťahuje sa len na čiernouhoľné brikety a lignit),

| — | u dovozcov. |
| --- | --- |

—

u dovozcov.

1.2.2.   Dovoz

V prípade lignitu, lignitového koksu, čiernouhoľných brikiet a lignitových brikiet sa musí uviesť celkové dovážané množstvo v rámci Európskej únie a mimo nej.

V prípade čierneho uhlia sa musí uviesť dovoz z nasledujúcich krajín pôvodu:

| 1. | Množstvo dovozu v rámci Európskej únie |
| --- | --- |

1.

Množstvo dovozu v rámci Európskej únie

| 1.1. | Z toho: Nemecko |
| --- | --- |

1.1.

Z toho: Nemecko

| 1.2. | Z toho: Spojené kráľovstvo |
| --- | --- |

1.2.

Z toho: Spojené kráľovstvo

| 1.3. | Z toho: Poľsko |
| --- | --- |

1.3.

Z toho: Poľsko

| 1.4. | Z toho: Ostatné krajiny Európskej únie
  Musia sa uviesť príslušné krajiny. |
| --- | --- |

1.4.

Z toho: Ostatné krajiny Európskej únie

Musia sa uviesť príslušné krajiny.

| 2. | Množstvo dovozu mimo Európskej únie |
| --- | --- |

2.

Množstvo dovozu mimo Európskej únie

| 2.1. | Z toho: USA |
| --- | --- |

2.1.

Z toho: USA

| 2.2. | Z toho: Austrália |
| --- | --- |

2.2.

Z toho: Austrália

| 2.3. | Z toho: Južná Afrika |
| --- | --- |

2.3.

Z toho: Južná Afrika

| 2.4. | Z toho: SNŠ (Spoločenstvo nezávislých štátov) |
| --- | --- |

2.4.

Z toho: SNŠ (Spoločenstvo nezávislých štátov)

| 2.4.1. | Z 2.4, z toho: Rusko |
| --- | --- |

2.4.1.

Z 2.4, z toho: Rusko

| 2.4.2. | Z 2.4, z toho: Ukrajina |
| --- | --- |

2.4.2.

Z 2.4, z toho: Ukrajina

| 2.5. | Z toho: Kanada |
| --- | --- |

2.5.

Z toho: Kanada

| 2.6. | Z toho: Kolumbia |
| --- | --- |

2.6.

Z toho: Kolumbia

| 2.7. | Z toho: Čína |
| --- | --- |

2.7.

Z toho: Čína

| 2.8. | Z toho: Ostatné krajiny mimo Európskej únie
  Musia sa uviesť príslušné krajiny. |
| --- | --- |

2.8.

Z toho: Ostatné krajiny mimo Európskej únie

Musia sa uviesť príslušné krajiny.

1.3.   Merné jednotky

Množstvo všetkých výrobkov je vyjadrené v 103 ton.

1.4.   Odchýlky a výnimky

Neuplatňuje sa.

2.   ELEKTRINA

2.1.   Príslušné energetické produkty

Táto kapitola zahŕňa elektrickú energiu.

2.2.   Zoznam agregátov

Stanoví sa nasledujúci zoznam agregátov.

2.2.1.   Výrobný sektor

V prípade nasledujúcich agregátov sa musí uviesť hrubé aj čisté množstvo:

| 1. | Výroba elektriny spolu |
| --- | --- |

1.

Výroba elektriny spolu

| 1.1. | Z toho: Jadrová |
| --- | --- |

1.1.

Z toho: Jadrová

| 1.2. | Z toho: Vodná |
| --- | --- |

1.2.

Z toho: Vodná

| 1.2.1. | Z 1.2, z toho: Časť výroby vodnej energie vyrábanej z prečerpávania |
| --- | --- |

1.2.1.

Z 1.2, z toho: Časť výroby vodnej energie vyrábanej z prečerpávania

| 1.3. | Z toho: Geotermálna |
| --- | --- |

1.3.

Z toho: Geotermálna

| 1.4. | Z toho: Konvenčná termálna |
| --- | --- |

1.4.

Z toho: Konvenčná termálna

| 1.5. | Z toho: Veterná |
| --- | --- |

1.5.

Z toho: Veterná

Takisto sa musí uviesť nasledujúce množstvo elektrickej energie:

| 2. | Dovoz |
| --- | --- |

2.

Dovoz

| 2.1. | Z toho: Dovoz v rámci Európskej únie |
| --- | --- |

2.1.

Z toho: Dovoz v rámci Európskej únie

| 3. | Vývoz |
| --- | --- |

3.

Vývoz

| 3.1. | Z toho: Vývoz mimo Európskej únie |
| --- | --- |

3.1.

Z toho: Vývoz mimo Európskej únie

| 4. | Použité na prečerpávanie |
| --- | --- |

4.

Použité na prečerpávanie

| 5. | Použité pre vnútorný trh
  Vypočíta sa ako:
  Čistá výroba spolu + dovoz – vývoz – použité na prečerpávanie |
| --- | --- |

5.

Použité pre vnútorný trh

Vypočíta sa ako:

Čistá výroba spolu + dovoz – vývoz – použité na prečerpávanie

V prípade spotreby paliva u verejných výrobcov sa uplatňujú nasledujúce agregáty (odkaz na prílohu B, pokiaľ ide o vymedzenie pojmov čierneho uhlia a lignitu):

| 6. | Spotreba paliva verejných výrobcov spolu:
  Celkové množstvo paliva spotrebovaného na účely výroby elektriny a takisto na výrobu tepla, ktoré sa má predať výlučne tretím stranám. |
| --- | --- |

6.

Spotreba paliva verejných výrobcov spolu:

Celkové množstvo paliva spotrebovaného na účely výroby elektriny a takisto na výrobu tepla, ktoré sa má predať výlučne tretím stranám.

| 6.1. | Z toho: Čierne uhlie |
| --- | --- |

6.1.

Z toho: Čierne uhlie

| 6.2. | Z toho: Lignit |
| --- | --- |

6.2.

Z toho: Lignit

| 6.3. | Z toho: Ropné výrobky |
| --- | --- |

6.3.

Z toho: Ropné výrobky

| 6.4. | Z toho: Zemný plyn |
| --- | --- |

6.4.

Z toho: Zemný plyn

| 6.5. | Z toho: Druhotný plyn (ide o vyrábané plyny) |
| --- | --- |

6.5.

Z toho: Druhotný plyn (ide o vyrábané plyny)

| 6.6. | Z toho: Ostatné palivá |
| --- | --- |

6.6.

Z toho: Ostatné palivá

2.2.2.   Zásoby paliva verejných výrobcov

Verejní výrobcovia sú verejné zariadenia, ktorých hlavnou činnosťou je výroba elektriny použitím palív. Musia sa uviesť nasledujúce konečné zásoby (zásoby na konci vykazovaného mesiaca):

| 1. | Čierne uhlie |
| --- | --- |

1.

Čierne uhlie

| 2. | Lignit |
| --- | --- |

2.

Lignit

| 3. | Ropné výrobky |
| --- | --- |

3.

Ropné výrobky

2.3.   Merné jednotky

| 1. | Množstvo energie |
| --- | --- |

1.

Množstvo energie

Elektrina: GWh

Čierne uhlie, lignit a ropné výrobky: v 103 ton aj v TJ podľa výhrevnosti.

Zemný plyn a druhotné plyny: TJ podľa spalného tepla.

Ostatné palivá: TJ podľa výhrevnosti.

Teplo z jadra: TJ.

| 2. | Zásoby |
| --- | --- |

2.

Zásoby

103 ton

2.4.   Odchýlky a výnimky

Neuplatňuje sa.

3.   ROPA A ROPNÉ VÝROBKY

3.1.   Príslušné energetické produkty

Pokiaľ nie je uvedené inak, toto zhromažďovanie údajov sa týka všetkých nasledujúcich energetických produktov, na ktoré sa vzťahujú definície uvedené v prílohe B kapitole 4: surová ropa, NGL, rafinérske medziprodukty, ostatné uhľovodíky, rafinérsky plyn (neskvapalnený), etán, LPG, ťažký benzín, automobilový benzín, letecký benzín, tryskové palivo benzínového typu (na báze ťažkého benzínu alebo JP4), letecký petrolej, ostatný petrolej, plynový olej/nafta (destilovaný vykurovací olej), motorová nafta, vykurovací a iný plynový olej, ťažký vykurovací olej (s nízkym aj vysokým obsahom síry), lakový benzín a SBP, lubrikanty, bitúmen, parafínové vosky a ropný koks.

Ak je to vhodné, automobilový benzín sa musí uviesť v dvoch kategóriách, konkrétne:

| — | bezolovnatý automobilový benzín: automobilový benzín, ak neboli pridané zlúčeniny olova na zvýšenie oktánového čísla. Môže obsahovať stopy organického olova, |
| --- | --- |

—

bezolovnatý automobilový benzín: automobilový benzín, ak neboli pridané zlúčeniny olova na zvýšenie oktánového čísla. Môže obsahovať stopy organického olova,

| — | olovnatý automobilový benzín: automobilový benzín s TEL a/alebo TML, ktoré boli pridané na zvýšenie oktánového čísla. |
| --- | --- |

—

olovnatý automobilový benzín: automobilový benzín s TEL a/alebo TML, ktoré boli pridané na zvýšenie oktánového čísla.

„Ostatné výrobky“ zahŕňajú množstvo, ktoré zodpovedá definícii uvedenej v prílohe B kapitole 4, a takisto množstvo lakového benzínu a SBD, lubrikantov, bitúmenu a parafínových voskov; tieto výrobky sa nemusia uvádzať osobitne.

3.2.   Zoznam agregátov

Nasledujúci zoznam agregátov sa stanovuje pre všetky energetické produkty uvedené v zozname v predchádzajúcom bode, pokiaľ nie je uvedené inak.

3.2.1.   Sektor dodávky

Nasledujúca tabuľka sa vzťahuje len na surovú ropu, NGL, rafinérske medziprodukty, aditíva/oxygenáty, biopalivá a ostatné uhľovodíky:

| 1. | Domáca produkcia
  Nevzťahuje sa na rafinérske medziprodukty. |
| --- | --- |

1.

Domáca produkcia

Nevzťahuje sa na rafinérske medziprodukty.

| 2. | Z ostatných zdrojov
  Aditíva, biopalivá a ostatné uhľovodíky, ktorých výroba už bola zahrnutá v bilanciách iných palív.
  Nevzťahuje sa na surovú ropu, NGL a rafinérske medziprodukty. |
| --- | --- |

2.

Z ostatných zdrojov

Aditíva, biopalivá a ostatné uhľovodíky, ktorých výroba už bola zahrnutá v bilanciách iných palív.

Nevzťahuje sa na surovú ropu, NGL a rafinérske medziprodukty.

| 3. | Spätné toky z petrochemického priemyslu
  Hotové výrobky alebo polovýrobky, ktoré sa vracajú od koncového zákazníka do rafinérií na spracovanie, miešanie alebo predaj. Obyčajne sú to vedľajšie produkty petrochemickej výroby.
  Vzťahuje sa len na rafinérske medziprodukty. |
| --- | --- |

3.

Spätné toky z petrochemického priemyslu

Hotové výrobky alebo polovýrobky, ktoré sa vracajú od koncového zákazníka do rafinérií na spracovanie, miešanie alebo predaj. Obyčajne sú to vedľajšie produkty petrochemickej výroby.

Vzťahuje sa len na rafinérske medziprodukty.

| 4. | Reklasifikované produkty
  Dovážané ropné výrobky, ktoré sa opätovne zatriedili ako suroviny na ďalšie spracovanie v rafinérii, bez dodania koncovým spotrebiteľom.
  Vzťahuje sa len na rafinérske medziprodukty. |
| --- | --- |

4.

Reklasifikované produkty

Dovážané ropné výrobky, ktoré sa opätovne zatriedili ako suroviny na ďalšie spracovanie v rafinérii, bez dodania koncovým spotrebiteľom.

Vzťahuje sa len na rafinérske medziprodukty.

| 5. | Dovoz a vývoz
  Zahŕňa množstvo surovej ropy a výrobky dovážané alebo vyvážané na základe dohôd o spracovaní (t. j. rafinácia na účet). Surová ropa a NGL by sa mali uvádzať ako prichádzajúce z krajiny pôvodu; rafinérske medziprodukty a hotové výrobky by sa mali uvádzať ako prichádzajúce z krajiny poslednej zásielky.
  Zahŕňa každý skvapalnený plyn (napríklad LPG) získavaný počas opätovného splynovania dovážaného skvapalneného zemného plynu a ropných výrobkov dovážaných alebo vyvážaných priamo petrochemickým priemyslom.
  Poznámka: Každý obchod s biopalivami, ktoré neboli zmiešané s dopravnými palivami (t. j. v ich čistej forme), by sa mal uviesť v dotazníku o obnoviteľných energiách. |
| --- | --- |

5.

Dovoz a vývoz

Zahŕňa množstvo surovej ropy a výrobky dovážané alebo vyvážané na základe dohôd o spracovaní (t. j. rafinácia na účet). Surová ropa a NGL by sa mali uvádzať ako prichádzajúce z krajiny pôvodu; rafinérske medziprodukty a hotové výrobky by sa mali uvádzať ako prichádzajúce z krajiny poslednej zásielky.

Zahŕňa každý skvapalnený plyn (napríklad LPG) získavaný počas opätovného splynovania dovážaného skvapalneného zemného plynu a ropných výrobkov dovážaných alebo vyvážaných priamo petrochemickým priemyslom.

Poznámka: Každý obchod s biopalivami, ktoré neboli zmiešané s dopravnými palivami (t. j. v ich čistej forme), by sa mal uviesť v dotazníku o obnoviteľných energiách.

| 6. | Priame použitie
  Surová ropa, NGL a ostatné uhľovodíky použité priamo bez spracovania v ropných rafinériách.
  Zahŕňa surovú ropu spaľovanú pri výrobe elektriny. |
| --- | --- |

6.

Priame použitie

Surová ropa, NGL a ostatné uhľovodíky použité priamo bez spracovania v ropných rafinériách.

Zahŕňa surovú ropu spaľovanú pri výrobe elektriny.

| 7. | Zmena stavu zásob
  Budovanie zásob sa uvádza ako kladné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako záporné číslo. |
| --- | --- |

7.

Zmena stavu zásob

Budovanie zásob sa uvádza ako kladné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako záporné číslo.

| 8. | Vypočítaná vsádzka do rafinérie
  Vypočítané celkové množstvo výrobku pri vstupe do rafinérskeho procesu. Definuje sa ako:
  Domáca produkcia + z ostatných zdrojov + spätné toky z priemyslu + reklasifikované produkty + dovoz – vývoz – priame použitie + zmena stavu zásob |
| --- | --- |

8.

Vypočítaná vsádzka do rafinérie

Vypočítané celkové množstvo výrobku pri vstupe do rafinérskeho procesu. Definuje sa ako:

Domáca produkcia + z ostatných zdrojov + spätné toky z priemyslu + reklasifikované produkty + dovoz – vývoz – priame použitie + zmena stavu zásob

| 9. | Štatistické rozdiely
  Definované ako vypočítaná vsádzka do rafinérie mínus zistená. |
| --- | --- |

9.

Štatistické rozdiely

Definované ako vypočítaná vsádzka do rafinérie mínus zistená.

| 10. | Zistená vsádzka do rafinérie
  Množstvo merané ako vstup do rafinérií |
| --- | --- |

10.

Zistená vsádzka do rafinérie

Množstvo merané ako vstup do rafinérií

| 11. | Rafinérske straty
  Rozdiel medzi vsádzkou do rafinérie (zistenou) a hrubým výstupom z rafinérií. Straty sa môžu vyskytnúť počas destilácie z dôvodu vyparovania. Uvádzané straty sú kladné. Môžu sa vyskytnúť nárasty v objeme, ale žiadne nárasty v hmotnosti. |
| --- | --- |

11.

Rafinérske straty

Rozdiel medzi vsádzkou do rafinérie (zistenou) a hrubým výstupom z rafinérií. Straty sa môžu vyskytnúť počas destilácie z dôvodu vyparovania. Uvádzané straty sú kladné. Môžu sa vyskytnúť nárasty v objeme, ale žiadne nárasty v hmotnosti.

| 12. | Výroba oxygenátov
  Časť výroby alebo iné zdroje, ktorými sú étery ako MTBE (metyl terciárny butyl éter), TAME (terciárny amyl metyl éter), alkoholy ako etanol a estery, ktoré sa používajú pri miešaní do benzínu a plynového oleja. |
| --- | --- |

12.

Výroba oxygenátov

Časť výroby alebo iné zdroje, ktorými sú étery ako MTBE (metyl terciárny butyl éter), TAME (terciárny amyl metyl éter), alkoholy ako etanol a estery, ktoré sa používajú pri miešaní do benzínu a plynového oleja.

Nasledujúca tabuľka sa nevzťahuje na rafinérske medziprodukty ani na aditíva/oxygenáty:

| 1. | Vstupy prvotných produktov
  Zahŕňa množstvo pôvodnej (domácej) alebo dovážanej surovej ropy (vrátane kondenzovanej) a pôvodného NGL použitého priamo bez spracovania v ropnej rafinérii a množstvo spätných tokov z petrochemického priemyslu, ktoré, hoci nejde o primárne palivo, sa používa priamo. |
| --- | --- |

1.

Vstupy prvotných produktov

Zahŕňa množstvo pôvodnej (domácej) alebo dovážanej surovej ropy (vrátane kondenzovanej) a pôvodného NGL použitého priamo bez spracovania v ropnej rafinérii a množstvo spätných tokov z petrochemického priemyslu, ktoré, hoci nejde o primárne palivo, sa používa priamo.

| 2. | Hrubý rafinérsky výstup
  Výroba hotových výrobkov v rafinérii alebo zariadení na miešanie.
  Nezahŕňa rafinérske straty, ale zahŕňa rafinérske palivo. |
| --- | --- |

2.

Hrubý rafinérsky výstup

Výroba hotových výrobkov v rafinérii alebo zariadení na miešanie.

Nezahŕňa rafinérske straty, ale zahŕňa rafinérske palivo.

| 3. | Recyklované výrobky
  Hotové výrobky, ktoré druhýkrát prešli marketingovou sieťou po tom, ako už boli raz dodané koncovým spotrebiteľom (napríklad použité lubrikanty, ktoré sa opätovne spracúvajú). Toto množstvo by sa malo oddeliť od petrochemických spätných tokov. |
| --- | --- |

3.

Recyklované výrobky

Hotové výrobky, ktoré druhýkrát prešli marketingovou sieťou po tom, ako už boli raz dodané koncovým spotrebiteľom (napríklad použité lubrikanty, ktoré sa opätovne spracúvajú). Toto množstvo by sa malo oddeliť od petrochemických spätných tokov.

| 4. | Rafinérske palivo
  Ropné výrobky spotrebované na podporu prevádzky v rafinérii.
  Nezahŕňa výrobky použité ropnými spoločnosťami mimo rafinérskeho procesu, napríklad v zásobníkoch alebo ropných tankeroch.
  Zahŕňa palivá použité pri výrobe elektriny a predávaného tepla v rafinériách. |
| --- | --- |

4.

Rafinérske palivo

Ropné výrobky spotrebované na podporu prevádzky v rafinérii.

Nezahŕňa výrobky použité ropnými spoločnosťami mimo rafinérskeho procesu, napríklad v zásobníkoch alebo ropných tankeroch.

Zahŕňa palivá použité pri výrobe elektriny a predávaného tepla v rafinériách.

| 5. | Dovoz a vývoz |
| --- | --- |

5.

Dovoz a vývoz

| 6. | Medzinárodné námorné zásobníky |
| --- | --- |

6.

Medzinárodné námorné zásobníky

| 7. | Reklasifikácia medziproduktov
  Množstvo opätovne zatriedené buď preto, lebo sa jeho špecifikácia zmenila, alebo preto, lebo sa zmiešalo do iného výrobku.
  Negatívny vstup pre jeden výrobok sa kompenzuje kladným vstupom (alebo niekoľkými vstupmi) pre jeden alebo viac výrobkov a naopak; čistý výsledok spolu by mal byť nula. |
| --- | --- |

7.

Reklasifikácia medziproduktov

Množstvo opätovne zatriedené buď preto, lebo sa jeho špecifikácia zmenila, alebo preto, lebo sa zmiešalo do iného výrobku.

Negatívny vstup pre jeden výrobok sa kompenzuje kladným vstupom (alebo niekoľkými vstupmi) pre jeden alebo viac výrobkov a naopak; čistý výsledok spolu by mal byť nula.

| 8. | Reklasifikované produkty
  Dovážané ropné výrobky, ktoré sa opätovne zatriedili ako suroviny na ďalšie spracovanie v rafinérii, bez dodania koncovým spotrebiteľom. |
| --- | --- |

8.

Reklasifikované produkty

Dovážané ropné výrobky, ktoré sa opätovne zatriedili ako suroviny na ďalšie spracovanie v rafinérii, bez dodania koncovým spotrebiteľom.

| 9. | Zmeny stavu zásob
  Budovanie zásob sa uvádza ako kladné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako záporné číslo. |
| --- | --- |

9.

Zmeny stavu zásob

Budovanie zásob sa uvádza ako kladné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako záporné číslo.

| 10. | Vypočítané hrubé domáce dodávky
  Definujú sa ako:
  Vstupy prvotných produktov + hrubý rafinérsky výstup + recyklované výrobky – rafinérske palivo + dovoz – vývoz – medzinárodné námorné zásobníky + reklasifikácia medziproduktov – reklasifikované produkty – zmena stavu zásob |
| --- | --- |

10.

Vypočítané hrubé domáce dodávky

Definujú sa ako:

Vstupy prvotných produktov + hrubý rafinérsky výstup + recyklované výrobky – rafinérske palivo + dovoz – vývoz – medzinárodné námorné zásobníky + reklasifikácia medziproduktov – reklasifikované produkty – zmena stavu zásob

| 11. | Štatistický rozdiel
  Definovaný ako vypočítaná hrubá domáca dodávka mínus zistená dodávka. |
| --- | --- |

11.

Štatistický rozdiel

Definovaný ako vypočítaná hrubá domáca dodávka mínus zistená dodávka.

| 12. | Zistené hrubé domáce dodávky
  Zistená dodávka hotových ropných výrobkov z primárnych zdrojov (napríklad rafinérie, zariadenia na miešanie atď.) na domáci trh.
  Tento údaj sa môže líšiť od vypočítaného údaju, napríklad kvôli rôznemu pokrytiu a/alebo rôznym definíciám v rôznych vykazovacích systémoch. |
| --- | --- |

12.

Zistené hrubé domáce dodávky

Zistená dodávka hotových ropných výrobkov z primárnych zdrojov (napríklad rafinérie, zariadenia na miešanie atď.) na domáci trh.

Tento údaj sa môže líšiť od vypočítaného údaju, napríklad kvôli rôznemu pokrytiu a/alebo rôznym definíciám v rôznych vykazovacích systémoch.

| 12.1. | Z toho: Dodávky do medzinárodnej civilnej leteckej dopravy |
| --- | --- |

12.1.

Z toho: Dodávky do medzinárodnej civilnej leteckej dopravy

| 12.2. | Z toho: Dodávky do verejných elektrární |
| --- | --- |

12.2.

Z toho: Dodávky do verejných elektrární

| 12.3. | Z toho: Dodávky automobilového LPG |
| --- | --- |

12.3.

Z toho: Dodávky automobilového LPG

| 12.4. | Z toho: Dodávky (hrubé) do petrochemického sektora |
| --- | --- |

12.4.

Z toho: Dodávky (hrubé) do petrochemického sektora

| 13. | Spätné toky z petrochemického sektora do rafinérií |
| --- | --- |

13.

Spätné toky z petrochemického sektora do rafinérií

| 14. | Čisté domáce dodávky spolu |
| --- | --- |

14.

Čisté domáce dodávky spolu

3.2.2.   Zásoby

Nasledujúce počiatočné a konečné zásoby sa musia uviesť pre všetky energetické produkty okrem rafinérskeho plynu:

| 1. | Zásoby na území štátu
  Zásoby v nasledujúcich miestach: rafinérske nádrže, zberné terminály, potrubný kanál, nákladné člny a pobrežné tankery (keď je prístav odchodu a určenia v tej istej krajine), tankery v prístave členskej krajiny (ak sa ich náklad má vyložiť v prístave), vnútrozemské zásobníky lodí. Nezahŕňajú zásoby ropy uskladnené v ropovodoch, železničných cisternách, automobilových cisternách, zásobníkoch námorných tankerov, čerpacích staniciach, obchodoch a zásobníkoch na mori. |
| --- | --- |

1.

Zásoby na území štátu

Zásoby v nasledujúcich miestach: rafinérske nádrže, zberné terminály, potrubný kanál, nákladné člny a pobrežné tankery (keď je prístav odchodu a určenia v tej istej krajine), tankery v prístave členskej krajiny (ak sa ich náklad má vyložiť v prístave), vnútrozemské zásobníky lodí. Nezahŕňajú zásoby ropy uskladnené v ropovodoch, železničných cisternách, automobilových cisternách, zásobníkoch námorných tankerov, čerpacích staniciach, obchodoch a zásobníkoch na mori.

| 2. | Zásoby uskladnené pre ostatné krajiny na základe bilaterálnych vládnych dohôd
  Zásoby na území štátu, ktoré patria inej krajine a prístup ku ktorým je zaručený dohodou medzi príslušnými vládami. |
| --- | --- |

2.

Zásoby uskladnené pre ostatné krajiny na základe bilaterálnych vládnych dohôd

Zásoby na území štátu, ktoré patria inej krajine a prístup ku ktorým je zaručený dohodou medzi príslušnými vládami.

| 3. | Zásoby so známou zahraničnou destináciou
  Zásoby na území štátu nezahrnuté v bode 2, ktoré patria a sú určené inej krajine. Tieto zásoby môžu byť umiestnené v colných oblastiach alebo mimo nich. |
| --- | --- |

3.

Zásoby so známou zahraničnou destináciou

Zásoby na území štátu nezahrnuté v bode 2, ktoré patria a sú určené inej krajine. Tieto zásoby môžu byť umiestnené v colných oblastiach alebo mimo nich.

| 4. | Ostatné zásoby uskladnené v colných oblastiach
  Zahŕňajú zásoby, ktoré nie sú zahrnuté v bode 2 ani 3, bez ohľadu na to, či už boli, alebo neboli colne odbavené. |
| --- | --- |

4.

Ostatné zásoby uskladnené v colných oblastiach

Zahŕňajú zásoby, ktoré nie sú zahrnuté v bode 2 ani 3, bez ohľadu na to, či už boli, alebo neboli colne odbavené.

| 5. | Zásoby uskladnené hlavnými spotrebiteľmi
  Zahŕňajú zásoby, ktoré podliehajú vládnej kontrole. Táto definícia nezahŕňa ostatné spotrebiteľské zásoby. |
| --- | --- |

5.

Zásoby uskladnené hlavnými spotrebiteľmi

Zahŕňajú zásoby, ktoré podliehajú vládnej kontrole. Táto definícia nezahŕňa ostatné spotrebiteľské zásoby.

| 6. | Zásoby uskladnené na palube prichádzajúcich oceánskych plavidiel v prístave alebo v kotvisku
  Zásoby bez ohľadu na to, či boli, alebo neboli colne odbavené. Táto kategória nezahŕňa zásoby na palube lodí na voľnom mori.
  Zahŕňa ropu v pobrežných tankeroch, ak ich prístav odchodu aj určenia sú v rovnakej krajine. V prípade prichádzajúcich lodí s viac ako jedným prístavom vylodenia, uvedie sa len množstvo, ktoré sa má vyložiť vo vykazujúcej krajine. |
| --- | --- |

6.

Zásoby uskladnené na palube prichádzajúcich oceánskych plavidiel v prístave alebo v kotvisku

Zásoby bez ohľadu na to, či boli, alebo neboli colne odbavené. Táto kategória nezahŕňa zásoby na palube lodí na voľnom mori.

Zahŕňa ropu v pobrežných tankeroch, ak ich prístav odchodu aj určenia sú v rovnakej krajine. V prípade prichádzajúcich lodí s viac ako jedným prístavom vylodenia, uvedie sa len množstvo, ktoré sa má vyložiť vo vykazujúcej krajine.

| 7. | Zásoby uskladnené vládou na území štátu
  Zahŕňa nevojenské zásoby uskladnené vládou v rámci územia štátu, ktoré vlastní alebo kontroluje vláda a sú uskladnené výhradne na núdzové účely.
  Nezahŕňa zásoby uskladnené štátnymi ropnými spoločnosťami, elektroenergetickými podnikmi alebo zásoby uskladnené priamo ropnými spoločnosťami v mene vlád. |
| --- | --- |

7.

Zásoby uskladnené vládou na území štátu

Zahŕňa nevojenské zásoby uskladnené vládou v rámci územia štátu, ktoré vlastní alebo kontroluje vláda a sú uskladnené výhradne na núdzové účely.

Nezahŕňa zásoby uskladnené štátnymi ropnými spoločnosťami, elektroenergetickými podnikmi alebo zásoby uskladnené priamo ropnými spoločnosťami v mene vlád.

| 8. | Zásoby uskladnené skladovateľskou organizáciou na vnútroštátnom území
  Zásoby uskladnené verejnými aj súkromnými združeniami, ktoré boli založené na zachovanie zásob výhradne na núdzové účely.
  Nezahŕňa povinné zásoby uskladnené súkromnými spoločnosťami. |
| --- | --- |

8.

Zásoby uskladnené skladovateľskou organizáciou na vnútroštátnom území

Zásoby uskladnené verejnými aj súkromnými združeniami, ktoré boli založené na zachovanie zásob výhradne na núdzové účely.

Nezahŕňa povinné zásoby uskladnené súkromnými spoločnosťami.

| 9. | Všetky ostatné zásoby uskladnené na území štátu
  Všetky ostatné zásoby, ktoré spĺňajú podmienky uvedené v bode 1 vyššie. |
| --- | --- |

9.

Všetky ostatné zásoby uskladnené na území štátu

Všetky ostatné zásoby, ktoré spĺňajú podmienky uvedené v bode 1 vyššie.

| 10. | Zásoby uskladnené v zahraničí na základe bilaterálnych vládnych dohôd
  Zásoby, ktoré patria vykazujúcej krajine, ale sú uskladnené v inej krajine, ku ktorým je zaručený prístup dohodou medzi príslušnými vládami. |
| --- | --- |

10.

Zásoby uskladnené v zahraničí na základe bilaterálnych vládnych dohôd

Zásoby, ktoré patria vykazujúcej krajine, ale sú uskladnené v inej krajine, ku ktorým je zaručený prístup dohodou medzi príslušnými vládami.

| 10.1. | Z toho: Vládne zásoby |
| --- | --- |

10.1.

Z toho: Vládne zásoby

| 10.2. | Z toho: Zásoby organizácií |
| --- | --- |

10.2.

Z toho: Zásoby organizácií

| 10.3. | Z toho: Ostatné zásoby |
| --- | --- |

10.3.

Z toho: Ostatné zásoby

| 11. | Zásoby uskladnené v zahraniční definitívne určené na dovoz zásob
  Zásoby nezahrnuté v kategórii 10, ktoré patria vykazujúcemu štátu, ale ktoré sú uskladnené v inom štáte a čakajú na dovoz. |
| --- | --- |

11.

Zásoby uskladnené v zahraniční definitívne určené na dovoz zásob

Zásoby nezahrnuté v kategórii 10, ktoré patria vykazujúcemu štátu, ale ktoré sú uskladnené v inom štáte a čakajú na dovoz.

| 12. | Ostatné zásoby v colných oblastiach
  Ostatné zásoby na území štátu nezahrnuté vo vyššie uvedených kategóriách. |
| --- | --- |

12.

Ostatné zásoby v colných oblastiach

Ostatné zásoby na území štátu nezahrnuté vo vyššie uvedených kategóriách.

| 13. | Náplň ropovodov
  Ropa (surová ropa a ropné výrobky) obsiahnuté v potrubiach, potrebné na zachovanie toku v potrubiach. |
| --- | --- |

13.

Náplň ropovodov

Ropa (surová ropa a ropné výrobky) obsiahnuté v potrubiach, potrebné na zachovanie toku v potrubiach.

Okrem toho sa musí uviesť členenie množstva pre príslušnú krajinu v prípade:

| — | konečných zásoby uskladnených pre ostatné krajiny na základe bilaterálnych vládnych dohôd, |
| --- | --- |

—

konečných zásoby uskladnených pre ostatné krajiny na základe bilaterálnych vládnych dohôd,

| — | ostatných konečných zásob so známou zahraničnou destináciou, |
| --- | --- |

—

ostatných konečných zásob so známou zahraničnou destináciou,

| — | konečných zásob uskladnených v zahraničí na základe bilaterálnych vládnych dohôd, |
| --- | --- |

—

konečných zásob uskladnených v zahraničí na základe bilaterálnych vládnych dohôd,

| — | ostatných konečných zásob uskladnených v zahraniční a definitívne určených na dovoz do vykazujúcej krajiny. |
| --- | --- |

—

ostatných konečných zásob uskladnených v zahraniční a definitívne určených na dovoz do vykazujúcej krajiny.

Počiatočné zásoby sú zásoby v posledný deň mesiaca predchádzajúceho vykazovanému mesiacu. Konečné zásoby sú zásoby v posledný deň vykazovaného mesiaca.

3.2.3.   Dovoz a vývoz

Dovoz z krajiny pôvodu a vývoz do krajiny určenia.

3.3.   Merné jednotky

Množstvo energie: 103 ton

3.4.   Zemepisné poznámky

Len na účely štatistického vykazovania sa uplatňujú objasnenia prílohy A kapitoly 1 v súvislosti s nasledujúcimi špecifickými výnimkami:

| 1. | Dánsko zahŕňa Faerské ostrovy a Grónsko; |
| --- | --- |

1.

Dánsko zahŕňa Faerské ostrovy a Grónsko;

| 2. | Švajčiarsko zahŕňa Lichtenštajnsko. |
| --- | --- |

2.

Švajčiarsko zahŕňa Lichtenštajnsko.

3.5.   Odchýlky a výnimky

Neuplatňuje sa.

4.   ZEMNÝ PLYN

4.1.   Príslušné energetické produkty

Zemný plyn je definovaný v prílohe B kapitole 2.

4.2.   Zoznam agregátov

Nasledujúci zoznam agregátov sa stanovuje pre všetky energetické produkty uvedené v zozname v predchádzajúcom bode, pokiaľ nie je uvedené inak.

4.2.1.   Sektor dodávky

| 1. | Domáca ťažba
  Celá suchá predajná ťažba v rámci vnútroštátnych hraníc vrátane ťažby na pobreží. Produkcia sa meria po vyčistení a ťažbe NGL a síry.
  Nezahŕňa ťažobné straty a množstvá opätovne vstrekované, odvetrané alebo spálené.
  Zahŕňa množstvo použité v plynáresnkom priemysle, pri ťažbe zemného plynu, potrubných systémoch a v spracovateľských podnikoch. |
| --- | --- |

1.

Domáca ťažba

Celá suchá predajná ťažba v rámci vnútroštátnych hraníc vrátane ťažby na pobreží. Produkcia sa meria po vyčistení a ťažbe NGL a síry.

Nezahŕňa ťažobné straty a množstvá opätovne vstrekované, odvetrané alebo spálené.

Zahŕňa množstvo použité v plynáresnkom priemysle, pri ťažbe zemného plynu, potrubných systémoch a v spracovateľských podnikoch.

| 2. | Dovoz |
| --- | --- |

2.

Dovoz

| 3. | Vývoz |
| --- | --- |

3.

Vývoz

| 4. | Zmena stavu zásob
  Budovanie zásob sa uvádza ako kladné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako záporné číslo. |
| --- | --- |

4.

Zmena stavu zásob

Budovanie zásob sa uvádza ako kladné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako záporné číslo.

| 5. | Vypočítané hrubé domáce dodávky
  Definujú sa ako:
  Domáca ťažba + dovoz – vývoz + zmena stavu zásob |
| --- | --- |

5.

Vypočítané hrubé domáce dodávky

Definujú sa ako:

Domáca ťažba + dovoz – vývoz + zmena stavu zásob

| 6. | Štatistický rozdiel
  Definovaný ako vypočítaná hrubá domáca dodávka mínus zistená dodávka. |
| --- | --- |

6.

Štatistický rozdiel

Definovaný ako vypočítaná hrubá domáca dodávka mínus zistená dodávka.

| 7. | Zistené hrubé domáce dodávky
  Zahŕňajú plyn použitý v plynárenskom priemysle na vykurovanie a prevádzku jeho zariadení (t. j. spotreba pri ťažbe plynu, v potrubnom systéme a spracovateľských zariadeniach) a straty pri distribúcii. |
| --- | --- |

7.

Zistené hrubé domáce dodávky

Zahŕňajú plyn použitý v plynárenskom priemysle na vykurovanie a prevádzku jeho zariadení (t. j. spotreba pri ťažbe plynu, v potrubnom systéme a spracovateľských zariadeniach) a straty pri distribúcii.

| 8. | Počiatočné a konečné úrovne zásob uskladnených na území štátu
  Množstvo uskladnené v špeciálnych úložných zariadeniach (vyťažené plynové a/alebo ropné pole, vodonosná vrstva, soľná dutina, rôznorodé jaskyne alebo iné), ako aj uskladnenie skvapalneného zemného plynu. Počiatočné zásoby sú zásoby v posledný deň mesiaca predchádzajúceho vykazovanému mesiacu. Konečné zásoby sú zásoby v posledný deň vykazovaného mesiaca. |
| --- | --- |

8.

Počiatočné a konečné úrovne zásob uskladnených na území štátu

Množstvo uskladnené v špeciálnych úložných zariadeniach (vyťažené plynové a/alebo ropné pole, vodonosná vrstva, soľná dutina, rôznorodé jaskyne alebo iné), ako aj uskladnenie skvapalneného zemného plynu. Počiatočné zásoby sú zásoby v posledný deň mesiaca predchádzajúceho vykazovanému mesiacu. Konečné zásoby sú zásoby v posledný deň vykazovaného mesiaca.

| 9. | Vlastné použitie a straty plynárenského priemyslu
  Množstvo použité v plynárenskom priemysle na vykurovanie a prevádzku jeho zariadení (t. j. spotreba pri ťažbe plynu, v potrubnom systéme a spracovateľských zariadeniach).
  Zahŕňa straty pri distribúcii. |
| --- | --- |

9.

Vlastné použitie a straty plynárenského priemyslu

Množstvo použité v plynárenskom priemysle na vykurovanie a prevádzku jeho zariadení (t. j. spotreba pri ťažbe plynu, v potrubnom systéme a spracovateľských zariadeniach).

Zahŕňa straty pri distribúcii.

4.2.2.   Dovoz a vývoz

Dovoz z krajiny pôvodu a vývoz do krajiny určenia.

4.3.   Merné jednotky

Množstvo sa musí uviesť v dvoch jednotkách:

| — | vo fyzickom množstve v 106 m3 za predpokladu referenčných podmienok plynu (15 oC, 101,325 kPa), |
| --- | --- |

—

vo fyzickom množstve v 106 m3 za predpokladu referenčných podmienok plynu (15 oC, 101,325 kPa),

| — | v energetickom obsahu, t. j. v TJ podľa spalného tepla. |
| --- | --- |

—

v energetickom obsahu, t. j. v TJ podľa spalného tepla.

4.4.   Odchýlky a výnimky

Neuplatňuje sa.

5.   UPLATNITEĽNÉ USTANOVENIA

Nasledujúce ustanovenia sa vzťahujú na zhromažďovanie údajov, ako sa uvádza vo všetkých predchádzajúcich kapitolách:

| 1. | Vykazované obdobie:
  Kalendárny mesiac. |
| --- | --- |

1.

Vykazované obdobie:

Kalendárny mesiac.

| 2. | Periodicita
  Mesačne. |
| --- | --- |

2.

Periodicita

Mesačne.

| 3. | Lehota na zasielanie údajov
  Do troch mesiacov po vykazovanom mesiaci. |
| --- | --- |

3.

Lehota na zasielanie údajov

Do troch mesiacov po vykazovanom mesiaci.

| 4. | Prenosový formát a spôsob
  Prenosový formát zodpovedá príslušným výmenným štandardom uvedeným Eurostatom.
  Údaje sa zasielajú alebo nahrávajú elektronicky na jedno miesto vstupu pre údaje v Eurostate. |
| --- | --- |

4.

Prenosový formát a spôsob

Prenosový formát zodpovedá príslušným výmenným štandardom uvedeným Eurostatom.

Údaje sa zasielajú alebo nahrávajú elektronicky na jedno miesto vstupu pre údaje v Eurostate.

---

PRÍLOHA D

RÝCHLE MESAČNÉ ŠTATISTIKY

V tejto prílohe sa opisuje rozsah, jednotky, vykazované obdobie, periodicita, lehota a spôsob zasielania údajov pre rýchle mesačné zhromažďovanie štatistických údajov.

Príloha A sa vzťahuje na vysvetlenie pojmov, ktoré nie sú osobitne vysvetlené v tejto prílohe.

1.   ZEMNÝ PLYN

1.1.   Príslušné energetické produkty

Táto kapitola zahŕňa len zemný plyn. Zemný plyn je definovaný v prílohe B kapitole 2.

1.2.   Zoznam agregátov

Stanoví sa nasledujúci zoznam agregátov:

| 1. | Ťažba |
| --- | --- |

1.

Ťažba

| 2. | Dovoz |
| --- | --- |

2.

Dovoz

| 3. | Vývoz |
| --- | --- |

3.

Vývoz

| 4. | Zmena stavu zásob
  Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo. |
| --- | --- |

4.

Zmena stavu zásob

Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo.

| 5. | Dodávka
  Vypočíta sa ako:
  Ťažba + dovoz – vývoz + zmena stavu zásob |
| --- | --- |

5.

Dodávka

Vypočíta sa ako:

Ťažba + dovoz – vývoz + zmena stavu zásob

1.3.   Merné jednotky

Množstvo zemného plynu sa musí uviesť v TJ podľa spalného tepla.

1.4.   Ostatné uplatniteľné ustanovenia

| 1. | Vykazované obdobie:
  Kalendárny mesiac. |
| --- | --- |

1.

Vykazované obdobie:

Kalendárny mesiac.

| 2. | Periodicita
  Mesačne. |
| --- | --- |

2.

Periodicita

Mesačne.

| 3. | Lehota na zasielanie údajov
  Do jedného mesiaca po vykazovanom mesiaci. |
| --- | --- |

3.

Lehota na zasielanie údajov

Do jedného mesiaca po vykazovanom mesiaci.

| 4. | Prenosový formát a spôsob
  Prenosový formát zodpovedá príslušným výmenným štandardom uvedeným Eurostatom.
  Údaje sa zasielajú alebo nahrávajú elektronicky na jedno miesto vstupu pre údaje v Eurostate. |
| --- | --- |

4.

Prenosový formát a spôsob

Prenosový formát zodpovedá príslušným výmenným štandardom uvedeným Eurostatom.

Údaje sa zasielajú alebo nahrávajú elektronicky na jedno miesto vstupu pre údaje v Eurostate.

1.5.   Odchýlky a výnimky

Nemecko je oslobodené od tohto zhromažďovania údajov.

2.   ELEKTRINA

2.1.   Príslušné energetické produkty

Táto kapitola zahŕňa len elektrinu.

2.2.   Zoznam agregátov

Stanoví sa nasledujúci zoznam agregátov:

| 1. | Výroba elektriny spolu
  Hrubé množstvo vyrobenej elektriny spolu.
  Zahŕňa vlastnú spotrebu elektrární. |
| --- | --- |

1.

Výroba elektriny spolu

Hrubé množstvo vyrobenej elektriny spolu.

Zahŕňa vlastnú spotrebu elektrární.

| 2. | Dovoz |
| --- | --- |

2.

Dovoz

| 3. | Vývoz |
| --- | --- |

3.

Vývoz

| 4. | Hrubá dodávka elektriny
  Vypočíta sa ako:
  Výroba elektriny spolu + dovoz – vývoz |
| --- | --- |

4.

Hrubá dodávka elektriny

Vypočíta sa ako:

Výroba elektriny spolu + dovoz – vývoz

2.3.   Merné jednotky

Množstvo energie sa musí vyjadriť v GWh

2.4.   Ostatné uplatniteľné ustanovenia

| 1. | Vykazované obdobie:
  Kalendárny mesiac. |
| --- | --- |

1.

Vykazované obdobie:

Kalendárny mesiac.

| 2. | Periodicita
  Mesačne. |
| --- | --- |

2.

Periodicita

Mesačne.

| 3. | Lehota na zasielanie údajov
  Do jedného mesiaca od vykazovaného mesiaca. |
| --- | --- |

3.

Lehota na zasielanie údajov

Do jedného mesiaca od vykazovaného mesiaca.

| 4. | Prenosový formát a spôsob
  Prenosový formát zodpovedá príslušným výmenným štandardom uvedeným Eurostatom.
  Údaje sa zasielajú alebo nahrávajú elektronicky na jedno miesto vstupu pre údaje v Eurostate. |
| --- | --- |

4.

Prenosový formát a spôsob

Prenosový formát zodpovedá príslušným výmenným štandardom uvedeným Eurostatom.

Údaje sa zasielajú alebo nahrávajú elektronicky na jedno miesto vstupu pre údaje v Eurostate.

2.5.   Odchýlky a výnimky

Nemecko je oslobodené od tohto zhromažďovania údajov.

3.   ROPA A ROPNÉ VÝROBKY

Toto zhromažďovanie údajov je všeobecne známe ako „JODI dotazník“.

3.1.   Príslušné energetické produkty

Pokiaľ nie je uvedené inak, toto zhromažďovanie údajov sa týka všetkých nasledujúcich energetických produktov, na ktoré sa vzťahujú definície uvedené v prílohe B kapitole 4: surová ropa, LPG, benzín (čo je súhrn automobilového benzínu a leteckého benzínu), petrolej (čo je súhrn leteckého petroleja a ostatného petroleja), plynový olej/nafta a vykurovací olej (s nízkym aj vysokým obsahom síry).

Okrem toho sa zhromažďovanie údajov takisto vzťahuje na „ropné výrobky spolu“, čím sa myslí súhrn všetkých týchto výrobkov okrem surovej ropy, a musí takisto zahŕňať ostatné ropné výrobky, ako je rafinérsky plyn, etán, ťažký benzín, ropný koks, lakový benzín a SBP, parafínové vosky, bitúmen, lubrikanty a ostatné.

3.2.   Zoznam agregátov

Nasledujúci zoznam agregátov sa stanovuje pre všetky energetické produkty uvedené v zozname v predchádzajúcom bode, pokiaľ nie je uvedené inak.

3.2.1.   Sektor dodávky

Nasledujúca tabuľka sa vzťahuje len na surovú ropu:

| 1. | Ťažba |
| --- | --- |

1.

Ťažba

| 2. | Dovoz |
| --- | --- |

2.

Dovoz

| 3. | Vývoz |
| --- | --- |

3.

Vývoz

| 4. | Konečné zásoby |
| --- | --- |

4.

Konečné zásoby

| 5. | Zmena stavu zásob
  Budovanie zásob sa uvádza ako kladné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako záporné číslo. |
| --- | --- |

5.

Zmena stavu zásob

Budovanie zásob sa uvádza ako kladné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako záporné číslo.

| 6. | Vsádzka do rafinérie
  Zistený výkon z rafinérií. |
| --- | --- |

6.

Vsádzka do rafinérie

Zistený výkon z rafinérií.

Nasledujúca tabuľka sa vzťahuje na surovú ropu, LPG, benzín, petrolej, plynový olej/naftu, vykurovací olej a ropné výrobky spolu:

| 1. | Výstup z rafinérií
  Hrubý výstup vrátane rafinérskeho paliva. |
| --- | --- |

1.

Výstup z rafinérií

Hrubý výstup vrátane rafinérskeho paliva.

| 2. | Dovoz |
| --- | --- |

2.

Dovoz

| 3. | Vývoz |
| --- | --- |

3.

Vývoz

| 4. | Konečné zásoby |
| --- | --- |

4.

Konečné zásoby

| 5. | Zmena stavu zásob
  Budovanie zásob sa uvádza ako kladné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako záporné číslo. |
| --- | --- |

5.

Zmena stavu zásob

Budovanie zásob sa uvádza ako kladné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako záporné číslo.

| 6. | Dopyt
  Dodávky alebo predaj na domáci trh (domáca spotreba) plus rafinérske palivo plus medzinárodné námorné a letecké zásobníky. Dopyt po rope a ropných výrobkoch spolu vrátane surovej ropy. |
| --- | --- |

6.

Dopyt

Dodávky alebo predaj na domáci trh (domáca spotreba) plus rafinérske palivo plus medzinárodné námorné a letecké zásobníky. Dopyt po rope a ropných výrobkoch spolu vrátane surovej ropy.

3.3.   Merné jednotky

Množstvo energie: 103 ton

3.4.   Ostatné uplatniteľné ustanovenia

| 1. | Vykazované obdobie:
  Kalendárny mesiac. |
| --- | --- |

1.

Vykazované obdobie:

Kalendárny mesiac.

| 2. | Periodicita
  Mesačne. |
| --- | --- |

2.

Periodicita

Mesačne.

| 3. | Lehota na zasielanie údajov
  Do 25 dní od vykazovaného mesiaca. |
| --- | --- |

3.

Lehota na zasielanie údajov

Do 25 dní od vykazovaného mesiaca.

| 4. | Prenosový formát a spôsob
  Prenosový formát zodpovedá príslušným výmenným štandardom uvedeným Eurostatom.
  Údaje sa zasielajú alebo nahrávajú elektronicky na jedno miesto vstupu pre údaje v Eurostate. |
| --- | --- |

4.

Prenosový formát a spôsob

Prenosový formát zodpovedá príslušným výmenným štandardom uvedeným Eurostatom.

Údaje sa zasielajú alebo nahrávajú elektronicky na jedno miesto vstupu pre údaje v Eurostate.

3.5.   Odchýlky a výnimky

Neuplatňuje sa.

---

| 14.11.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 304/63 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 304/63

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 1100/2008

z 22. októbra 2008

o odstránení kontrol vykonávaných na hraniciach členských štátov v cestnej a vnútrozemskej vodnej doprave

(kodifikované znenie)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 71,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

po porade s Výborom regiónov,

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (2),

keďže:

| (1) | Nariadenie Rady (EHS) č. 4060/89 z 21. decembra 1989 o odstránení kontrol vykonávaných na hraniciach členských štátov v cestnej a vnútrozemskej vodnej doprave (3) bolo podstatným spôsobom zmenené a doplnené (4). V záujme jasnosti a prehľadnosti by sa malo toto nariadenie kodifikovať. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie Rady (EHS) č. 4060/89 z 21. decembra 1989 o odstránení kontrol vykonávaných na hraniciach členských štátov v cestnej a vnútrozemskej vodnej doprave (3) bolo podstatným spôsobom zmenené a doplnené (4). V záujme jasnosti a prehľadnosti by sa malo toto nariadenie kodifikovať.

| (2) | Dosiahnutie slobody poskytovania služieb v doprave je dôležitým prvkom spoločnej dopravnej politiky v zmysle zmluvy. V dôsledku toho, cieľom tejto politiky je zvýšenie plynulosti pohybu rôznych dopravných prostriedkov v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(2)

Dosiahnutie slobody poskytovania služieb v doprave je dôležitým prvkom spoločnej dopravnej politiky v zmysle zmluvy. V dôsledku toho, cieľom tejto politiky je zvýšenie plynulosti pohybu rôznych dopravných prostriedkov v Spoločenstve.

| (3) | Podľa platných právnych predpisov Spoločenstva a vnútroštátnych právnych predpisov v oblasti cestnej a vnútrozemskej vodnej dopravy, členské štáty vykonávajú kontroly, overovania a prehliadky týkajúce sa technických charakteristík, oprávnení a iných dokumentov, s ktorými musí byť vozidlo alebo plavidlo vnútrozemskej vodnej dopravy v súlade. Tieto kontroly, overovania a prehliadky sú aj naďalej oprávnené preto, aby sa vyhlo poruchám organizácie dopravného trhu a zabezpečila sa bezpečnosť na cestách a vo vnútrozemskej vodnej doprave. |
| --- | --- |

(3)

Podľa platných právnych predpisov Spoločenstva a vnútroštátnych právnych predpisov v oblasti cestnej a vnútrozemskej vodnej dopravy, členské štáty vykonávajú kontroly, overovania a prehliadky týkajúce sa technických charakteristík, oprávnení a iných dokumentov, s ktorými musí byť vozidlo alebo plavidlo vnútrozemskej vodnej dopravy v súlade. Tieto kontroly, overovania a prehliadky sú aj naďalej oprávnené preto, aby sa vyhlo poruchám organizácie dopravného trhu a zabezpečila sa bezpečnosť na cestách a vo vnútrozemskej vodnej doprave.

| (4) | Podľa platných právnych predpisov Spoločenstva, členské štáty môžu slobodne organizovať a vykonávať uvedené kontroly, overovania a prehliadky tam, kde si to želajú. |
| --- | --- |

(4)

Podľa platných právnych predpisov Spoločenstva, členské štáty môžu slobodne organizovať a vykonávať uvedené kontroly, overovania a prehliadky tam, kde si to želajú.

| (5) | Také kontroly, overovania a prehliadky sa môžu vykonávať s rovnakou účinnosťou na celom území príslušných členských štátov a prechod hraníc by preto nemal byť zámienkou na vykonávanie takých činností, |
| --- | --- |

(5)

Také kontroly, overovania a prehliadky sa môžu vykonávať s rovnakou účinnosťou na celom území príslušných členských štátov a prechod hraníc by preto nemal byť zámienkou na vykonávanie takých činností,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Toto nariadenie sa týka kontrol vykonávaných členskými štátmi podľa právnych predpisov Spoločenstva alebo vnútroštátnych právnych predpisov v oblasti cestnej a vnútrozemskej vodnej dopravy vykonávanej dopravnými prostriedkami registrovanými alebo uvedenými do obehu v členskom štáte.

Článok 2

Na účely tohto nariadenia:

| a) | „hranica“ je vnútorná hranica v Spoločenstve alebo vonkajšia hranica, keď preprava medzi členskými štátmi zahŕňa prechod cez tretí štát; |
| --- | --- |

a)

„hranica“ je vnútorná hranica v Spoločenstve alebo vonkajšia hranica, keď preprava medzi členskými štátmi zahŕňa prechod cez tretí štát;

| b) | „kontrola“ je akákoľvek kontrola, prehliadka, overenie alebo formalita vykonaná na hraniciach členských štátov vnútroštátnymi orgánmi, ktorá znamená zastavenie alebo obmedzenie voľného pohybu príslušných vozidiel alebo plavidiel. |
| --- | --- |

b)

„kontrola“ je akákoľvek kontrola, prehliadka, overenie alebo formalita vykonaná na hraniciach členských štátov vnútroštátnymi orgánmi, ktorá znamená zastavenie alebo obmedzenie voľného pohybu príslušných vozidiel alebo plavidiel.

Článok 3

Kontroly uvedené v prílohe I a vykonávané podľa právnych predpisov Spoločenstva alebo vnútroštátnych právnych predpisov v cestnej a vnútrozemskej vodnej doprave medzi členskými štátmi, sa nevykonávajú ako hraničné kontroly, ale výhradne ako súčasť bežných kontrolných postupov používaných nediskriminačným spôsobom na celom území členského štátu.

Článok 4

V prípade potreby Komisia navrhne zmeny a doplnenia prílohy I, berúce do úvahy technologický vývoj v oblasti pôsobnosti tohto nariadenia.

Článok 5

Nariadenie (EHS) č. 4060/89 zmenené a doplnené nariadením uvedeným v prílohe II sa zrušuje.

Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody v prílohe III.

Článok 6

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Štrasburgu 22. októbra 2008

Za Európsky parlament

predseda

H.-G. PÖTTERING

Za Radu

predseda

J.-P. JOUYET

---

(1)  Ú. v. EÚ C 324, 30.12.2006, s. 47.

1

(2)  Stanovisko Európskeho parlamentu zo 14. decembra 2006 (Ú. v. EÚ C 317 E, 23.12.2006, s. 599) a rozhodnutie Rady z 15. septembra 2008.

2

(3)  Ú. v. ES L 390, 30.12.1989, s. 18.

3

(4)  Pozri prílohu II.

4

---

PRÍLOHA I

ČASŤ 1

PRÁVNE PREDPISY SPOLOČENSTVA

Oddiel 1

Smernice

| a) | Článok 6 ods. 4 smernice Rady 96/53/ES z 25. júla 1996, ktorou sa v Spoločenstve stanovujú najväčšie prípustné rozmery niektorých vozidiel vo vnútroštátnej a medzinárodnej cestnej doprave a maximálna povolená hmotnosť v medzinárodnej cestnej doprave (1), ktorý ustanovuje, že vozidlá môžu podliehať, pokiaľ ide o spoločné normy týkajúce sa hmotností, náhodným kontrolám, a pokiaľ ide o spoločné normy týkajúce sa rozmerov, len kontrolám pri podozrení, že nie sú splnené jej ustanovenia; |
| --- | --- |

a)

Článok 6 ods. 4 smernice Rady 96/53/ES z 25. júla 1996, ktorou sa v Spoločenstve stanovujú najväčšie prípustné rozmery niektorých vozidiel vo vnútroštátnej a medzinárodnej cestnej doprave a maximálna povolená hmotnosť v medzinárodnej cestnej doprave (1), ktorý ustanovuje, že vozidlá môžu podliehať, pokiaľ ide o spoločné normy týkajúce sa hmotností, náhodným kontrolám, a pokiaľ ide o spoločné normy týkajúce sa rozmerov, len kontrolám pri podozrení, že nie sú splnené jej ustanovenia;

| b) | článok 3 ods. 2 smernice Rady 96/96/ES z 20. decembra 1996 o aproximácii právnych predpisov členských štátov o kontrole technického stavu motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel (2), ktorý ustanovuje, že každý členský štát uznáva doklad vydaný v inom členskom štáte preukazujúci, že vozidlo úspešne prešlo kontrolou technickej spôsobilosti; tento akt uznania znamená, že overenie môžu vnútroštátne orgány vykonať kdekoľvek na ich území; |
| --- | --- |

b)

článok 3 ods. 2 smernice Rady 96/96/ES z 20. decembra 1996 o aproximácii právnych predpisov členských štátov o kontrole technického stavu motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel (2), ktorý ustanovuje, že každý členský štát uznáva doklad vydaný v inom členskom štáte preukazujúci, že vozidlo úspešne prešlo kontrolou technickej spôsobilosti; tento akt uznania znamená, že overenie môžu vnútroštátne orgány vykonať kdekoľvek na ich území;

| c) | článok 2 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/1/ES z 18. januára 2006 o používaní vozidiel prenajatých bez vodičov na cestnú prepravu tovaru (3), ktorý ustanovuje, že prenajaté vozidlo musí mať na palube dôkaz o dodržiavaní opatrení smernice v podobe radu dokumentov, ako je zmluva o prenájme vozidla a pracovná zmluva vodiča; |
| --- | --- |

c)

článok 2 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/1/ES z 18. januára 2006 o používaní vozidiel prenajatých bez vodičov na cestnú prepravu tovaru (3), ktorý ustanovuje, že prenajaté vozidlo musí mať na palube dôkaz o dodržiavaní opatrení smernice v podobe radu dokumentov, ako je zmluva o prenájme vozidla a pracovná zmluva vodiča;

| d) | článok 3 ods. 3, 4 a 5 smernice Rady 76/135/EHS z 20. januára 1976 o vzájomnom uznávaní plavebných licencií pre plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy (4), ktoré ustanovujú, že plavebná licencia, osvedčenia alebo povolenia musia byť predložené na žiadosť vnútroštátnych orgánov; |
| --- | --- |

d)

článok 3 ods. 3, 4 a 5 smernice Rady 76/135/EHS z 20. januára 1976 o vzájomnom uznávaní plavebných licencií pre plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy (4), ktoré ustanovujú, že plavebná licencia, osvedčenia alebo povolenia musia byť predložené na žiadosť vnútroštátnych orgánov;

| e) | článok 17 ods. 1 smernice Rady 82/714/EHS zo 4. októbra 1982, ktorou sa stanovujú technické požiadavky na plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy (5), ktorý ustanovuje, že členské štáty môžu kedykoľvek kontrolovať, či loď má osvedčenie platné podľa podmienok smernice. |
| --- | --- |

e)

článok 17 ods. 1 smernice Rady 82/714/EHS zo 4. októbra 1982, ktorou sa stanovujú technické požiadavky na plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy (5), ktorý ustanovuje, že členské štáty môžu kedykoľvek kontrolovať, či loď má osvedčenie platné podľa podmienok smernice.

Oddiel 2

Nariadenia

| a) | Články 14 a 15 nariadenia Rady (EHS) č. 684/92 zo 16. marca 1992 o spoločných pravidlách pre medzinárodnú prepravu osôb autokarmi a autobusmi (6), ktoré oprávňujú každého splnomocneného úradníka, ktorý vykonáva kontrolu, overovať a kontrolovať cestovný lístok, povolenie alebo kontrolný doklad ustanovené v uvedenom nariadení; |
| --- | --- |

a)

Články 14 a 15 nariadenia Rady (EHS) č. 684/92 zo 16. marca 1992 o spoločných pravidlách pre medzinárodnú prepravu osôb autokarmi a autobusmi (6), ktoré oprávňujú každého splnomocneného úradníka, ktorý vykonáva kontrolu, overovať a kontrolovať cestovný lístok, povolenie alebo kontrolný doklad ustanovené v uvedenom nariadení;

| b) | článok 18 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 z 15. marca 2006 o harmonizácii niektorých právnych predpisov v sociálnej oblasti, ktoré sa týkajú cestnej dopravy (7), ktorý oprávňuje členské štáty prijať opatrenia, ktoré pokrývajú okrem iného organizáciu postupov a prostriedky kontrolného systému na zabezpečenie dodržania ustanovení nariadenia; |
| --- | --- |

b)

článok 18 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 z 15. marca 2006 o harmonizácii niektorých právnych predpisov v sociálnej oblasti, ktoré sa týkajú cestnej dopravy (7), ktorý oprávňuje členské štáty prijať opatrenia, ktoré pokrývajú okrem iného organizáciu postupov a prostriedky kontrolného systému na zabezpečenie dodržania ustanovení nariadenia;

| c) | článok 19 nariadenia Rady (EHS) č. 3821/85 z 20. decembra 1985 o záznamovom zariadení v cestnej doprave (8), ktorý oprávňuje členské štáty prijať opatrenia pokrývajúce okrem iného organizáciu postupov a prostriedky vykonávania kontrol dodržania ustanovení nariadenia; |
| --- | --- |

c)

článok 19 nariadenia Rady (EHS) č. 3821/85 z 20. decembra 1985 o záznamovom zariadení v cestnej doprave (8), ktorý oprávňuje členské štáty prijať opatrenia pokrývajúce okrem iného organizáciu postupov a prostriedky vykonávania kontrol dodržania ustanovení nariadenia;

| d) | článok 5 ods. 4 nariadenia Rady (EHS) č. 881/92 z 26. marca 1992 o prístupe na trh v preprave tovarov cestnou dopravou v rámci Spoločenstva na územie alebo z územia členského štátu alebo pri prechode cez územie jedného alebo viacerých členských štátov (9), ktorý ustanovuje, že overená kópia povolenia Spoločenstva sa musí nachádzať vo vozidle a musí byť poskytnutá na požiadanie oprávneného kontrolóra. |
| --- | --- |

d)

článok 5 ods. 4 nariadenia Rady (EHS) č. 881/92 z 26. marca 1992 o prístupe na trh v preprave tovarov cestnou dopravou v rámci Spoločenstva na územie alebo z územia členského štátu alebo pri prechode cez územie jedného alebo viacerých členských štátov (9), ktorý ustanovuje, že overená kópia povolenia Spoločenstva sa musí nachádzať vo vozidle a musí byť poskytnutá na požiadanie oprávneného kontrolóra.

ČASŤ 2

VNÚTROŠTÁTNE PRÁVNE PREDPISY

| a) | Kontroly vodičských preukazov osôb, ktoré vedú dopravné prostriedky na prepravu tovaru a osôb |
| --- | --- |

a)

Kontroly vodičských preukazov osôb, ktoré vedú dopravné prostriedky na prepravu tovaru a osôb

| b) | Kontroly dopravných prostriedkov prepravujúcich nebezpečný tovar, a to najmä:






  i) | dokumenty:






  — | osvedčenie o školení vodiča, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Kontroly dopravných prostriedkov prepravujúcich nebezpečný tovar, a to najmä:

i)

dokumenty:

—

osvedčenie o školení vodiča,

| — | bezpečnostné pokyny, |
| --- | --- |

—

bezpečnostné pokyny,

| — | osvedčenie o schválení vozidla (ADR alebo rovnocenné normy), |
| --- | --- |

—

osvedčenie o schválení vozidla (ADR alebo rovnocenné normy),

| — | prípadne kópia výnimky (ADR alebo rovnocenné normy); |
| --- | --- |

—

prípadne kópia výnimky (ADR alebo rovnocenné normy);

| ii) | označenie vozidla prepravujúceho nebezpečný tovar:






  — | oranžová tabuľa:






  — | zhoda, |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

označenie vozidla prepravujúceho nebezpečný tovar:

—

oranžová tabuľa:

—

zhoda,

| — | umiestnenie na vozidle, |
| --- | --- |

—

umiestnenie na vozidle,

| — | označenie bezpečnostnými nálepkami na vozidle:






  — | zhoda, |
| --- | --- | --- |

—

označenie bezpečnostnými nálepkami na vozidle:

—

zhoda,

| — | umiestnenie na vozidle, |
| --- | --- |

—

umiestnenie na vozidle,

| — | identifikačný štítok cisterny (na pevné, snímateľné alebo kontajnerové cisterny):






  — | prítomnosť a čitateľnosť, |
| --- | --- | --- |

—

identifikačný štítok cisterny (na pevné, snímateľné alebo kontajnerové cisterny):

—

prítomnosť a čitateľnosť,

| — | dátum poslednej kontroly, |
| --- | --- |

—

dátum poslednej kontroly,

| — | pečiatka kontrolného orgánu; |
| --- | --- |

—

pečiatka kontrolného orgánu;

| iii) | doplnkové vybavenie vozidla (ADR alebo rovnocenné normy):






  — | prídavný hasiaci prístroj, |
| --- | --- | --- |

iii)

doplnkové vybavenie vozidla (ADR alebo rovnocenné normy):

—

prídavný hasiaci prístroj,

| — | zvláštne vybavenie; |
| --- | --- |

—

zvláštne vybavenie;

| iv) | naloženie vozidla:






  — | preťažené (podľa objemu cisterny), |
| --- | --- | --- |

iv)

naloženie vozidla:

—

preťažené (podľa objemu cisterny),

| — | zabezpečenie balenia, |
| --- | --- |

—

zabezpečenie balenia,

| — | zákaz zmiešanej nakládky. |
| --- | --- |

—

zákaz zmiešanej nakládky.

| c) | Kontroly týkajúce sa dopravných prostriedkov pre skaziteľné potraviny, a to hlavne:






  i) | dokumenty:






  — | osvedčenia týkajúce sa zhody vybavenia; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Kontroly týkajúce sa dopravných prostriedkov pre skaziteľné potraviny, a to hlavne:

i)

dokumenty:

—

osvedčenia týkajúce sa zhody vybavenia;

| ii) | špeciálne vybavenie používané pri preprave skaziteľných potravín:






  — | štítok preukazujúci zhodu, |
| --- | --- | --- |

ii)

špeciálne vybavenie používané pri preprave skaziteľných potravín:

—

štítok preukazujúci zhodu,

| — | identifikačné značky; |
| --- | --- |

—

identifikačné značky;

| iii) | funkčnosť špeciálneho vybavenia:






  — | teplotné podmienky. |
| --- | --- | --- |

iii)

funkčnosť špeciálneho vybavenia:

—

teplotné podmienky.

---

(1)  Ú. v. ES L 235, 17.9.1996, s. 59.

(2)  Ú. v. ES L 46, 17.2.1997, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ L 33, 4.2.2006, s. 82.

(4)  Ú. v. ES L 21, 29.1.1976, s. 10.

(5)  Ú. v. ES L 301, 28.10.1982, s. 1.

(6)  Ú. v. ES L 74, 20.3.1992, s. 1.

(7)  Ú. v. EÚ L 102, 11.4.2006, s. 1.

(8)  Ú. v. ES L 370, 31.12.1985, s. 8.

(9)  Ú. v. ES L 95, 9.4.1992, s. 1.

---

PRÍLOHA II

ZRUŠENÉ NARIADENIE V ZNENÍ NESKORŠÍCH ZMIEN A DOPLNENÍ

(v zmysle článku 5)

| Nariadenie Rady (EHS) č. 4060/89 | (Ú. v. ES L 390, 30.12.1989, s. 18). |
| --- | --- |
| Nariadenie Rady (EHS) č. 3356/91 | (Ú. v. ES L 318, 20.11.1991, s. 1). |

Nariadenie Rady (EHS) č. 4060/89

(Ú. v. ES L 390, 30.12.1989, s. 18).

Nariadenie Rady (EHS) č. 3356/91

(Ú. v. ES L 318, 20.11.1991, s. 1).

---

PRÍLOHA III

TABUĽKA ZHODY

| Nariadenie (EHS) č. 4060/89 | Toto nariadenie |
| --- | --- |
| článok 1 | článok 1 |
| článok 2 | článok 2 |
| článok 3 | článok 3 |
| článok 3a | článok 4 |
| článok 4 | článok 6 |
| — | článok 5 |
| príloha časť 1 smernice písm. a) | príloha I časť 1 oddiel 1 písm. a) |
| príloha časť 1 smernice písm. b) | príloha I časť 1 oddiel 1 písm. b) |
| príloha časť 1 smernice písm. c) | príloha I časť 1 oddiel 1 písm. c) |
| príloha časť 1 smernice písm. d) | — |
| príloha časť 1 smernice písm. e) | príloha I časť 1 oddiel 1 písm. d) |
| príloha časť 1 smernice písm. f) | príloha I časť 1 oddiel 1 písm. e) |
| príloha časť 1 nariadenia písm. a) | príloha I časť 1 oddiel 2 písm. a) |
| príloha časť 1 nariadenia písm. b) | — |
| príloha časť 1 nariadenia písm. c) | — |
| príloha časť 1 nariadenia písm. d) | príloha I časť 1 oddiel 2 písm. b) |
| príloha časť 1 nariadenia písm. e) | príloha I časť 1 oddiel 2 písm. c) |
| príloha časť 1 nariadenia písm. f) | príloha I časť 1 oddiel 2 písm. d) |
| príloha časť 2 | príloha I časť 2 |
| — | príloha II |
| — | príloha III |

Nariadenie (EHS) č. 4060/89

Toto nariadenie

článok 1

článok 1

článok 2

článok 2

článok 3

článok 3

článok 3a

článok 4

článok 4

článok 6

—

článok 5

príloha časť 1 smernice písm. a)

príloha I časť 1 oddiel 1 písm. a)

príloha časť 1 smernice písm. b)

príloha I časť 1 oddiel 1 písm. b)

príloha časť 1 smernice písm. c)

príloha I časť 1 oddiel 1 písm. c)

príloha časť 1 smernice písm. d)

—

príloha časť 1 smernice písm. e)

príloha I časť 1 oddiel 1 písm. d)

príloha časť 1 smernice písm. f)

príloha I časť 1 oddiel 1 písm. e)

príloha časť 1 nariadenia písm. a)

príloha I časť 1 oddiel 2 písm. a)

príloha časť 1 nariadenia písm. b)

—

príloha časť 1 nariadenia písm. c)

—

príloha časť 1 nariadenia písm. d)

príloha I časť 1 oddiel 2 písm. b)

príloha časť 1 nariadenia písm. e)

príloha I časť 1 oddiel 2 písm. c)

príloha časť 1 nariadenia písm. f)

príloha I časť 1 oddiel 2 písm. d)

príloha časť 2

príloha I časť 2

—

príloha II

—

príloha III

---

| 14.11.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 304/70 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 304/70

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (ES, EURATOM) č. 1101/2008

z 22. októbra 2008

o prenose dôverných štatistických údajov Štatistickému úradu Európskych spoločenstiev

(kodifikované znenie)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 285,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 187,

so zreteľom na návrh Komisie,

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (1),

keďže:

| (1) | Nariadenie Rady (Euratom, EHS) č. 1588/90 z 11. júna 1990 o prenose dôverných štatistických údajov Štatistickému úradu Európskych spoločenstiev (2) bolo opakovane (3) podstatným spôsobom zmenené a doplnené. V záujme jasnosti a prehľadnosti by sa malo toto nariadenie kodifikovať. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie Rady (Euratom, EHS) č. 1588/90 z 11. júna 1990 o prenose dôverných štatistických údajov Štatistickému úradu Európskych spoločenstiev (2) bolo opakovane (3) podstatným spôsobom zmenené a doplnené. V záujme jasnosti a prehľadnosti by sa malo toto nariadenie kodifikovať.

| (2) | Na plnenie rôznych úloh, ktoré jej boli zverené na základe zmlúv, by mala mať Komisia k dispozícii úplné a spoľahlivé informácie. Vzhľadom na efektívny manažment Štatistický úrad Európskych spoločenstiev (ďalej len „Eurostat“) by mal mať k dispozícii všetky štatistické informácie členských štátov potrebné na to, aby mohol pripraviť štatistiku Spoločenstva a vykonať potrebné analýzy. |
| --- | --- |

(2)

Na plnenie rôznych úloh, ktoré jej boli zverené na základe zmlúv, by mala mať Komisia k dispozícii úplné a spoľahlivé informácie. Vzhľadom na efektívny manažment Štatistický úrad Európskych spoločenstiev (ďalej len „Eurostat“) by mal mať k dispozícii všetky štatistické informácie členských štátov potrebné na to, aby mohol pripraviť štatistiku Spoločenstva a vykonať potrebné analýzy.

| (3) | Článok 10 Zmluvy o ES a článok 192 Zmluvy o Euratome vyžadujú, aby členské štáty uľahčili dosiahnutie cieľov Spoločenstva. Táto povinnosť sa rozširuje na poskytovanie všetkých požadovaných informácií. Okrem toho, absencia dôverných štatistických údajov znamená pre Eurostat značnú stratu informácií na úrovni Spoločenstva a sťažuje prípravu štatistiky a vykonanie analýz Spoločenstva. |
| --- | --- |

(3)

Článok 10 Zmluvy o ES a článok 192 Zmluvy o Euratome vyžadujú, aby členské štáty uľahčili dosiahnutie cieľov Spoločenstva. Táto povinnosť sa rozširuje na poskytovanie všetkých požadovaných informácií. Okrem toho, absencia dôverných štatistických údajov znamená pre Eurostat značnú stratu informácií na úrovni Spoločenstva a sťažuje prípravu štatistiky a vykonanie analýz Spoločenstva.

| (4) | Členské štáty už nemajú dôvod dovolávať sa ustanovení o štatistickej dôvernosti, keďže je stanovené, že Eurostat zaručí rovnaké zachovávanie dôvernosti údajov ako vnútroštátne štatistické orgány. Tieto záruky sú už v určitom rozsahu zakotvené v zmluvách spoločenstiev, najmä v článku 287 Zmluvy o ES a článku 194 ods. 1 Zmluvy o Euratome, ako aj v článku 17 nariadenia Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 z 29. februára 1968, ktorým sa ustanovuje Služobný poriadok úradníkov Európskych spoločenstiev a Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev (4), a môžu byť podporené primeranými opatreniami podľa tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(4)

Členské štáty už nemajú dôvod dovolávať sa ustanovení o štatistickej dôvernosti, keďže je stanovené, že Eurostat zaručí rovnaké zachovávanie dôvernosti údajov ako vnútroštátne štatistické orgány. Tieto záruky sú už v určitom rozsahu zakotvené v zmluvách spoločenstiev, najmä v článku 287 Zmluvy o ES a článku 194 ods. 1 Zmluvy o Euratome, ako aj v článku 17 nariadenia Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 z 29. februára 1968, ktorým sa ustanovuje Služobný poriadok úradníkov Európskych spoločenstiev a Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev (4), a môžu byť podporené primeranými opatreniami podľa tohto nariadenia.

| (5) | Pri akomkoľvek porušení štatistickej dôvernosti, ktorá je chránená týmto nariadením, by sa malo postupovať účinným spôsobom bez ohľadu na to, kto ho spôsobil. |
| --- | --- |

(5)

Pri akomkoľvek porušení štatistickej dôvernosti, ktorá je chránená týmto nariadením, by sa malo postupovať účinným spôsobom bez ohľadu na to, kto ho spôsobil.

| (6) | Akékoľvek nedodržanie pravidiel zaväzujúcich úradníkov a ostatných zamestnancov Eurostatu, či už úmyselné, alebo z nedbanlivosti, spôsobuje, že podliehajú disciplinárnym sankciám a prípadne trestnoprávnym sankciám za porušenie služobného tajomstva podľa kombinovaných ustanovení článkov 12 a 18 Protokolu o výsadách a imunitách Európskych spoločenstiev. |
| --- | --- |

(6)

Akékoľvek nedodržanie pravidiel zaväzujúcich úradníkov a ostatných zamestnancov Eurostatu, či už úmyselné, alebo z nedbanlivosti, spôsobuje, že podliehajú disciplinárnym sankciám a prípadne trestnoprávnym sankciám za porušenie služobného tajomstva podľa kombinovaných ustanovení článkov 12 a 18 Protokolu o výsadách a imunitách Európskych spoločenstiev.

| (7) | Toto nariadenie sa uplatňuje len na prenos štatistických údajov Eurostatu, na ktoré sa v oblastiach pôsobnosti vnútroštátnych štatistických orgánov vzťahuje štatistická dôvernosť, a neovplyvňuje osobitné vnútroštátne ustanovenia alebo ustanovenia Spoločenstva vzťahujúce sa na prenos iných typov informácií Komisii. |
| --- | --- |

(7)

Toto nariadenie sa uplatňuje len na prenos štatistických údajov Eurostatu, na ktoré sa v oblastiach pôsobnosti vnútroštátnych štatistických orgánov vzťahuje štatistická dôvernosť, a neovplyvňuje osobitné vnútroštátne ustanovenia alebo ustanovenia Spoločenstva vzťahujúce sa na prenos iných typov informácií Komisii.

| (8) | Toto nariadenie má byť prijaté bez toho, aby bol dotknutý článok 296 ods. 1 písm. a) Zmluvy o ES, v zmysle ktorého sa od žiadneho členského štátu nevyžaduje predloženie informácie, ktorej šírenie je v rozpore so základnými záujmami jeho bezpečnosti. |
| --- | --- |

(8)

Toto nariadenie má byť prijaté bez toho, aby bol dotknutý článok 296 ods. 1 písm. a) Zmluvy o ES, v zmysle ktorého sa od žiadneho členského štátu nevyžaduje predloženie informácie, ktorej šírenie je v rozpore so základnými záujmami jeho bezpečnosti.

| (9) | Vykonávanie ustanovení obsiahnutých v tomto nariadení, a najmä tých, ktoré sú určené na zabezpečenie ochrany dôverných štatistických údajov odovzdávaných Eurostatu, si vyžaduje ľudské, technické a finančné zdroje. |
| --- | --- |

(9)

Vykonávanie ustanovení obsiahnutých v tomto nariadení, a najmä tých, ktoré sú určené na zabezpečenie ochrany dôverných štatistických údajov odovzdávaných Eurostatu, si vyžaduje ľudské, technické a finančné zdroje.

| (10) | Je potrebné prijať opatrenia na vykonávanie tohto nariadenia v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (5), |
| --- | --- |

(10)

Je potrebné prijať opatrenia na vykonávanie tohto nariadenia v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (5),

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Účelom tohto nariadenia je:

| a) | poveriť vnútroštátne orgány prenosom dôverných štatistických údajov Štatistickému úradu Európskych spoločenstiev (ďalej len „Eurostat“); |
| --- | --- |

a)

poveriť vnútroštátne orgány prenosom dôverných štatistických údajov Štatistickému úradu Európskych spoločenstiev (ďalej len „Eurostat“);

| b) | zaručiť, že Komisia vykoná všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie dôvernosti takto prenášaných údajov. |
| --- | --- |

b)

zaručiť, že Komisia vykoná všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie dôvernosti takto prenášaných údajov.

2.   Toto nariadenie sa uplatňuje len na štatistickú dôvernosť. Nemá vplyv na osobitné, vnútroštátne alebo komunitárne ustanovenia ochraňujúce inú ako štatistickú dôvernosť.

Článok 2

Na účely tohto nariadenia sú nasledovné pojmy vymedzené takto:

| a) | dôverné štatistické údaje: údaje vymedzené v článku 13 nariadenia Rady (ES) č. 322/97 zo 17. februára 1997 o štatistike Spoločenstva (6); |
| --- | --- |

a)

dôverné štatistické údaje: údaje vymedzené v článku 13 nariadenia Rady (ES) č. 322/97 zo 17. februára 1997 o štatistike Spoločenstva (6);

| b) | vnútroštátne orgány: vnútroštátne štatistické orgány a iné vnútroštátne orgány zodpovedné za zber a využitie štatistických údajov pre spoločenstvá; |
| --- | --- |

b)

vnútroštátne orgány: vnútroštátne štatistické orgány a iné vnútroštátne orgány zodpovedné za zber a využitie štatistických údajov pre spoločenstvá;

| c) | informácie o súkromnom živote fyzických osôb: informácie o súkromnom a rodinnom živote fyzických osôb v zmysle vnútroštátnych právnych predpisov alebo zvyklostí v rôznych členských štátoch; |
| --- | --- |

c)

informácie o súkromnom živote fyzických osôb: informácie o súkromnom a rodinnom živote fyzických osôb v zmysle vnútroštátnych právnych predpisov alebo zvyklostí v rôznych členských štátoch;

| d) | používanie na štatistické účely: používanie výlučne na tvorbu štatistických tabuliek alebo na účely štatisticko-ekonomických analýz; bez možnosti použitia na administratívne, právne alebo daňové účely alebo kontrolu respondentov; |
| --- | --- |

d)

používanie na štatistické účely: používanie výlučne na tvorbu štatistických tabuliek alebo na účely štatisticko-ekonomických analýz; bez možnosti použitia na administratívne, právne alebo daňové účely alebo kontrolu respondentov;

| e) | štatistická jednotka: základná jednotka, na ktorú sa vzťahujú štatistické údaje, ktoré sa prekladajú Eurostatu; |
| --- | --- |

e)

štatistická jednotka: základná jednotka, na ktorú sa vzťahujú štatistické údaje, ktoré sa prekladajú Eurostatu;

| f) | priama identifikácia: identifikácia štatistickej jednotky podľa mena alebo adresy, alebo úradne prideleného a uverejneného identifikačného čísla; |
| --- | --- |

f)

priama identifikácia: identifikácia štatistickej jednotky podľa mena alebo adresy, alebo úradne prideleného a uverejneného identifikačného čísla;

| g) | nepriama identifikácia: možnosť odvodiť totožnosť štatistickej jednotky inak ako na základe informácie uvedenej v písmene f); |
| --- | --- |

g)

nepriama identifikácia: možnosť odvodiť totožnosť štatistickej jednotky inak ako na základe informácie uvedenej v písmene f);

| h) | úradníci Eurostatu: úradníci spoločenstiev v zmysle článku 1 Služobného poriadku úradníkov Európskych spoločenstiev, pracujúci v Eurostate; |
| --- | --- |

h)

úradníci Eurostatu: úradníci spoločenstiev v zmysle článku 1 Služobného poriadku úradníkov Európskych spoločenstiev, pracujúci v Eurostate;

| i) | ostatní zamestnanci Eurostatu: pracovníci spoločenstiev v zmysle článkov 2 až 5 Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev, pracujúci v Eurostate; |
| --- | --- |

i)

ostatní zamestnanci Eurostatu: pracovníci spoločenstiev v zmysle článkov 2 až 5 Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev, pracujúci v Eurostate;

| j) | šírenie: poskytovanie údajov v akejkoľvek forme: publikácie, prístup k databázam, mikrofiše, telefonicky atď. |
| --- | --- |

j)

šírenie: poskytovanie údajov v akejkoľvek forme: publikácie, prístup k databázam, mikrofiše, telefonicky atď.

Článok 3

1.   Vnútroštátne orgány sú poverené odovzdávať dôverné štatistické údaje Eurostatu.

2.   Vnútroštátne pravidlá o štatistickej dôvernosti sa nemôžu použiť na zabránenie prenosu dôverných štatistických údajov Eurostatu, ak právny akt Spoločenstva upravujúci štatistiku Spoločenstva ustanovuje prenos takýchto údajov.

3.   Prenos dôverných štatistických údajov Eurostatu v zmysle odseku 2 sa vykonáva takým spôsobom, pri ktorom je vylúčená priama identifikácia štatistických jednotiek. Týmto sa nevylučuje možnosť prijatia ďalekosiahlejších pravidiel týkajúcich sa prenosu v súlade s právnymi predpismi členských štátov.

4.   Vnútroštátne orgány nie sú povinné odovzdávať Eurostatu informácie o súkromnom živote fyzických osôb, ak by odovzdávaná informácia mohla umožniť, aby tieto osoby boli priamo alebo nepriamo identifikované.

Článok 4

1.   Komisia prijme všetky potrebné právne, administratívne, technické a organizačné opatrenia na zabezpečenie dôvernosti štatistických údajov odovzdávaných v súlade s článkom 3 príslušnými orgánmi členských štátov Eurostatu.

2.   Komisia ustanovuje spôsoby prenosu dôverných štatistických údajov Eurostatu a zásady ochrany takýchto údajov v súlade s postupom ustanoveným v článku 7 ods. 2.

Článok 5

1.   Komisia poveruje generálneho riaditeľa Eurostatu zabezpečením ochrany údajov prenášaných Eurostatu vnútroštátnymi orgánmi členských štátov. Po porade s výborom uvedeným v článku 7 ods. 1 stanovuje spôsoby vnútornej organizácie Eurostatu s cieľom zabezpečiť takúto ochranu.

2.   Dôverné štatistické údaje prenášané Eurostatu sú dostupné len úradníkom Eurostatu, ktorí ich môžu použiť výlučne na štatistické účely.

3.   Komisia však môže poskytnúť prístup k dôverným štatistickým údajom ostatným zamestnancom Eurostatu a iným fyzickým osobám pracujúcim v priestoroch Eurostatu na základe zmluvy, a to vo výnimočných prípadoch a výlučne na štatistické účely. Možnosti takéhoto prístupu sú stanovené Komisiou v súlade s postupom ustanoveným v článku 7 ods. 2.

4.   Dôverné štatistické údaje vo vlastníctve Eurostatu môžu byť šírené, len keď sú spojené s inými údajmi vo forme, ktorá zabezpečuje, aby štatistické jednotky nemohli byť priamo alebo nepriamo identifikované.

5.   Úradníci a ostatní zamestnanci Eurostatu a iné fyzické osoby pracujúce v priestoroch Eurostatu na základe zmluvy nemôžu použiť alebo šíriť tieto údaje na iné účely, ako sú tie, ktoré sú ustanovené v tomto nariadení. Uplatňovanie tohto zákazu pokračuje po zmene miesta, ukončení služby alebo odchode do dôchodku.

6.   Ochranné opatrenia uvedené v odsekoch 1 až 5 sa vzťahujú na:

| a) | všetky dôverné štatistické údaje, na prenos ktorých sa vzťahuje právny akt Spoločenstva upravujúci štatistiku Spoločenstva; |
| --- | --- |

a)

všetky dôverné štatistické údaje, na prenos ktorých sa vzťahuje právny akt Spoločenstva upravujúci štatistiku Spoločenstva;

| b) | všetky dôverné štatistické údaje dobrovoľne prenášané členskými štátmi Eurostatu. |
| --- | --- |

b)

všetky dôverné štatistické údaje dobrovoľne prenášané členskými štátmi Eurostatu.

Článok 6

Členské štáty prijmú do 1. januára 1992 primerané opatrenia na potlačenie akýchkoľvek porušení povinnosti zachovávať utajenie dôverných štatistických údajov prenášaných v súlade s článkom 3. Tieto opatrenia sa týkajú prinajmenšom porušení spáchaných na území príslušného členského štátu úradníkmi alebo ostatnými zamestnancami Eurostatu a inými fyzickými osobami pracujúcimi na základe zmluvy v priestoroch Eurostatu.

Členské štáty bezodkladne informujú Komisiu o vykonaných opatreniach. Komisia postúpi túto informáciu ostatným členským štátom.

Článok 7

1.   Komisii pomáha Výbor pre štatistickú dôvernosť (ďalej len „výbor“).

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 4 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.

Lehota ustanovená v článku 4 ods. 3 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.

Článok 8

Výbor skúma otázky vznesené svojím predsedom buď z vlastného podnetu, alebo na žiadosť zástupcu členského štátu vzťahujúce sa na vykonávanie tohto nariadenia.

Článok 9

Nariadenie (Euratom, EHS) č. 1588/90, zmenené a doplnené nariadeniami uvedenými v prílohe I, sa zrušuje.

Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe II.

Článok 10

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Štrasburgu 22. októbra 2008

Za Európsky parlament

predseda

H.-G. PÖTTERING

Za Radu

predseda

J.-P. JOUYET

---

(1)  Stanovisko Európskeho parlamentu zo 14. decembra 2006 (Ú. v. EÚ C 317 E, 23.12.2006, s. 600) a rozhodnutie Rady z 25. septembra 2008.

1

(2)  Ú. v. ES L 151, 15.6.1990, s. 1.

2

(3)  Pozri prílohu I.

3

(4)  Ú. v. ES L 56, 4.3.1968, s. 1.

4

(5)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

5

(6)  Ú. v. ES L 52, 22.2.1997, s. 1.

6

---

PRÍLOHA I

Zrušené nariadenie v znení neskorších zmien a doplnení

| Nariadenie Rady (Euratom, EHS) č. 1588/90
  (Ú. v. ES L 151, 15.6.1990, s. 1) | |
| --- | --- |
| Nariadenie Rady (ES) č. 322/97
  (Ú. v. ES L 52, 22.2.1997, s. 1) | iba článok 21 ods. 2 |
| Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003
  (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1) | iba príloha II bod 4 |

Nariadenie Rady (Euratom, EHS) č. 1588/90

(Ú. v. ES L 151, 15.6.1990, s. 1)

Nariadenie Rady (ES) č. 322/97

(Ú. v. ES L 52, 22.2.1997, s. 1)

iba článok 21 ods. 2

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003

(Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1)

iba príloha II bod 4

---

PRÍLOHA II

TABUĽKA ZHODY

| Nariadenie (Euratom, EHS) č. 1588/90 | Toto nariadenie |
| --- | --- |
| článok 1 ods. 1 prvá a druhá zarážka | článok 1 ods. 1 písm. a) a b) |
| článok 1 ods. 2 | článok 1 ods. 2 |
| článok 2 body 1 až 10 | článok 2 písm. a) až j) |
| článok 3 ods. 1 | článok 3 ods. 1 |
| článok 3 ods. 2 | článok 3 ods. 2 |
| článok 3 ods. 3 prvý pododsek | — |
| článok 3 ods. 3 druhý pododsek | článok 3 ods. 3 |
| článok 3 ods. 4 | článok 3 ods. 4 |
| článok 4 ods. 1 | článok 4 ods. 1 |
| článok 4 ods. 2 | článok 5 ods. 6 |
| článok 4 ods. 3 | článok 4 ods. 2 |
| článok 5 ods. 1 až 5 | článok 5 ods. 1 až 5 |
| článok 6 | článok 6 |
| článok 7 ods. 1 a 2 | článok 7 ods. 1 a 2 |
| článok 7 ods. 3 | — |
| článok 8 | článok 8 |
| — | článok 9 |
| článok 9 | článok 10 |
| — | príloha I |
| — | príloha II |

Nariadenie (Euratom, EHS) č. 1588/90

Toto nariadenie

článok 1 ods. 1 prvá a druhá zarážka

článok 1 ods. 1 písm. a) a b)

článok 1 ods. 2

článok 1 ods. 2

článok 2 body 1 až 10

článok 2 písm. a) až j)

článok 3 ods. 1

článok 3 ods. 1

článok 3 ods. 2

článok 3 ods. 2

článok 3 ods. 3 prvý pododsek

—

článok 3 ods. 3 druhý pododsek

článok 3 ods. 3

článok 3 ods. 4

článok 3 ods. 4

článok 4 ods. 1

článok 4 ods. 1

článok 4 ods. 2

článok 5 ods. 6

článok 4 ods. 3

článok 4 ods. 2

článok 5 ods. 1 až 5

článok 5 ods. 1 až 5

článok 6

článok 6

článok 7 ods. 1 a 2

článok 7 ods. 1 a 2

článok 7 ods. 3

—

článok 8

článok 8

—

článok 9

článok 9

článok 10

—

príloha I

—

príloha II

---

| 14.11.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 304/75 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 304/75

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 1102/2008

z 22. októbra 2008

o zákaze vývozu kovovej ortuti a niektorých zlúčenín a zmesí ortuti a o bezpečnom uskladnení kovovej ortuti

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 175 ods. 1 a jej článok 133 vo vzťahu k článku 1 tohto nariadenia,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

po porade s Výborom regiónov,

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (2),

keďže:

| (1) | Vypúšťanie ortuti sa považuje za globálnu hrozbu, ktorá si vyžaduje akciu na miestnej, regionálnej, národnej a celosvetovej úrovni. |
| --- | --- |

(1)

Vypúšťanie ortuti sa považuje za globálnu hrozbu, ktorá si vyžaduje akciu na miestnej, regionálnej, národnej a celosvetovej úrovni.

| (2) | V súlade s oznámením Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom Stratégia Spoločenstva týkajúca sa ortuti, so závermi Rady z 24. júna 2005 a s uznesením Európskeho parlamentu zo 14. marca 2006 (3) k tejto stratégii je potrebné znížiť riziko expozície ľudí a životného prostredia ortuti. |
| --- | --- |

(2)

V súlade s oznámením Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom Stratégia Spoločenstva týkajúca sa ortuti, so závermi Rady z 24. júna 2005 a s uznesením Európskeho parlamentu zo 14. marca 2006 (3) k tejto stratégii je potrebné znížiť riziko expozície ľudí a životného prostredia ortuti.

| (3) | Opatrenia prijaté na úrovni Spoločenstva je potrebné vnímať ako súčasť globálneho úsilia o zníženie rizika expozície ortuti, a to najmä v rámci programu pre ortuť, ktorý je súčasťou Programu Organizácie Spojených národov pre životné prostredie. |
| --- | --- |

(3)

Opatrenia prijaté na úrovni Spoločenstva je potrebné vnímať ako súčasť globálneho úsilia o zníženie rizika expozície ortuti, a to najmä v rámci programu pre ortuť, ktorý je súčasťou Programu Organizácie Spojených národov pre životné prostredie.

| (4) | Environmentálne a sociálne problémy vznikajú v dôsledku zatvorenia ortuťových baní v Spoločenstve. Podpora projektov a ďalších iniciatív z dostupného mechanizmu financovania by mala pokračovať s cieľom umožniť postihnutým oblastiam nájsť životaschopné riešenia pre miestne životné prostredie, zamestnanosť a hospodárske činnosti. |
| --- | --- |

(4)

Environmentálne a sociálne problémy vznikajú v dôsledku zatvorenia ortuťových baní v Spoločenstve. Podpora projektov a ďalších iniciatív z dostupného mechanizmu financovania by mala pokračovať s cieľom umožniť postihnutým oblastiam nájsť životaschopné riešenia pre miestne životné prostredie, zamestnanosť a hospodárske činnosti.

| (5) | Vývoz kovovej ortuti, rumelkovej rudy, chloridu ortutného, oxidu ortutnatého a zmesí kovovej ortuti s inými látkami, vrátane zliatin ortuti, s koncentráciou ortuti najmenej 95 hmotnostných percent zo Spoločenstva by sa mal zakázať s cieľom výrazne znížiť celosvetové dodávky ortuti. |
| --- | --- |

(5)

Vývoz kovovej ortuti, rumelkovej rudy, chloridu ortutného, oxidu ortutnatého a zmesí kovovej ortuti s inými látkami, vrátane zliatin ortuti, s koncentráciou ortuti najmenej 95 hmotnostných percent zo Spoločenstva by sa mal zakázať s cieľom výrazne znížiť celosvetové dodávky ortuti.

| (6) | Zákaz vývozu bude viesť k značným prebytkom ortuti v Spoločenstve a je potrebné zabrániť tomu, aby tieto prebytky ortuti opätovne vstupovali na trh. Z toho dôvodu by sa malo zabezpečiť bezpečné uskladnenie tejto ortuti v rámci Spoločenstva. |
| --- | --- |

(6)

Zákaz vývozu bude viesť k značným prebytkom ortuti v Spoločenstve a je potrebné zabrániť tomu, aby tieto prebytky ortuti opätovne vstupovali na trh. Z toho dôvodu by sa malo zabezpečiť bezpečné uskladnenie tejto ortuti v rámci Spoločenstva.

| (7) | S cieľom poskytnúť možnosti bezpečného uskladnenia kovovej ortuti, ktorá sa považuje za odpad, je vhodné ustanoviť odchýlku od článku 5 ods. 3 písm. a) smernice Rady 1999/31/ES z 26. apríla 1999 o skládkach odpadov (4) pre určité druhy skládok a vyhlásiť kritériá ustanovené v oddiele 2.4 prílohy k rozhodnutiu Rady 2003/33/ES z 19. decembra 2002, ktorým sa stanovujú kritériá a postupy pre prijímanie odpadu na skládky odpadu podľa článku 16 a prílohy II k smernici 1999/31/ES (5), za neuplatniteľné na dočasné uskladnenie kovovej ortuti vo forme, v ktorej sa dá získať späť, na viac ako jeden rok v povrchových zariadeniach určených a vybavených na tento účel. |
| --- | --- |

(7)

S cieľom poskytnúť možnosti bezpečného uskladnenia kovovej ortuti, ktorá sa považuje za odpad, je vhodné ustanoviť odchýlku od článku 5 ods. 3 písm. a) smernice Rady 1999/31/ES z 26. apríla 1999 o skládkach odpadov (4) pre určité druhy skládok a vyhlásiť kritériá ustanovené v oddiele 2.4 prílohy k rozhodnutiu Rady 2003/33/ES z 19. decembra 2002, ktorým sa stanovujú kritériá a postupy pre prijímanie odpadu na skládky odpadu podľa článku 16 a prílohy II k smernici 1999/31/ES (5), za neuplatniteľné na dočasné uskladnenie kovovej ortuti vo forme, v ktorej sa dá získať späť, na viac ako jeden rok v povrchových zariadeniach určených a vybavených na tento účel.

| (8) | Ostatné ustanovenia smernice 1999/31/ES by sa mali uplatňovať na všetky zariadenia na uskladnenie kovovej ortuti, ktorá sa považuje za odpad. To zahŕňa požiadavku stanovenú v článku 8 písm. a) bode iv) uvedenej smernice, aby žiadateľ o povolenie vykonal primerané opatrenia, či už vo forme finančnej zábezpeky, alebo v inej rovnocennej forme, na zabezpečenie splnenia záväzkov vyplývajúcich z povolenia (vrátane ustanovení o starostlivosti o skládku po ukončení prevádzky) a dodržania postupov uzatvorenia skládky. Okrem toho sa na takéto zariadenia na uskladnenie uplatňuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES z 21. apríla 2004 o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd (6). |
| --- | --- |

(8)

Ostatné ustanovenia smernice 1999/31/ES by sa mali uplatňovať na všetky zariadenia na uskladnenie kovovej ortuti, ktorá sa považuje za odpad. To zahŕňa požiadavku stanovenú v článku 8 písm. a) bode iv) uvedenej smernice, aby žiadateľ o povolenie vykonal primerané opatrenia, či už vo forme finančnej zábezpeky, alebo v inej rovnocennej forme, na zabezpečenie splnenia záväzkov vyplývajúcich z povolenia (vrátane ustanovení o starostlivosti o skládku po ukončení prevádzky) a dodržania postupov uzatvorenia skládky. Okrem toho sa na takéto zariadenia na uskladnenie uplatňuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES z 21. apríla 2004 o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd (6).

| (9) | Na dočasné uskladnenie kovovej ortuti na viac ako jeden rok v povrchových zariadeniach určených a vybavených na tento účel by sa mala vzťahovať smernica Rady 96/82/ES z 9. decembra 1996 o kontrole nebezpečenstiev veľkých havárií s prítomnosťou nebezpečných látok (7). |
| --- | --- |

(9)

Na dočasné uskladnenie kovovej ortuti na viac ako jeden rok v povrchových zariadeniach určených a vybavených na tento účel by sa mala vzťahovať smernica Rady 96/82/ES z 9. decembra 1996 o kontrole nebezpečenstiev veľkých havárií s prítomnosťou nebezpečných látok (7).

| (10) | Týmto nariadením by nemalo byť dotknuté nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006 zo 14. júna 2006 o preprave odpadu (8). S cieľom umožniť primerané zneškodňovanie kovovej ortuti v Spoločenstve sa však príslušné orgány miesta určenia a miesta odoslania vyzývajú, aby sa vyhli vznášaniu námietok voči preprave kovovej ortuti, ktorá sa považuje za odpad, na základe článku 11 ods. 1 písm. a) uvedeného nariadenia. Konštatuje sa, že podľa článku 11 ods. 3 uvedeného nariadenia v prípade nebezpečného odpadu vyprodukovaného v členskom štáte odoslania, no v takom malom celkovom množstve za rok, že by vytvorenie nových špecializovaných zariadení na zneškodňovanie v tomto členskom štáte nebolo hospodárne, sa článok 11 ods. 1 písm. a) uvedeného nariadenia neuplatňuje. |
| --- | --- |

(10)

Týmto nariadením by nemalo byť dotknuté nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006 zo 14. júna 2006 o preprave odpadu (8). S cieľom umožniť primerané zneškodňovanie kovovej ortuti v Spoločenstve sa však príslušné orgány miesta určenia a miesta odoslania vyzývajú, aby sa vyhli vznášaniu námietok voči preprave kovovej ortuti, ktorá sa považuje za odpad, na základe článku 11 ods. 1 písm. a) uvedeného nariadenia. Konštatuje sa, že podľa článku 11 ods. 3 uvedeného nariadenia v prípade nebezpečného odpadu vyprodukovaného v členskom štáte odoslania, no v takom malom celkovom množstve za rok, že by vytvorenie nových špecializovaných zariadení na zneškodňovanie v tomto členskom štáte nebolo hospodárne, sa článok 11 ods. 1 písm. a) uvedeného nariadenia neuplatňuje.

| (11) | S cieľom zabezpečiť uskladnenie, ktoré je bezpečné pre zdravie ľudí a pre životné prostredie, by sa posúdenie bezpečnosti, ktoré sa vyžaduje pre podzemné uskladnenie na základe rozhodnutia 2003/33/ES, malo doplniť špecifickými požiadavkami a malo by byť uplatniteľné aj na nepodzemné uskladnenie. Pokiaľ nie sú stanovené osobitné požiadavky a akceptačné kritériá, nemal by sa povoliť žiadny spôsob konečného zneškodnenia. Podmienky uskladnenia v soľnej bani alebo v hlboko položených podzemných masívoch tvrdých hornín prispôsobených na zneškodňovanie kovovej ortuti by mali spĺňať hlavne zásadu ochrany podzemnej vody proti ortuti, zásadu predchádzania emisiám pár ortuti, zásadu nepriepustnosti pre plyny a kvapaliny v okolí a v prípade trvalého uskladnenia i zásadu pevného zapuzdrenia odpadu na konci deformačného procesu baní. Tieto kritériá by sa mali uviesť v prílohách k smernici 1999/31/ES v rámci ich zmeny a doplnenia na účely tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(11)

S cieľom zabezpečiť uskladnenie, ktoré je bezpečné pre zdravie ľudí a pre životné prostredie, by sa posúdenie bezpečnosti, ktoré sa vyžaduje pre podzemné uskladnenie na základe rozhodnutia 2003/33/ES, malo doplniť špecifickými požiadavkami a malo by byť uplatniteľné aj na nepodzemné uskladnenie. Pokiaľ nie sú stanovené osobitné požiadavky a akceptačné kritériá, nemal by sa povoliť žiadny spôsob konečného zneškodnenia. Podmienky uskladnenia v soľnej bani alebo v hlboko položených podzemných masívoch tvrdých hornín prispôsobených na zneškodňovanie kovovej ortuti by mali spĺňať hlavne zásadu ochrany podzemnej vody proti ortuti, zásadu predchádzania emisiám pár ortuti, zásadu nepriepustnosti pre plyny a kvapaliny v okolí a v prípade trvalého uskladnenia i zásadu pevného zapuzdrenia odpadu na konci deformačného procesu baní. Tieto kritériá by sa mali uviesť v prílohách k smernici 1999/31/ES v rámci ich zmeny a doplnenia na účely tohto nariadenia.

| (12) | Podmienky povrchového uskladnenia by mali spĺňať hlavne zásadu zvratnosti uskladnenia, zásadu ochrany ortuti proti meteorickej vode, zásadu nepriepustnosti do pôdy a predchádzania emisiám pár ortuti. Tieto kritériá by sa mali uviesť v prílohách k smernici 1999/31/ES v rámci ich zmeny a doplnenia na účely tohto nariadenia. Povrchové uskladnenie kovovej ortuti by sa malo považovať za dočasné riešenie. |
| --- | --- |

(12)

Podmienky povrchového uskladnenia by mali spĺňať hlavne zásadu zvratnosti uskladnenia, zásadu ochrany ortuti proti meteorickej vode, zásadu nepriepustnosti do pôdy a predchádzania emisiám pár ortuti. Tieto kritériá by sa mali uviesť v prílohách k smernici 1999/31/ES v rámci ich zmeny a doplnenia na účely tohto nariadenia. Povrchové uskladnenie kovovej ortuti by sa malo považovať za dočasné riešenie.

| (13) | Podniky v priemysle alkalických chloridov by mali zaslať Komisii a príslušným orgánom dotknutých členských štátov všetky príslušné údaje týkajúce sa vyraďovania ortuťových článkov vo svojich prevádzkach s cieľom uľahčiť presadzovanie dodržiavania tohto nariadenia. Priemyselné odvetvia, ktoré získavajú ortuť čistením zemného plynu alebo ako vedľajší produkt ťažby a tavenia neželezných kovov, by mali Komisii a príslušným orgánom dotknutých členských štátov tiež poskytnúť príslušné údaje. Komisia by mala tieto informácie sprístupniť verejnosti. |
| --- | --- |

(13)

Podniky v priemysle alkalických chloridov by mali zaslať Komisii a príslušným orgánom dotknutých členských štátov všetky príslušné údaje týkajúce sa vyraďovania ortuťových článkov vo svojich prevádzkach s cieľom uľahčiť presadzovanie dodržiavania tohto nariadenia. Priemyselné odvetvia, ktoré získavajú ortuť čistením zemného plynu alebo ako vedľajší produkt ťažby a tavenia neželezných kovov, by mali Komisii a príslušným orgánom dotknutých členských štátov tiež poskytnúť príslušné údaje. Komisia by mala tieto informácie sprístupniť verejnosti.

| (14) | Členské štáty by mali predložiť informácie o povoleniach vydaných pre zariadenia na uskladnenie, ako aj o uplatňovaní tohto nariadenia a jeho účinkoch na trh, aby bolo možné včas uskutočniť jeho posúdenie. Dovozcovia, vývozcovia a prevádzkovatelia by mali predložiť informácie o presunoch a použití kovovej ortuti, rumelkovej rudy, chloridu ortutného, oxidu ortutnatého a zmesí kovovej ortuti s inými látkami, vrátane zliatin ortuti, s koncentráciou ortuti najmenej 95 hmotnostných percent. |
| --- | --- |

(14)

Členské štáty by mali predložiť informácie o povoleniach vydaných pre zariadenia na uskladnenie, ako aj o uplatňovaní tohto nariadenia a jeho účinkoch na trh, aby bolo možné včas uskutočniť jeho posúdenie. Dovozcovia, vývozcovia a prevádzkovatelia by mali predložiť informácie o presunoch a použití kovovej ortuti, rumelkovej rudy, chloridu ortutného, oxidu ortutnatého a zmesí kovovej ortuti s inými látkami, vrátane zliatin ortuti, s koncentráciou ortuti najmenej 95 hmotnostných percent.

| (15) | Členské štáty by mali určiť sankcie v prípade porušení ustanovení tohto nariadenia, ktoré sa uložia fyzickým a právnickým osobám. Tieto sankcie by mali byť účinné, primerané a odrádzajúce. |
| --- | --- |

(15)

Členské štáty by mali určiť sankcie v prípade porušení ustanovení tohto nariadenia, ktoré sa uložia fyzickým a právnickým osobám. Tieto sankcie by mali byť účinné, primerané a odrádzajúce.

| (16) | Je vhodné zorganizovať výmenu informácií s príslušnými zainteresovanými stranami, aby bolo možné posúdiť možnú potrebu doplňujúcich opatrení týkajúcich sa vývozu, dovozu a uskladnenia ortuti a zlúčenín ortuti a výrobkov obsahujúcich ortuť bez toho, aby boli dotknuté pravidlá hospodárskej súťaže uvedené v zmluve, a najmä jej článok 81. |
| --- | --- |

(16)

Je vhodné zorganizovať výmenu informácií s príslušnými zainteresovanými stranami, aby bolo možné posúdiť možnú potrebu doplňujúcich opatrení týkajúcich sa vývozu, dovozu a uskladnenia ortuti a zlúčenín ortuti a výrobkov obsahujúcich ortuť bez toho, aby boli dotknuté pravidlá hospodárskej súťaže uvedené v zmluve, a najmä jej článok 81.

| (17) | Komisia a členské štáty by mali podporiť poskytnutie technickej pomoci rozvojovým krajinám a krajinám s transformujúcim sa hospodárstvom, a to najmä pomoci, ktorá uľahčí prechod k alternatívnym technológiám bez použitia ortuti, a eventuálne postupné ukončenie používania ortuti a zlúčenín ortuti a ich uvoľňovanie do prostredia. |
| --- | --- |

(17)

Komisia a členské štáty by mali podporiť poskytnutie technickej pomoci rozvojovým krajinám a krajinám s transformujúcim sa hospodárstvom, a to najmä pomoci, ktorá uľahčí prechod k alternatívnym technológiám bez použitia ortuti, a eventuálne postupné ukončenie používania ortuti a zlúčenín ortuti a ich uvoľňovanie do prostredia.

| (18) | Pokračuje výskum možností bezpečného zneškodnenia ortuti vrátane rôznych techník stabilizácie alebo iných spôsobov znehybnenia ortuti. Komisia by mala tento výskum prioritne sledovať a čo najskôr predložiť správu. Tieto informácie sú dôležité, keďže poskytnú dobrý základ pre preskúmanie tohto nariadenia v záujme dosiahnutia jeho cieľa. |
| --- | --- |

(18)

Pokračuje výskum možností bezpečného zneškodnenia ortuti vrátane rôznych techník stabilizácie alebo iných spôsobov znehybnenia ortuti. Komisia by mala tento výskum prioritne sledovať a čo najskôr predložiť správu. Tieto informácie sú dôležité, keďže poskytnú dobrý základ pre preskúmanie tohto nariadenia v záujme dosiahnutia jeho cieľa.

| (19) | Komisia by mala tieto informácie zohľadniť pri predkladaní hodnotiacej správy, aby bolo možné zistiť prípadnú potrebu zmeny tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(19)

Komisia by mala tieto informácie zohľadniť pri predkladaní hodnotiacej správy, aby bolo možné zistiť prípadnú potrebu zmeny tohto nariadenia.

| (20) | Komisia by mala tiež sledovať medzinárodný vývoj týkajúci sa ponuky ortuti a dopytu po nej, najmä mnohostranné rokovania, a podávať o nich správy s cieľom umožniť posúdenie jednotnosti celkového prístupu. |
| --- | --- |

(20)

Komisia by mala tiež sledovať medzinárodný vývoj týkajúci sa ponuky ortuti a dopytu po nej, najmä mnohostranné rokovania, a podávať o nich správy s cieľom umožniť posúdenie jednotnosti celkového prístupu.

| (21) | Opatrenia potrebné na uplatňovanie tohto nariadenia, pokiaľ ide o dočasné uskladnenie kovovej ortuti v určitých zariadeniach uvedených v tomto nariadení, by sa mali prijať v súlade so smernicou 1999/31/ES a s ohľadom na priamu spojitosť medzi týmto nariadením a uvedenou smernicou. |
| --- | --- |

(21)

Opatrenia potrebné na uplatňovanie tohto nariadenia, pokiaľ ide o dočasné uskladnenie kovovej ortuti v určitých zariadeniach uvedených v tomto nariadení, by sa mali prijať v súlade so smernicou 1999/31/ES a s ohľadom na priamu spojitosť medzi týmto nariadením a uvedenou smernicou.

| (22) | Keďže cieľ tohto nariadenia, a to zníženie expozície ortuti prostredníctvom zákazu vývozu a povinnosti týkajúcej sa uskladnenia, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale ho možno z dôvodu vplyvu na pohyb tovaru a fungovanie vnútorného trhu, ako aj na cezhraničnú povahu znečistenia spôsobeného ortuťou lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade zo zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa, |
| --- | --- |

(22)

Keďže cieľ tohto nariadenia, a to zníženie expozície ortuti prostredníctvom zákazu vývozu a povinnosti týkajúcej sa uskladnenia, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale ho možno z dôvodu vplyvu na pohyb tovaru a fungovanie vnútorného trhu, ako aj na cezhraničnú povahu znečistenia spôsobeného ortuťou lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade zo zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Vývoz kovovej ortuti (Hg, CAS RN 7439-97-6), rumelkovej rudy, chloridu ortutného (Hg2Cl2, CAS RN 10112-91-1), oxidu ortutnatého (HgO, CAS RN 21908-53-2) a zmesí kovovej ortuti s inými látkami, vrátane zliatin ortuti, s koncentráciou ortuti najmenej 95 hmotnostných percent zo Spoločenstva sa zakazuje od 15. marca 2011.

2.   Zákaz sa nevzťahuje na vývozy zlúčenín uvedených v odseku 1 na výskumné a vývojové, medicínske alebo analytické účely.

3.   Zmiešavanie kovovej ortuti s inými látkami len na účel vývozu kovovej ortuti sa od 15. marca 2011 zakazuje.

Článok 2

Od 15. marca 2011 sa nasledujúce látky považujú za odpad a zneškodňujú sa v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2006/12/ES z 5. apríla 2006 o odpadoch (9) spôsobom, ktorý je bezpečný pre zdravie ľudí a životné prostredie:

| a) | kovová ortuť, ktorá sa už nepoužíva v priemysle alkalických chloridov; |
| --- | --- |

a)

kovová ortuť, ktorá sa už nepoužíva v priemysle alkalických chloridov;

| b) | kovová ortuť získaná čistením zemného plynu; |
| --- | --- |

b)

kovová ortuť získaná čistením zemného plynu;

| c) | kovová ortuť získaná ťažbou a tavením neželezných kovov a |
| --- | --- |

c)

kovová ortuť získaná ťažbou a tavením neželezných kovov a

| d) | kovová ortuť získaná z rumelkovej rudy v Spoločenstve od 15. marca 2011. |
| --- | --- |

d)

kovová ortuť získaná z rumelkovej rudy v Spoločenstve od 15. marca 2011.

Článok 3

1.   Odchylne od článku 5 ods. 3 písm. a) smernice 1999/31/ES môže byť kovová ortuť, ktorá sa považuje za odpad, vo vhodne uzavretom priestore:

| a) | dočasne uskladnená na viac ako rok alebo trvalo uskladnená (spôsoby zneškodnenia D 15 alebo D 12, ako sú vymedzené v prílohe II A k smernici 2006/12/ES) v soľných baniach prispôsobených na zneškodňovanie kovovej ortuti, alebo v hlboko položených podzemných masívoch tvrdých hornín s rovnakou úrovňou bezpečnosti a uzavretia ako soľné bane, alebo |
| --- | --- |

a)

dočasne uskladnená na viac ako rok alebo trvalo uskladnená (spôsoby zneškodnenia D 15 alebo D 12, ako sú vymedzené v prílohe II A k smernici 2006/12/ES) v soľných baniach prispôsobených na zneškodňovanie kovovej ortuti, alebo v hlboko položených podzemných masívoch tvrdých hornín s rovnakou úrovňou bezpečnosti a uzavretia ako soľné bane, alebo

| b) | dočasne uskladnená (spôsob zneškodnenia D15, ako je vymedzený v prílohe II A k smernici 2006/12/ES) na viac ako rok v povrchových zariadeniach určených a vybavených na dočasné uskladnenie kovovej ortuti. V tomto prípade sa kritériá uvedené v oddiele 2.4 prílohy k rozhodnutiu 2003/33/ES neuplatňujú. |
| --- | --- |

b)

dočasne uskladnená (spôsob zneškodnenia D15, ako je vymedzený v prílohe II A k smernici 2006/12/ES) na viac ako rok v povrchových zariadeniach určených a vybavených na dočasné uskladnenie kovovej ortuti. V tomto prípade sa kritériá uvedené v oddiele 2.4 prílohy k rozhodnutiu 2003/33/ES neuplatňujú.

Ostatné ustanovenia smernice 1999/31/ES a rozhodnutia 2003/33/ES sa uplatňujú na písmená a) a b).

2.   Smernica 96/82/ES sa uplatňuje na uskladnenia uvedené v odseku 1 písm. b) tohto článku.

Článok 4

1.   Posúdenie bezpečnosti, ktoré sa má vykonať v súlade s rozhodnutím 2003/33/ES v súvislosti so zneškodnením kovovej ortuti podľa článku 3 tohto nariadenia, zabezpečí pokrytie osobitných rizík vyplývajúcich z povahy a dlhodobých vlastností kovovej ortuti a jej uloženia.

2.   Povolenie uvedené v článkoch 8 a 9 smernice 1999/31/ES pre zariadenia uvedené v článku 3 ods. 1 písm. a) a b) tohto nariadenia zahŕňa požiadavky na pravidelné vizuálne kontroly kontajnerov a inštaláciu vhodného prístroja na detekciu výparov na zistenie prípadných únikov.

3.   Požiadavky na zariadenia uvedené v článku 3 ods. 1 písm. a) a b) tohto nariadenia, ako aj akceptačné kritériá pre kovovú ortuť, ktorými sa menia a dopĺňajú prílohy I, II a III k smernici 1999/31/ES, sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 16 uvedenej smernice. Komisia predloží vhodný návrh čo najskôr, najneskôr do 1. januára 2010, pričom zohľadní výsledok výmeny informácií podľa článku 8 ods. 1 a správu o výskume týkajúcom sa možností bezpečného zneškodnenia podľa článku 8 ods. 2.

Akýkoľvek spôsob konečného zneškodnenia (spôsob zneškodnenia D12, ako je vymedzený v prílohe II A k smernici 2006/12/ES) týkajúci sa kovovej ortuti sa povoľuje až po dátume prijatia zmeny a doplnenia príloh I, II a III k smernici 1999/31/ES.

Článok 5

1.   Členské štáty predložia Komisii kópiu každého povolenia vydaného pre zariadenie určené na dočasné alebo trvalé uskladnenie kovovej ortuti (spôsoby zneškodnenia D 15 alebo D 12, ako sú vymedzené v prílohe II A k smernici 2006/12/ES), ku ktorej bude priložené príslušné posúdenie bezpečnosti podľa článku 4 ods. 1 tohto nariadenia.

2.   Do 1. júla 2012 členské štáty informujú Komisiu o uplatňovaní tohto nariadenia a jeho účinkoch na trh na ich území. Ak Komisia o to požiada, predložia členské štáty uvedené informácie pred uvedeným dátumom.

3.   Dovozcovia, vývozcovia a prevádzkovatelia činností uvedených v článku 2 zašlú v prípade potreby Komisii a príslušným orgánom do 1. júla 2012 tieto údaje:

| a) | objemy, ceny, krajinu pôvodu a krajinu určenia, ako aj plánované použitie kovovej ortuti vstupujúcej na územie Spoločenstva; |
| --- | --- |

a)

objemy, ceny, krajinu pôvodu a krajinu určenia, ako aj plánované použitie kovovej ortuti vstupujúcej na územie Spoločenstva;

| b) | objemy, krajinu pôvodu a krajinu určenia kovovej ortuti, ktorá sa považuje za odpad a je predmetom cezhraničného obchodovania v rámci Spoločenstva. |
| --- | --- |

b)

objemy, krajinu pôvodu a krajinu určenia kovovej ortuti, ktorá sa považuje za odpad a je predmetom cezhraničného obchodovania v rámci Spoločenstva.

Článok 6

1.   Podniky vykonávajúce činnosti v priemysle alkalických chloridov zašlú Komisii a príslušným orgánom dotknutých členských štátov tieto údaje týkajúce sa vyradenia ortuti v danom roku:

| a) | čo najpresnejší odhad celkového množstva ortuti, ktoré sa v elektrolytickom článku naďalej využíva; |
| --- | --- |

a)

čo najpresnejší odhad celkového množstva ortuti, ktoré sa v elektrolytickom článku naďalej využíva;

| b) | celkové množstvo ortuti uskladnenej v zariadení; |
| --- | --- |

b)

celkové množstvo ortuti uskladnenej v zariadení;

| c) | množstvo odpadovej ortuti zaslané do jednotlivých zariadení na dočasné alebo trvalé uskladnenie, ako aj umiestnenie a kontaktné údaje týchto zariadení. |
| --- | --- |

c)

množstvo odpadovej ortuti zaslané do jednotlivých zariadení na dočasné alebo trvalé uskladnenie, ako aj umiestnenie a kontaktné údaje týchto zariadení.

2.   Podniky vykonávajúce činnosti v priemyselných odvetviach, ktoré získavajú ortuť čistením zemného plynu alebo ako vedľajší produkt ťažby a tavenia neželezných kovov, zašlú Komisii a príslušným orgánom dotknutých členských štátov tieto údaje týkajúce sa ortuti získanej v danom roku:

| a) | množstvo získanej ortuti; |
| --- | --- |

a)

množstvo získanej ortuti;

| b) | množstvo ortuti zaslané do jednotlivých zariadení na dočasné alebo trvalé uskladnenie, ako aj umiestnenie a kontaktné údaje týchto zariadení. |
| --- | --- |

b)

množstvo ortuti zaslané do jednotlivých zariadení na dočasné alebo trvalé uskladnenie, ako aj umiestnenie a kontaktné údaje týchto zariadení.

3.   Príslušné podniky zašlú údaje uvedené v odsekoch 1 a 2 podľa potreby po prvýkrát do 4. decembra 2009 a následne každoročne do 31. mája.

4.   Komisia zverejní informácie uvedené v odseku 3 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 zo 6. septembra 2006 o uplatňovaní ustanovení Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na inštitúcie a orgány Spoločenstva (10).

Článok 7

Členské štáty ustanovia pravidlá týkajúce sa sankcií uplatňovaných v prípade porušenia ustanovení tohto nariadenia a prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich uplatňovania. Tieto sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce. Členské štáty o nich informujú Komisiu do 4. decembra 2009 a bezodkladne jej oznámia ich každú následnú zmenu.

Článok 8

1.   Komisia do 1. januára 2010 zorganizuje výmenu informácií medzi členskými štátmi a príslušnými zainteresovanými stranami. Pri tejto výmene informácií sa predovšetkým preskúma potreba:

| a) | rozšírenia zákazu vývozu na ďalšie zlúčeniny ortuti, zmesi s nižším obsahom ortuti a výrobky obsahujúce ortuť, najmä teplomery, barometre a sfygmomanometre; |
| --- | --- |

a)

rozšírenia zákazu vývozu na ďalšie zlúčeniny ortuti, zmesi s nižším obsahom ortuti a výrobky obsahujúce ortuť, najmä teplomery, barometre a sfygmomanometre;

| b) | zákazu dovozu kovovej ortuti, zlúčenín ortuti a výrobkov obsahujúcich ortuť; |
| --- | --- |

b)

zákazu dovozu kovovej ortuti, zlúčenín ortuti a výrobkov obsahujúcich ortuť;

| c) | rozšírenia povinnosti uskladnenia kovovej ortuti z iných zdrojov; |
| --- | --- |

c)

rozšírenia povinnosti uskladnenia kovovej ortuti z iných zdrojov;

| d) | časového obmedzenia dočasného uskladnenia kovovej ortuti. |
| --- | --- |

d)

časového obmedzenia dočasného uskladnenia kovovej ortuti.

Táto výmena informácií zváži aj výskum týkajúci sa možností bezpečného zneškodnenia.

Keď sa objavia nové relevantné informácie, Komisia zorganizuje ďalšie výmeny informácií.

2.   Komisia sleduje prebiehajúce výskumné činnosti týkajúce sa možností bezpečného zneškodnenia vrátane tuhnutia kovovej ortuti. Komisia predloží správu Európskemu parlamentu a Rade do 1. januára 2010. Komisia v prípade potreby predloží na základe tejto správy návrh na revíziu tohto nariadenia čo najskôr, najneskôr do 15. marca 2013.

3.   Komisia posúdi uplatňovanie tohto nariadenia a jeho účinky na trh v Spoločenstve, pričom zohľadní informácie uvedené v odsekoch 1 a 2 a v článkoch 5 a 6.

4.   Komisia predloží čo najskôr, najneskôr však do 15. marca 2013, Európskemu parlamentu a Rade správu, v prípade potreby doplnenú o návrh na revíziu tohto nariadenia, v ktorej sa zohľadnia a zhodnotia výsledky výmeny informácií uvedenej v odseku 1 a posúdenia uvedeného v odseku 3, ako aj správu uvedenú v odseku 2.

5.   Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade do 1. júla 2010 správu o pokroku v mnohostranných činnostiach a rokovaniach týkajúcich sa ortuti, pričom posúdi predovšetkým konzistentnosť časového plánu a rozsahu opatrení uvedených v tomto nariadení s medzinárodným vývojom.

Článok 9

Do 15. marca 2011 môžu členské štáty zachovať vnútroštátne opatrenia obmedzujúce vývoz kovovej ortuti, rumelkovej rudy, chloridu ortutného, oxidu ortutnatého a zmesí kovovej ortuti s inými látkami, vrátane zliatin ortuti, s koncentráciou ortuti najmenej 95 hmotnostných percent, ktoré boli prijaté v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva pred 22. októbrom 2008.

Článok 10

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Štrasburgu 22. októbra 2008

Za Európsky parlament

predseda

H.-G. PÖTTERING

Za Radu

predseda

J.-P. JOUYET

---

(1)  Ú. v. EÚ C 168, 20.7.2007, s. 44.

1

(2)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 20. júna 2007 (Ú. v. EÚ C 146 E, 12.6.2008, s. 209), spoločná pozícia Rady z 20. decembra 2007 (Ú. v. EÚ C 52 E, 26.2.2008, s. 1) a pozícia Európskeho parlamentu z 21. mája 2008 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku). Rozhodnutie Rady z 25. septembra 2008.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 291 E, 30.11.2006, s. 128.

3

(4)  Ú. v. ES L 182, 16.7.1999, s. 1.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 11, 16.1.2003, s. 27.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 143, 30.4.2004, s. 56.

6

(7)  Ú. v. ES L 10, 14.1.1997, s. 13.

7

(8)  Ú. v. EÚ L 190, 12.7.2006, s. 1.

8

(9)  Ú. v. EÚ L 114, 27.4.2006, s. 9.

9

(10)  Ú. v. EÚ L 264, 25.9.2006, s. 13.

10

---

| 14.11.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 304/80 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 304/80

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 1103/2008

z 22. októbra 2008

o prispôsobení určitých nástrojov, na ktoré sa vzťahuje postup ustanovený v článku 251 zmluvy, rozhodnutiu Rady 1999/468/ES, pokiaľ ide o regulačný postup s kontrolou

Prispôsobenie regulačnému postupu s kontrolou

Tretia časť

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 61 písm. c), článok 63 prvý odsek bod 1 písm. a) a článok 67,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (2),

po porade s Výborom regiónov,

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (3),

keďže:

| (1) | Rozhodnutie Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (4), bolo zmenené a doplnené rozhodnutím Rady 2006/512/ES (5), ktorým sa zaviedol regulačný postup s kontrolou pre prijatie opatrení so všeobecnou pôsobnosťou, ktorých cieľom je zmeniť nepodstatné prvky základného nástroja prijatého v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy, okrem iného vypustením niektorých z uvedených prvkov alebo doplnením nástroja o nové nepodstatné prvky. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutie Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (4), bolo zmenené a doplnené rozhodnutím Rady 2006/512/ES (5), ktorým sa zaviedol regulačný postup s kontrolou pre prijatie opatrení so všeobecnou pôsobnosťou, ktorých cieľom je zmeniť nepodstatné prvky základného nástroja prijatého v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy, okrem iného vypustením niektorých z uvedených prvkov alebo doplnením nástroja o nové nepodstatné prvky.

| (2) | V súlade s vyhlásením Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (6) týkajúcim sa rozhodnutia 2006/512/ES, aby bol regulačný postup s kontrolou uplatniteľný na nástroje, ktoré sú už účinné a ktoré boli prijaté v súlade s postupom podľa článku 251 zmluvy, musia byť tieto nástroje upravené v súlade s uplatniteľnými postupmi. |
| --- | --- |

(2)

V súlade s vyhlásením Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (6) týkajúcim sa rozhodnutia 2006/512/ES, aby bol regulačný postup s kontrolou uplatniteľný na nástroje, ktoré sú už účinné a ktoré boli prijaté v súlade s postupom podľa článku 251 zmluvy, musia byť tieto nástroje upravené v súlade s uplatniteľnými postupmi.

| (3) | Spojené kráľovstvo a Írsko, ktoré sa zúčastnili na prijatí a uplatňovaní nástrojov zmenených a doplnených týmto nariadením, v súlade s článkom 3 Protokolu o postavení Spojeného kráľovstva a Írska pripojeného k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, sa zúčastňujú na prijatí a uplatňovaní tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(3)

Spojené kráľovstvo a Írsko, ktoré sa zúčastnili na prijatí a uplatňovaní nástrojov zmenených a doplnených týmto nariadením, v súlade s článkom 3 Protokolu o postavení Spojeného kráľovstva a Írska pripojeného k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, sa zúčastňujú na prijatí a uplatňovaní tohto nariadenia.

| (4) | V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia a nie je ním viazané a ani nepodlieha jeho uplatňovaniu, |
| --- | --- |

(4)

V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia a nie je ním viazané a ani nepodlieha jeho uplatňovaniu,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

V tomto nariadení slovné spojenie „členský štát“ znamená všetky členské štáty okrem Dánska.

Článok 2

Nástroje, ktoré sa uvádzajú v prílohe, sa prispôsobujú v súlade s uvedenou prílohou rozhodnutiu 1999/468/ES zmenenému a doplnenému rozhodnutím 2006/512/ES.

Článok 3

Odkazy na ustanovenia nástrojov uvedené v prílohe sa vysvetľujú ako odkazy na tieto ustanovenia, ako sú upravené týmto nariadením.

Článok 4

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva.

V Štrasburgu 22. októbra 2008

Za Európsky parlament

predseda

H.-G. PÖTTERING

Za Radu

predseda

J.-P. JOUYET

---

(1)  Ú. v. EÚ C 224, 30.8.2008, s. 35.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 117, 14.5.2008, s. 1.

2

(3)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 18. júna 2008 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 25. septembra 2008.

3

(4)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 200, 22.7.2006, s. 11.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 255, 21.10.2006, s. 1.

6

---

PRÍLOHA

1.   Nariadenie Rady (ES) č. 44/2001 z 22. decembra 2000 o právomoci a o uznávaní a výkone rozsudkov v občianskych a obchodných veciach
   (1)

Pokiaľ ide o nariadenie (ES) č. 44/2001, Komisia by mala byť splnomocnená na aktualizovanie alebo vykonávanie technických úprav tlačív uvedených v prílohách k uvedenému nariadeniu. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť nepodstatné prvky nariadenia (ES) č. 44/2001, musia sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou ustanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES.

Nariadenie (ES) č. 44/2001 sa v dôsledku toho mení a dopĺňa takto:

| 1. | Článok 74 ods. 2 sa nahrádza takto:
  „2.   Komisia schváli aktualizáciu alebo technické úpravy tlačív, ktorých vzory sú uvedené v prílohách V a VI. Uvedené opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 75 ods. 2.“ |
| --- | --- |

1.

Článok 74 ods. 2 sa nahrádza takto:

„2.   Komisia schváli aktualizáciu alebo technické úpravy tlačív, ktorých vzory sú uvedené v prílohách V a VI. Uvedené opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 75 ods. 2.“

| 2. | Článok 75 sa nahrádza takto:
  „Článok 75
  1.   Komisii pomáha výbor.
  2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a ods. 1 až 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.“ |
| --- | --- |

2.

Článok 75 sa nahrádza takto:

„Článok 75

1.   Komisii pomáha výbor.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a ods. 1 až 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.“

2.   Nariadenie Rady (ES) č. 1206/2001 z 28. mája 2001 o spolupráci medzi súdmi členských štátov pri vykonávaní dôkazov v občianskych a obchodných veciach
   (2)

Pokiaľ ide o nariadenie (ES) č. 1206/2001, Komisia by mala byť splnomocnená na aktualizovanie alebo vykonávanie technických úprav vzorových tlačív uvedených v prílohe k uvedenému nariadeniu. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť nepodstatné prvky nariadenia (ES) č. 1206/2001, musia sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou ustanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES.

Nariadenie (ES) č. 1206/2001 sa v dôsledku toho mení a dopĺňa takto:

| 1. | Článok 19 ods. 2 sa nahrádza takto:
  „2.   Aktualizáciu alebo technické úpravy vzorových tlačív uvedených v prílohe vykoná Komisia. Uvedené opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 20 ods. 2.“ |
| --- | --- |

1.

Článok 19 ods. 2 sa nahrádza takto:

„2.   Aktualizáciu alebo technické úpravy vzorových tlačív uvedených v prílohe vykoná Komisia. Uvedené opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 20 ods. 2.“

| 2. | Článok 20 sa nahrádza takto:
  „Článok 20
  1.   Komisii pomáha výbor.
  2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a ods. 1 až 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.“ |
| --- | --- |

2.

Článok 20 sa nahrádza takto:

„Článok 20

1.   Komisii pomáha výbor.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a ods. 1 až 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.“

3.   Nariadenie Rady (ES) č. 343/2003 z 18. februára 2003 ustanovujúce kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o azyl podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny v jednom z členských štátov
   (3)

Pokiaľ ide o nariadenie (ES) č. 343/2003, Komisia by mala byť splnomocnená na prijatie podmienok a postupov vykonávania humanitárnej doložky a na prijatie kritérií nevyhnutných na vykonávanie odovzdania. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť nepodstatné prvky nariadenia (ES) č. 343/2003 jeho doplnením o nové nepodstatné prvky, musia sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou ustanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES.

Nariadenie (ES) č. 343/2003 sa v dôsledku toho mení a dopĺňa takto:

| 1. | Článok 15 ods. 5 sa nahrádza takto:
  „5.   Komisia prijme podmienky a postupy na vykonávanie tohto článku, vrátane prípadných zmierovacích mechanizmov na odstránenie rozdielov medzi členskými štátmi, ktoré sa týkajú potreby zlúčenia dotknutých osôb alebo miesta, kde by sa to malo uskutočniť. Uvedené opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 27 ods. 3.“ |
| --- | --- |

1.

Článok 15 ods. 5 sa nahrádza takto:

„5.   Komisia prijme podmienky a postupy na vykonávanie tohto článku, vrátane prípadných zmierovacích mechanizmov na odstránenie rozdielov medzi členskými štátmi, ktoré sa týkajú potreby zlúčenia dotknutých osôb alebo miesta, kde by sa to malo uskutočniť. Uvedené opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 27 ods. 3.“

| 2. | Článok 19 ods. 5 sa nahrádza takto:
  „5.   Komisia môže prijať doplňujúce pravidlá na vykonávanie odovzdania. Uvedené opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 27 ods. 3.“ |
| --- | --- |

2.

Článok 19 ods. 5 sa nahrádza takto:

„5.   Komisia môže prijať doplňujúce pravidlá na vykonávanie odovzdania. Uvedené opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 27 ods. 3.“

| 3. | Článok 20 ods. 4 sa nahrádza takto:
  „4.   Komisia môže prijať doplňujúce pravidlá na vykonávanie odovzdania. Uvedené opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 27 ods. 3.“ |
| --- | --- |

3.

Článok 20 ods. 4 sa nahrádza takto:

„4.   Komisia môže prijať doplňujúce pravidlá na vykonávanie odovzdania. Uvedené opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 27 ods. 3.“

| 4. | Článok 27 ods. 3 sa nahrádza takto:
  „3.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a ods. 1 až 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.“ |
| --- | --- |

4.

Článok 27 ods. 3 sa nahrádza takto:

„3.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a ods. 1 až 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.“

4.   Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 805/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vytvára európsky exekučný titul pre nesporné nároky
   (4)

Pokiaľ ide o nariadenie (ES) č. 805/2004, Komisia by mala byť splnomocnená na zmenu a doplnenie vzorových tlačív uvedených v prílohách k uvedenému nariadeniu. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť nepodstatné prvky nariadenia (ES) č. 805/2004, musia sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou ustanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES.

Články 31 a 32 nariadenia (ES) č. 805/2004 sa v dôsledku toho nahrádzajú takto:

„Článok 31

Zmeny a doplnenia príloh

Komisia zmení a doplní vzorové tlačivá uvedené v prílohách. Uvedené opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 32 ods. 2.

Článok 32

Výbor

1.   Komisii pomáha výbor uvedený v článku 75 nariadenia (ES) č. 44/2001.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a ods. 1 až 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.“

---

(1)  Ú. v. ES L 12, 16.1.2001, s. 1.

1

(2)  Ú. v. ES L 174, 27.6.2001, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 50, 25.2.2003, s. 1.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 143, 30.4.2004, s. 15.

4

---

14.11.2008

| 14.11.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 304/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 304/s3

---

POZNÁMKA PRE ČITATEĽAInštitúcie rozhodli, že vo svojich dokumentoch už nebudú uvádzať odkazy na posledné zmeny a doplnenia aktov, na ktoré sa odkazuje.Pokiaľ nie je uvedené inak, odkazy na akty v uverejnených dokumentoch sa vzťahujú na akty v ich platnom znení.

---