# Úřední věstník L 332/10.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 332 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5110. prosince 2008 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 332

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5110. prosince 2008

---

| Obsah | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Komise |
| | | 2008/914/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 11. června 2008, kterým se potvrzují opatření navrhovaná Nizozemskem pro zachování mořských ekosystémů v oblasti Voordelta
  (oznámeno pod číslem K(2008) 2415) | 1 |
| | | 2008/915/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 30. října 2008, kterým se podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES stanoví hodnoty pro klasifikace monitorovacích systémů členských států vyplývající z mezikalibračního porovnání
  (oznámeno pod číslem K(2008) 6016)


   (
  1
  ) | 20 |

Obsah

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

Strana

ROZHODNUTÍ

Komise

2008/914/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 11. června 2008, kterým se potvrzují opatření navrhovaná Nizozemskem pro zachování mořských ekosystémů v oblasti Voordelta
  (oznámeno pod číslem K(2008) 2415)

(oznámeno pod číslem K(2008) 2415)

1

2008/915/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 30. října 2008, kterým se podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES stanoví hodnoty pro klasifikace monitorovacích systémů členských států vyplývající z mezikalibračního porovnání
  (oznámeno pod číslem K(2008) 6016)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2008) 6016)

(
  1

20

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Poznámka pro čtenáře (pokračování na vnitřní straně zadní obálky) | s3 |

*

Poznámka pro čtenáře (pokračování na vnitřní straně zadní obálky)

Poznámka pro čtenáře

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

| 10.12.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/1

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 11. června 2008,

kterým se potvrzují opatření navrhovaná Nizozemskem pro zachování mořských ekosystémů v oblasti Voordelta

(oznámeno pod číslem K(2008) 2415)

(Pouze nizozemské znění je závazné)

(2008/914/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 8 odst. 3 a čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 3 odst. 2 směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (2) vyžaduje, aby členské státy přispěly k vytvoření sítě zvláštních oblastí ochrany nazvaných „Natura 2000“ s typy přírodních stanovišť a druhy uvedenými v přílohách této směrnice. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 3 odst. 2 směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (2) vyžaduje, aby členské státy přispěly k vytvoření sítě zvláštních oblastí ochrany nazvaných „Natura 2000“ s typy přírodních stanovišť a druhy uvedenými v přílohách této směrnice.

| (2) | Podle čl. 6 odst. 1 směrnice 92/43/EHS jsou členské státy pro zvláštní oblasti ochrany povinny stanovit nezbytná ochranná opatření. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 6 odst. 1 směrnice 92/43/EHS jsou členské státy pro zvláštní oblasti ochrany povinny stanovit nezbytná ochranná opatření.

| (3) | Dne 28. února 2008 byla oblast Voordelta vyhlášena Nizozemskem zvláštní oblastí ochrany ve smyslu čl. 3 odst. 2 směrnice 92/43/EHS a Nizozemsko uvědomilo Komisi o záměru přijmout opatření s cílem omezit v této oblasti rybolovné činnosti. |
| --- | --- |

(3)

Dne 28. února 2008 byla oblast Voordelta vyhlášena Nizozemskem zvláštní oblastí ochrany ve smyslu čl. 3 odst. 2 směrnice 92/43/EHS a Nizozemsko uvědomilo Komisi o záměru přijmout opatření s cílem omezit v této oblasti rybolovné činnosti.

| (4) | Ustanovení čl. 6 odst. 4 směrnice 92/43/ES vyžaduje, aby členské státy přijaly veškerá kompenzační opatření nezbytná pro ochranu celkové soudržnosti sítě Natura 2000, je-li uskutečňován plán nebo projekt s významnými negativními účinky na lokalitu patřící do této sítě. V této souvislosti musí Nizozemsko přijmout vhodná kompenzační opatření poté, co budou v oblasti Voordelta vybudována přístavní zařízení „Maasvlakte 2“. K tomuto projektu zaujala Komise kladné stanovisko (stanovisko Komise K(2003) 1308 ze dne 24. dubna 2003). |
| --- | --- |

(4)

Ustanovení čl. 6 odst. 4 směrnice 92/43/ES vyžaduje, aby členské státy přijaly veškerá kompenzační opatření nezbytná pro ochranu celkové soudržnosti sítě Natura 2000, je-li uskutečňován plán nebo projekt s významnými negativními účinky na lokalitu patřící do této sítě. V této souvislosti musí Nizozemsko přijmout vhodná kompenzační opatření poté, co budou v oblasti Voordelta vybudována přístavní zařízení „Maasvlakte 2“. K tomuto projektu zaujala Komise kladné stanovisko (stanovisko Komise K(2003) 1308 ze dne 24. dubna 2003).

| (5) | Na opatření týkající se zachování, řízení a využívání živých vodních zdrojů se vztahují pravidla společné rybářské politiky. |
| --- | --- |

(5)

Na opatření týkající se zachování, řízení a využívání živých vodních zdrojů se vztahují pravidla společné rybářské politiky.

| (6) | Článek 9 nařízení (ES) č. 2371/2002 členským státům umožňuje přijmout nediskriminační opatření s cílem snížit na nejmenší míru důsledky rybolovu pro zachování mořských ekosystémů v pásmu 12 námořních mil za předpokladu, že Společenství nepřijalo opatření, která řeší otázky zachování a řízení výslovně v dané oblasti. Opatření členských států musí být slučitelná s cíli společné rybářské politiky uvedenými v článku 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 a nesmějí být méně přísná než stávající právní předpisy Společenství. Pokud se opatření dotýkají rybářských plavidel jiných členských států, musí být oznámena Komisi, dotčeným členským státům a regionálním poradním sborům a Komise je musí následně potvrdit. |
| --- | --- |

(6)

Článek 9 nařízení (ES) č. 2371/2002 členským státům umožňuje přijmout nediskriminační opatření s cílem snížit na nejmenší míru důsledky rybolovu pro zachování mořských ekosystémů v pásmu 12 námořních mil za předpokladu, že Společenství nepřijalo opatření, která řeší otázky zachování a řízení výslovně v dané oblasti. Opatření členských států musí být slučitelná s cíli společné rybářské politiky uvedenými v článku 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 a nesmějí být méně přísná než stávající právní předpisy Společenství. Pokud se opatření dotýkají rybářských plavidel jiných členských států, musí být oznámena Komisi, dotčeným členským státům a regionálním poradním sborům a Komise je musí následně potvrdit.

| (7) | Dne 13. května 2008 oznámilo Nizozemsko opatření, která zamýšlí přijmout, Komisi, Belgii, Dánsku, Německu a Francii, tedy členským státům, které jsou opatřeními dotčeny, jakož i Regionálnímu poradnímu sboru pro Severní moře. |
| --- | --- |

(7)

Dne 13. května 2008 oznámilo Nizozemsko opatření, která zamýšlí přijmout, Komisi, Belgii, Dánsku, Německu a Francii, tedy členským státům, které jsou opatřeními dotčeny, jakož i Regionálnímu poradnímu sboru pro Severní moře.

| (8) | Opatřeními v oblasti rybolovu, která Nizozemsko navrhuje, jsou vytvoření oblasti ochrany mořského dna s omezeným přístupem pro plavidla lovící výložníkovými vlečnými sítěmi s trnitými řetězy o výkonu motoru vyšším než 260 hp (191 kW) a vytvoření pěti klidových zón v uvedené oblasti ochrany mořského dna, kde má být zakázána většina rybolovných činností. |
| --- | --- |

(8)

Opatřeními v oblasti rybolovu, která Nizozemsko navrhuje, jsou vytvoření oblasti ochrany mořského dna s omezeným přístupem pro plavidla lovící výložníkovými vlečnými sítěmi s trnitými řetězy o výkonu motoru vyšším než 260 hp (191 kW) a vytvoření pěti klidových zón v uvedené oblasti ochrany mořského dna, kde má být zakázána většina rybolovných činností.

| (9) | Belgie a Regionální poradní sbor pro Severní moře Komisi předložily písemné připomínky k uvedenému oznámení. |
| --- | --- |

(9)

Belgie a Regionální poradní sbor pro Severní moře Komisi předložily písemné připomínky k uvedenému oznámení.

| (10) | Opatření navrhovaná Nizozemskem nejsou diskriminační, protože se vztahují stejně na všechna plavidla působící v dané oblasti. Jejich cílem je snížit na nejmenší míru důsledky rybolovu pro zachování mořských ekosystémů a mají se uplatňovat v pásmu 12 námořních mil od základních linií. Společenství nepřijalo žádné opatření týkající se zachování nebo řízení výslovně pro tuto oblast. |
| --- | --- |

(10)

Opatření navrhovaná Nizozemskem nejsou diskriminační, protože se vztahují stejně na všechna plavidla působící v dané oblasti. Jejich cílem je snížit na nejmenší míru důsledky rybolovu pro zachování mořských ekosystémů a mají se uplatňovat v pásmu 12 námořních mil od základních linií. Společenství nepřijalo žádné opatření týkající se zachování nebo řízení výslovně pro tuto oblast.

| (11) | Tato opatření jsou slučitelná s cíli uvedenými v článku 2 nařízení (ES) č. 2371/2002, zejména s preventivním přístupem, který se má uplatňovat při přijímání opatření určených k ochraně a zachování živých vodních zdrojů, a nejsou méně přísná než stávající právní předpisy Společenství, |
| --- | --- |

(11)

Tato opatření jsou slučitelná s cíli uvedenými v článku 2 nařízení (ES) č. 2371/2002, zejména s preventivním přístupem, který se má uplatňovat při přijímání opatření určených k ochraně a zachování živých vodních zdrojů, a nejsou méně přísná než stávající právní předpisy Společenství,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Opatření navrhovaná Nizozemskem pro zachování mořských ekosystémů v oblasti Voordelta uvedená v přílohách I až III se potvrzují.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Nizozemskému království.

V Bruselu dne 11. června 2008.

Za Komisi

Joe BORG

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7.

2

---

PŘÍLOHA I

Vyhláška o omezení přístupu do oblastí Hinderplaat, Bollen van de Ooster a Bollen van het Nieuwe Zand

13. května 2008

Ministr zemědělství, přírody a jakosti potravin

Omezení přístupu do přírodních oblastí podle oddílu 20 zákona o ochraně přírody z roku 1998, pokud jde o oblast sítě Natura 2000 „Voordelta“.

ÚVOD

V oddíle 20 pododdíle 1 zákona o ochraně přírody z roku 1998 (1) je stanoveno, že výkonné orgány provincií mohou omezit přístup do chráněných přírodních rezervací vymezených v oddíle 10 pododdíle 1, do vyhlášených oblastí definovaných v oddíle 10a pododdíle 1 a dalších oblastí, u kterých se takové vyhlášení zvažuje, vymezených v oddíle 12 nebo částí takových oblastí v míře, která je nezbytná pro zachování ekologické hodnoty dané oblasti.

V oddíle 20 pododdíle 2 zákona o ochraně přírody z roku 1998 je stanoveno, že pravomoc vymezená v pododdíle 1 přísluší ministru zemědělství, přírody a jakosti potravin, který jedná ve shodě s jiným ministrem v případě, že oblast vymezená v pododdíle 1 nebo její část je řízena tímto ministrem nebo jinými ministry nebo spadá do jejich působnosti.

Následující vyhláška se přijme ve shodě s ministrem dopravy, veřejných prací a vodního hospodářství. Mandát pro regionální záležitosti (2) udělený ministerstvu zemědělství, přírody a jakosti potravin stanoví, že oprávnění přijmout uvedené rozhodnutí jménem ministra zemědělství, přírody a jakosti potravin má regionální ředitel pro jižní oblasti.

Kvůli ochraně současné a budoucí ekologické hodnoty oblasti Voordelta sítě Natura 2000 (dále jen „Voordelta“) je nezbytné omezit přístup do několika částí této oblasti. Základ pro uložení těchto omezení přístupu je obsažen ve vyhlášce, kterou se Voordelta vyhlašuje oblastí ochrany (19. února 2008, č. DRZO/2008-113), v souvislosti s plněním cílů sítě Natura 2000 pro oblast Voordelta a také v kompenzačních povinnostech, které jsou součástí povolení podle zákona o ochraně přírody (17. dubna 2008, č. DRZW/2008-1670) vydaného pro výstavbu a provoz zařízení Maasvlakte 2. Tyto otázky jsou podrobněji popsány v obecné vysvětlující poznámce, která je k této vyhlášce připojena.

Tato vyhláška konkrétně upravuje omezení přístupu do níže uvedených oblastí. Zvláštní výjimky z omezení přístupu nijak nezmírňují požadavky na povolení stanovené v oddíle 19d zákona o ochraně přírody z roku 1998, ledaže jsou použitelné výjimky stanovené v oddíle 19d pododdíle 2 uvedeného zákona o ochraně přírody (tj. projekty nebo činnosti v souladu s plánem řízení).

VYHLÁŠKA

Oddíl 1

Omezuje se přístup do oblasti „Hinderplaat“, která se nachází uvnitř oblasti Voordelta, jak ukazuje mapa připojená k této vyhlášce.

Omezení přístupu do oblasti Hinderplaat se vztahuje na všechny druhy činností po celý rok s výjimkou níže vyjmenovaných činností:

Organizované výlety na kanoích

V období od 1. září do 1. května je povoleno celkem deset organizovaných výletů na kanoích (kajacích), přičemž v jednom dni se mohou uskutečnit nanejvýš dva takové výlety. Přitom platí také tyto dodatečné podmínky:

| — | Přístup je povolen pouze skupinám (čítajícím nejvýše šestnáct osob), které vede certifikovaný turistický průvodce nebo instruktor organizace NKB (Nizozemská kanoistická asociace) nebo TKBN (Nizozemská asociace turistické kanoistiky). |
| --- | --- |

—

Přístup je povolen pouze skupinám (čítajícím nejvýše šestnáct osob), které vede certifikovaný turistický průvodce nebo instruktor organizace NKB (Nizozemská kanoistická asociace) nebo TKBN (Nizozemská asociace turistické kanoistiky).

| — | Je zakázáno vstupovat na přílivové plošiny. Od odpočívajících tuleňů je třeba udržovat vzdálenost alespoň 250 m. |
| --- | --- |

—

Je zakázáno vstupovat na přílivové plošiny. Od odpočívajících tuleňů je třeba udržovat vzdálenost alespoň 250 m.

| — | Výlety musejí být registrovány alespoň 48 hodin předem v registračním středisku Handhaving Voordelta (na telefonním čísle, které je známo výše uvedeným organizacím). |
| --- | --- |

—

Výlety musejí být registrovány alespoň 48 hodin předem v registračním středisku Handhaving Voordelta (na telefonním čísle, které je známo výše uvedeným organizacím).

Rybolov pomocí vlečných sítí

Rybolov pomocí vlečných sítí je plavidlům, která mají motor o výkonu nižším než 191 kW (260 hp), povolen v období od 1. září do 1. května za podmínky, že ke dni přijetí této vyhlášky mají stávající povolení k takovému využívání dané oblasti. Výše uvedené se týká dvou podniků, konkrétně plavidel OD 2 a SL 22. Ta mají povoleno ve využívání oblasti pokračovat za těchto podmínek:

| — | Musejí udržovat vzdálenost alespoň 250 m od přílivových plošin. |
| --- | --- |

—

Musejí udržovat vzdálenost alespoň 250 m od přílivových plošin.

| — | Nejvyšší povolená rychlost je 7 uzlů (13 km/h). |
| --- | --- |

—

Nejvyšší povolená rychlost je 7 uzlů (13 km/h).

| — | Obě plavidla musejí být pro účely vynucování vybavena provozuschopným zařízením pro sledování. |
| --- | --- |

—

Obě plavidla musejí být pro účely vynucování vybavena provozuschopným zařízením pro sledování.

Rybolov rozhazováním sítí

Rybolov rozhazováním sítí (tenatových sítí na chytání ryb za žábry a tenatových sítí) je povolen po celý rok za podmínky, že ke dni přijetí této vyhlášky existuje platné povolení k takovému využívání oblasti. To se týká jednoho podniku, konkrétně plavidla Goeree 47. Toto plavidlo má povoleno ve využívání oblasti pokračovat za těchto podmínek:

| — | Musí udržovat vzdálenost alespoň 150 m od přílivových plošin. Před obdobím kojení tuleně obecného, během tohoto období a po jeho skončení (od 1. května do 1. září) musí od přílivových plošin udržovat vzdálenost alespoň 250 m. |
| --- | --- |

—

Musí udržovat vzdálenost alespoň 150 m od přílivových plošin. Před obdobím kojení tuleně obecného, během tohoto období a po jeho skončení (od 1. května do 1. září) musí od přílivových plošin udržovat vzdálenost alespoň 250 m.

| — | Nejvyšší povolená rychlost je 7 uzlů (13 km/h). |
| --- | --- |

—

Nejvyšší povolená rychlost je 7 uzlů (13 km/h).

| — | Rybářské plavidlo musí být pro účely vynucování vybaveno provozuschopným zařízením pro sledování. |
| --- | --- |

—

Rybářské plavidlo musí být pro účely vynucování vybaveno provozuschopným zařízením pro sledování.

Lety vrtulníků a rekreační létání v malých letadlech

Lety vrtulníků jsou nad touto oblastí povoleny ve výškách nad minimální výškou 1 000 stop (přibl. 300 m).

Padákové létání a létání na závěsných kluzácích jsou nad touto oblastí výslovně zakázány.

Pro účely všech ostatních forem rekreačního létání (motorového i bezmotorového) byla tato oblast vyhlášena „oblastí ochrany přírody“ podle kodexu chování pro všeobecné letectví Verantwoord Vliegen (Odpovědné létání), který se vztahuje na tuto kategorii (3) a který stanoví, že těmto oblastem je třeba se pokud možno vyhýbat. Je-li přelet nad takovou oblastí nevyhnutelný, musí být udržována výška alespoň 1 000 stop (přibl. 300 m) s výjimkou situací, kdy to z bezpečnostních důvodů není možné.

Oddíl 2

Omezuje se přístup do oblasti „Bollen van de Ooster“, která se nachází uvnitř oblasti Voordelta, jak ukazuje mapa připojená k této vyhlášce.

Omezení přístupu do oblasti Bollen van de Ooster platí po celý rok v případě menší letní klidové oblasti vyznačené na mapě. V době od 1. listopadu do 1. dubna se omezení přístupu vztahuje na větší zimní klidovou oblast vyznačenou na mapě.

Omezení přístupu do oblasti Bollen van de Ooster se vztahuje na všechny druhy činností s výjimkou těch, které jsou vyjmenovány níže:

Obchodní a rekreační plavba koridorem

Plavba přes zimní klidovou oblast vymezeným koridorem za podmínky, že rychlost nepřekročí 7 uzlů (13 km/h). Surfování a plachtění v koridoru je však zakázáno.

Kanoistika, windsurfing a surfování

Jízda na kanoích (nebo kajacích), windsurfing a surfování v severovýchodní části klidové oblasti vyznačené na přiložené mapě po celý rok (viz oddíl 5).

V této části klidové oblasti je pouze za účelem provozování uvedených sportů povoleno také vstupovat na přílivové plošiny.

Lety vrtulníků a rekreační létání v malých letadlech

Lety vrtulníků jsou nad touto oblastí povoleny ve výškách nad minimální výškou 1 000 stop (přibl. 300 m).

Padákové létání a létání na závěsných kluzácích jsou nad touto oblastí výslovně zakázány.

Pro účely všech ostatních forem rekreačního létání (motorového i bezmotorového) byla tato oblast vyhlášena „oblastí ochrany přírody“ podle kodexu chování pro všeobecné letectví Verantwoord Vliegen (Odpovědné létání), který se vztahuje na tuto kategorii a který stanoví, že těmto oblastem je třeba se pokud možno vyhýbat. Je-li přelet nad takovou oblastí nevyhnutelný, musí být udržována výška alespoň 1 000 stop (přibl. 300 m) s výjimkou situací, kdy to z bezpečnostních důvodů není možné.

Oddíl 3

Omezuje se přístup do oblasti „Bollen van het Nieuwe Zand“, která se nachází uvnitř oblasti Voordelta, jak ukazuje mapa připojená k této vyhlášce.

Omezení přístupu do oblasti Bollen van het Nieuwe Zand platí pouze od 1. listopadu do 1. května.

Omezení přístupu do oblasti Bollen van het Nieuwe Zand se vztahuje na všechny druhy činností s výjimkou těch, které jsou vyjmenovány níže:

Lety vrtulníků a rekreační létání v malých letadlech

Lety vrtulníků jsou nad touto oblastí povoleny ve výškách nad minimální výškou 1 000 stop (přibl. 300 m).

Padákové létání a létání na závěsných kluzácích jsou nad touto oblastí zakázány.

Pro účely všech ostatních forem rekreačního létání (motorového i bezmotorového) byla tato oblast vyhlášena „oblastí ochrany přírody“ podle kodexu chování pro všeobecné letectví Verantwoord Vliegen (Odpovědné létání), který se vztahuje na tuto kategorii a který stanoví, že těmto oblastem je třeba se pokud možno vyhýbat. Je-li přelet nad takovou oblastí nevyhnutelný, musí být udržována výška alespoň 1 000 stop (přibl. 300 m) s výjimkou situací, kdy to z bezpečnostních důvodů není možné.

Oddíl 4

Omezení přístupu uvedená v oddílech 1 až 3 výše se nepoužijí pro níže vyjmenované činnosti podle oddílu 20 pododdílu 4 zákona o ochraně přírody z roku 1998:

Plnění nezbytných úkolů státu

Přítomnost po celý rok kvůli plnění úkolů vykonávaných státem nebo jménem státu s použitím nebo bez použití plavidla, vozidla nebo letadla, pokud je nezbytná pro účely ochrany přírody, údržby, ohraničování, monitorování, inspekcí, sledování nebo vojenských činností.

Údržba kabelů a potrubí

Práce na údržbě kabelů a potrubí konané mezi 1. zářím a 1. květnem. Přístup mimo toto období je povolen pouze v nezbytných naléhavých případech na základě uvážení příslušného orgánu.

Oddíl 5

1.   Oblasti, do nichž byl touto vyhláškou omezen přístup, jsou vyznačeny na související mapě nazvané „Toegangsbeperkingsbesluit Hinderplaat, Bollen van de Ooster en Bollen van het Nieuwe Zand“ (vyhláška o omezení přístupu, Hinderplaat, Bollen van de Ooster a Bollen van het Nieuwe Zand) a přesně vymezeny prostřednictvím souřadnic.

2.   Hranice oblastí omezeného přístupu mohou být v terénu a ve vodě vyznačeny pomocí informačních tabulí a bójí.

3.   Mapy a další dodatky uvedené v pododdíle 1 jsou k dispozici k nahlížení po dobu šesti týdnů od zveřejnění v kancelářích ředitelství pro regionální záležitosti jižních oblastí ministerstva zemědělství, přírody a jakosti potravin na adrese Keisersgracht 5 v Eindhovenu. Úřední hodiny jsou od pondělí do pátku od 9 do 17 hod.

Oddíl 6

Tato vyhláška se zveřejní v Staatscourant (vládním věstníku). Vyhláška se musí vykládat ve spojení s důvodovou zprávou, která je k ní připojena.

MINISTR ZEMĚDĚLSTVÍ, PŘÍRODY A JAKOSTI POTRAVIN

zastoupený

regionálním ředitelem pro jižní oblasti

Námitky

Zainteresované strany mohou proti této vyhlášce podávat písemné námitky podle všeobecného správního zákona. Takové námitky je třeba ve lhůtě šesti týdnů od zveřejnění vyhlášky v Staatscourant (vládním věstníku) zaslat na tuto adresu:

Staatscourant

vládním věstníku

| Minister of Agriculture, Nature and Food Quality |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| PO Box 20401 |
| 2500 EK The Hague |
| The Netherland |

Minister of Agriculture, Nature and Food Quality

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

PO Box 20401

2500 EK The Hague

The Netherland

Námitky by měly být podepsány a měly by zahrnovat přinejmenším tyto informace:

| a) | jméno a adresa subjektu vznášejícího námitku, |
| --- | --- |

a)

jméno a adresa subjektu vznášejícího námitku,

| b) | datum, |
| --- | --- |

b)

datum,

| c) | identifikace vyhlášky, proti níž se vznáší námitka, a |
| --- | --- |

c)

identifikace vyhlášky, proti níž se vznáší námitka, a

| d) | odůvodnění námitky. |
| --- | --- |

d)

odůvodnění námitky.

DŮVODOVÁ ZPRÁVA

Oblasti Natura 2000

Oblast Voordelta je domovem rostlin a živočichů zvláštní ekologické hodnoty. Z toho důvodu byla vyhlášena oblastí sítě Natura 2000 v rámci směrnic EU o ptácích a o přírodních stanovištích. Nizozemsko má u některých druhů a jejich stanovišť povinnost uvést je do „stavu příznivého z hlediska jejich ochrany“ a v tomto stavu je uchovávat. Ochrana života v přírodě je právně upravena zákonem o rostlinách a živočiších a oblasti ochrany právně upravuje zákon o ochraně přírody z roku 1998. Podle tohoto zákona o ochraně přírody musí být pro každou oblast sítě Natura 2000 stanoven plán řízení.

Rostliny a živočichové zvláštní ekologické hodnoty se vyskytují v celé oblasti Voordelta, ale největší rozmanitostí se vyznačuje její severní polovina. Nejúčinnější jsou proto ochranná opatření uplatňovaná na těchto severních územích.

Zpráva o kompenzaci projektu Maasvlakte 2

Realizace projektu Maasvlakte 2 v oblasti sítě Natura 2000 Voordelta povede ke ztrátě ekologicky hodnotných rostlin a živočichů zčásti kvůli zmenšení výměry této oblasti o 2 455 hektarů. V hlavním územním rozhodnutí projektu Rozvoj hlavního rotterdamského přístavu 2006 (dále jen „územní rozhodnutí“) je stanoveno, že tato ztráta má být vykompenzována zřízením oblasti ochrany v jiné části oblasti Voordelta, kde by bylo možné zavést omezení využití. V územním rozhodnutí se rovněž konstatuje, že omezení využití a další opatření přispějí ke zvýšení ekologické hodnoty této oblasti ochrany. Ekologické požadavky byly vzaty v potaz a porovnány s rozsahem, v jakém by měla být uložena omezení lidské činnosti, zejména s ohledem na stávající lidské nebo jiné využití oblasti.

Rozvoj hlavního rotterdamského přístavu 2006

Povolení podle zákona o ochraně přírody vydané pro výstavbu a provoz zařízení Maasvlakte 2 zahrnuje kompenzační povinnost ohledně přírodního stanoviště typu 1110 a řady druhů ptáků.

Opatření

Z krátkodobého hlediska je důležité omezit přístup do některých částí oblasti Voordelta, aby bylo možné včas vyrovnat účinky výstavby a provozu zařízení Maasvlakte 2 a nadále dohlížet na ochranu a zachování ekologicky hodnotných rostlin a živočichů, kteří jsou uvedeni ve vyhlášce, jíž byla Voordelta vyhlášena oblastí ochrany.

Platná opatření pro oblast Voordelta budou také začleněna do plánu řízení oblasti Voordelta. Do doby, než tento plán řízení nabude účinnosti, zůstává v plném rozsahu použitelný oddíl 19d zákona o ochraně přírody z roku 1998. Tato vyhláška se přijímá pouze s cílem upravit a omezit přístup do některých oblastí a nestanoví žádné výjimky z požadavků na povolení, pokud tyto požadavky vyplývají z jakýchkoli použitelných právních předpisů.

Vyhlášky omezující přístup jsou založeny na dokumentu posouzení vlivů na životní prostředí a na příslušném vyhodnocení (provedeném pro účely přípravy plánu řízení oblasti Voordelta). Tyto dokumenty budou také začleněny do plánu řízení oblasti Voordelta. Cílem plánu řízení a vyhlášky o omezení přístupu je: uchovat chráněné přírodní hodnoty, vyrovnat ztrátu chráněných přírodních hodnot způsobenou výstavbou zařízení Maasvlakte 2 a v mezích této ochrany přírody vzít v potaz zájmy rekreace, cestovního ruchu a rybolovu.

Řídící opatření, jako jsou přijímaná omezení přístupu, budou na základě sledování a hodnocení v případě potřeby upravena.

Vysvětlující poznámka k omezením přístupu

Hinderplaat

Hinderplaat

Hinderplaat je důležitou odpočinkovou a potravní oblastí kajky mořské. Pro tento druh byly ve vyhlášce, kterou byla Voordelta vyhlášena oblastí ochrany, stanoveny cíle ochrany.

V této oblasti se nacházejí přílivové plošiny přilehlé k hlubokým kanálům, které jsou důležité pro tuleně obecného. Pro tuleně obecného byly ve vyhlášce, kterou byla Voordelta vyhlášena oblastí ochrany, stanoveny cíle zlepšení stavu.

Všechny přílivové plošiny v této oblasti tvoří nesmírně důležité oblasti odpočinku rybáka severního a rybáka obecného. Pro tyto druhy byly ve vyhlášce, kterou byla Voordelta vyhlášena oblastí ochrany, rovněž stanoveny cíle ochrany. V povolení podle zákona o ochraně přírody vydaném pro výstavbu a provoz zařízení Maasvlakte 2 je pro tyto druhy uložena kompenzační povinnost.

Bollen van de Ooster

Bollen van de Ooster

Bollen van de Ooster představuje důležitou oblast ochrany ptáků a důležitou odpočinkovou a potravní oblast turpana černého (v pobřežních oblastech), jakož i rybáka severního a rybáka obecného (na přílivových plošinách). Pro tyto druhy byly ve vyhlášce, kterou byla Voordelta vyhlášena oblastí ochrany, rovněž stanoveny cíle ochrany. V povolení podle zákona o ochraně přírody vydaném pro výstavbu a provoz zařízení Maasvlakte 2 je pro tyto druhy uložena kompenzační povinnost.

Tato oblast má také zvláštní význam pro ochranu tuleňů obecných, kteří obývají především jižní cíp přílivových plošin. Ve vyhlášce, kterou byla Voordelta vyhlášena oblastí ochrany, byly rovněž stanoveny cíle zlepšení stavu tuleně obecného.

Bollen van het Nieuwe Zand

Bollen van het Nieuwe Zand

Bollen van het Nieuwe Zand představuje jednu z nejdůležitějších centrálních odpočinkových a potravních oblastí turpana černého. Ve vyhlášce, kterou byla Voordelta vyhlášena oblastí ochrany, byly rovněž stanoveny cíle ochrany pro tento druh. V povolení podle zákona o ochraně přírody vydaném pro výstavbu a provoz zařízení Maasvlakte 2 je pro tento druh uložena kompenzační povinnost.

Cíle sítě Natura 2000

Tuleň obecný

Tuleň obecný

Na začátku minulého století deltu obývalo asi deset tisíc tuleňů obecných. Znečištění, lov a zásahy do jejich stanoviště v důsledku projektu Deltawerken však vedly ke snížení jejich počtu na pouhých několik desítek jedinců v době před padesáti lety. V posledních letech se jejich počet zvýšil na více než sto v celé deltě, přičemž 50 % z nich žije v oblasti Voordelta.

Tuleni využívají k odpočinku přílivové plošiny, například v oblastech Hinderplaat, Bollen van de Ooster (Aardappelenbult) a Verklikkerplaat. Voordelta však není dobrým místem pro jejich rozmnožování. Na plošinách totiž není dostatečný klid a ticho pro rození, kojení a odchov mláďat. Ticho a klid jsou velmi důležité po celý rok, ale nejdůležitější je v tomto ohledu doba před obdobím kojení mláďat, během tohoto období a po jeho skončení, tedy od 1. května do 1. září.

Opatření omezující přístup do míst odpočinku tuleňů na územích Hinderplaat, Bollen van de Ooster a Verklikkerplaat, která se nacházejí v oblasti Voordelta, jsou navržena tak, aby celou deltu mohlo obývat alespoň dvě stě tuleňů obecných. Na uvedených místech budou tuleni moci vychovávat svá mláďata, čímž budou naplněny cíle uvedené ve vyhlášce, kterou byla Voordelta vyhlášena oblastí ochrany.

Kajka mořská

Kajka mořská

Kajka mořská je v oblasti Voordelta především zimním návštěvníkem, ale menší skupiny se zde vyskytují i po celé léto. Kajky mořské žijí vždy v mělkých, před vlivy počasí chráněných částech oblastí Hinderplaat a Bollen van de Ooster. Jejich počty se rok od roku mění v závislosti na meziročním kolísání výskytu měkkýšů v dané oblasti. Populace kajky mořské v oblasti Voordelta jsou vystaveny tlaku vinou zmenšené dostupnosti potravy vyplývající z obchodního lovu měkkýšů a vinou rušivých vlivů rostoucího využívání oblasti pro rekreaci. Přestože výstavba a provoz zařízení Maasvlakte 2 nebudou mít na tento druh významný dopad, mají přijímaná opatření zásadní význam vzhledem k velmi špatném stavu jeho ochrany v celé zemi. Z tohoto důvodu se omezuje přístup do oblasti ležící přímo na východ od území Hinderplaat, aby byla zajištěna další existence uvedených populací v oblasti Voordelta.

Kompenzace projektu Maasvlakte 2

Rybák severní a rybák obecný

Rybák severní a rybák obecný

Rybák severní a rybák obecný se rozmnožují mimo území Voordelta v nedalekých oblastech sítě Natura 2000. Jejich potrava se skládá z drobných ryb, které chytají potápěním v mělkých pobřežních oblastech v blízkosti výše uvedených písečných břehů (stanoviště typu 1110). V důsledku výstavby zařízení Maasvlakte 2 dojde ke ztrátě zdrojů potravy blízko hnízdních kolonií. To bude mít největší dopad v letním období, kdy je rádius letu těchto ptáků omezený kvůli péči o mláďata.

Za stávajících podmínek je na bahnitých plošinách, které tito ptáci v oblasti Voordelta využívají, zajištěn jen omezený klid a ticho. Opatření omezující přístup jsou navržena tak, aby na přílivových plošinách na územích Hinderplaat a Bollen van de Ooster oblasti Voordelta vytvořila v letním období klidnější prostředí. Rybák severní a rybák obecný tak budou moci tuto oblast lépe využívat jako místo odpočinku pro mláďata a budou mít snadnější přístup ke zdrojům potravy na moři.

Turpan černý

Turpan černý

Turpan černý je stěhovavý pták, který oblast Voordelta navštěvuje v zimních měsících. Tento druh se vyskytuje především v pobřežních oblastech na jihovýchod od území Bollen van de Ooster a na území Bollen van het Nieuwe Zand a v jeho okolí. V letních měsících v oblasti Voordelta zůstávají menší počty turpana černého, které ji využívají jako místo pelichání.

Turpani černí se živí měkkýši, které loví v mělkých pobřežních vodách, jež budou výstavbou zařízení Maasvlakte 2 částečně zničeny. Opatření omezující přístup do pobřežních oblastí území Bollen van de Ooster (a Bollen van het Nieuwe Zand) jsou navržena tak, aby zabezpečila dostatečný rozsah a dostupnost zdrojů potravy, které vynahradí možnou ztrátu potravní oblasti tohoto druhu v okolí zařízení Maasvlakte 2.

Volně žijící druhy jsou zvláště citlivé na rušivé vlivy lodní dopravy a rekreačního využití vody. Existuje naděje, že zabezpečením ticha a klidu během všech zimních měsíců v oblastech, kde tyto druhy ve velkých počtech shánějí potravu a odpočívají, bude možné v celé oblasti Voordelta zachovat příznivé podmínky pro turpana černého, které budou rovnocenné stavu před výstavbou zařízení Maasvlakte 2. V letních měsících postačí kratší letní období klidu.

MAPY

Image

Image

Image

---

(1)  Účinný ve znění vyhlášeném v Staatsblad 2005 (sbírce zákonů, nařízení a vyhlášek 2005), s. 473.

1

(2)  Staatscourant 2006 (vládní věstník 2006), č. 91.

2

(3)  Kodex chování Verantwoord Vliegen (Odpovědné létání), Královská nizozemská letecká asociace (RNAA), 2004.

3

Verantwoord Vliegen

---

PŘÍLOHA II

Vyhláška o omezení přístupu do oblasti ochrany mořského dna

13. května 2008

Ministr zemědělství, přírody a jakosti potravin

Omezení přístupu do přírodních oblastí podle oddílu 20 zákona o ochraně přírody z roku 1998, pokud jde o oblast sítě Natura 2000 „Voordelta“.

ÚVOD

V oddíle 20 pododdíle 1 zákona o ochraně přírody z roku 1998 (1) je stanoveno, že výkonné orgány provincií mohou omezit přístup do chráněných přírodních rezervací vymezených v oddíle 10 pododdíle 1, do vyhlášených oblastí vymezených v oddíle 10a pododdíle 1 a dalších oblastí, u kterých se takové vyhlášení zvažuje, vymezených v oddíle 12 nebo částí takových oblastí v míře, která je nezbytná pro zachování ekologické hodnoty dané oblasti.

V oddíle 20 pododdíle 2 zákona o ochraně přírody z roku 1998 je stanoveno, že pravomoc vymezená v pododdíle 1 přísluší ministru zemědělství, přírody a jakosti potravin, který jedná ve shodě s jiným ministrem v případě, že oblast vymezená v pododdíle 1 nebo její část je řízena tímto ministrem nebo jinými ministry nebo spadá do jejich působnosti.

Následující vyhláška se přijme ve shodě s ministrem dopravy, veřejných prací a vodního hospodářství. Mandát pro regionální záležitosti (2) udělený ministerstvu zemědělství, přírody a jakosti potravin stanoví, že oprávnění přijmout uvedené rozhodnutí jménem ministra zemědělství, přírody a jakosti potravin má regionální ředitel pro jižní oblasti.

Kvůli ochraně současné a budoucí ekologické hodnoty oblasti Voordelta sítě Natura 2000 (dále jen „Voordelta“) je nezbytné omezit přístup do několika částí této oblasti. Základ pro uložení těchto omezení přístupu je obsažen ve vyhlášce, kterou se Voordelta vyhlašuje oblastí ochrany (19. února 2008, č. DRZO/2008-113), v souvislosti s plněním cílů sítě Natura 2000 pro oblast Voordelta a také v kompenzačních povinnostech, které jsou součástí povolení podle zákona o ochraně přírody (17. dubna 2008, č. DRZW/2008-1670) vydaného pro výstavbu a provoz zařízení Maasvlakte 2. Tyto otázky jsou podrobněji popsány v obecné vysvětlující poznámce, která je k této vyhlášce připojena.

Tato vyhláška konkrétně upravuje omezení přístupu do níže uvedených oblastí. Zvláštní výjimky z omezení přístupu nijak nezmírňují požadavky na povolení stanovené v oddíle 19d zákona o ochraně přírody z roku 1998, ledaže jsou použitelné výjimky stanovené v oddíle 19d pododdíle 2 uvedeného zákona o ochraně přírody (tj. projekty nebo činnosti v souladu s plánem řízení).

VYHLÁŠKA

Oddíl 1

V oblasti Voordelta se omezuje přístup plavidel lovících výložníkovými vlečnými sítěmi o výkonu motoru vyšším než 191 kW (260 hp) do oblasti ochrany mořského dna vyznačené na mapě připojené k této vyhlášce.

Omezení přístupu platí po celý rok.

Oddíl 2

| 1. | Oblast, do níž byl touto vyhláškou omezen přístup, je vyznačena na související mapě nazvané „Toegangsbeperkingsbesluit bodembeschermingsgebiet Voordelta“ (vyhláška o omezení přístupu – oblast ochrany mořského dna v oblasti Voordelta) a přesně vymezena prostřednictvím souřadnic. |
| --- | --- |

1.

Oblast, do níž byl touto vyhláškou omezen přístup, je vyznačena na související mapě nazvané „Toegangsbeperkingsbesluit bodembeschermingsgebiet Voordelta“ (vyhláška o omezení přístupu – oblast ochrany mořského dna v oblasti Voordelta) a přesně vymezena prostřednictvím souřadnic.

| 2. | Mapy a další dodatky uvedené v pododdíle 1 jsou k dispozici k nahlížení po dobu šesti týdnů od zveřejnění v kancelářích ředitelství pro regionální záležitosti jižních oblastí ministerstva zemědělství, přírody a jakosti potravin na adrese Keisersgracht 5 v Eindhovenu. Úřední hodiny jsou od pondělí do pátku od 9 do 17 hod. |
| --- | --- |

2.

Mapy a další dodatky uvedené v pododdíle 1 jsou k dispozici k nahlížení po dobu šesti týdnů od zveřejnění v kancelářích ředitelství pro regionální záležitosti jižních oblastí ministerstva zemědělství, přírody a jakosti potravin na adrese Keisersgracht 5 v Eindhovenu. Úřední hodiny jsou od pondělí do pátku od 9 do 17 hod.

Oddíl 3

Tato vyhláška se zveřejní v Staatscourant (vládním věstníku). Vyhláška se musí vykládat ve spojení s důvodovou zprávou, která je k ní připojena.

MINISTR ZEMĚDĚLSTVÍ, PŘÍRODY A JAKOSTI POTRAVIN

zastoupený

regionálním ředitelem pro jižní oblasti

Námitky

Zainteresované strany mohou proti této vyhlášce podávat písemné námitky podle všeobecného správního zákona. Takové námitky je třeba ve lhůtě šesti týdnů od zveřejnění vyhlášky v Staatscourant (vládním věstníku) zaslat na tuto adresu:

Staatscourant

vládním věstníku

| Minister of Agriculture, Nature and Food Quality |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| PO Box 20401 |
| 2500 EK The Hague |
| The Netherlands |

Minister of Agriculture, Nature and Food Quality

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

PO Box 20401

2500 EK The Hague

The Netherlands

Námitky by měly být podepsány a měly by zahrnovat přinejmenším tyto informace:

| a) | jméno a adresa subjektu vznášejícího námitku, |
| --- | --- |

a)

jméno a adresa subjektu vznášejícího námitku,

| b) | datum, |
| --- | --- |

b)

datum,

| c) | identifikace vyhlášky, proti níž se vznáší námitka, a |
| --- | --- |

c)

identifikace vyhlášky, proti níž se vznáší námitka, a

| d) | odůvodnění námitky. |
| --- | --- |

d)

odůvodnění námitky.

DŮVODOVÁ ZPRÁVA

Oblasti Natura 2000

Oblast Voordelta je domovem rostlin a živočichů zvláštní ekologické hodnoty. Z toho důvodu byla vyhlášena oblastí sítě Natura 2000 v rámci směrnic EU o ptácích a o přírodních stanovištích. Nizozemsko má u některých druhů a jejich stanovišť povinnost uvést je do „stavu příznivého z hlediska jejich ochrany“ a v tomto stavu je uchovávat. Ochrana života v přírodě je právně upravena zákonem o rostlinách a živočiších a oblasti ochrany právně upravuje zákon o ochraně přírody z roku 1998. Podle tohoto zákona o ochraně přírody musí být pro každou oblast sítě Natura 2000 stanoven plán řízení.

Rostliny a živočichové zvláštní ekologické hodnoty se vyskytují v celé oblasti Voordelta, ale největší rozmanitostí se vyznačuje její severní polovina. Nejúčinnější jsou proto ochranná opatření uplatňovaná na těchto severních územích.

Zpráva o kompenzaci projektu Maasvlakte 2

Realizace projektu Maasvlakte 2 v oblasti sítě Natura 2000 Voordelta povede ke ztrátě ekologicky hodnotných rostlin a živočichů vinou zmenšení výměry této oblasti o 2 455 hektarů. V hlavním územním rozhodnutí projektu Rozvoj hlavního rotterdamského přístavu 2006 (dále jen „územní rozhodnutí“) je stanoveno, že tato ztráta má být vykompenzována zřízením oblasti ochrany v jiné části oblasti Voordelta, kde by bylo možné zavést omezení využití.

Rozvoj hlavního rotterdamského přístavu 2006

V územním rozhodnutí se rovněž konstatuje, že omezení využití a další opatření přispějí ke zvýšení ekologické hodnoty této oblasti ochrany. Ekologické požadavky byly vzaty v potaz a porovnány s rozsahem, v jakém by měla být uložena omezení lidské činnosti, zejména s ohledem na stávající lidské nebo jiné využití oblasti.

Povolení podle zákona o ochraně přírody vydané pro výstavbu a provoz zařízení Maasvlakte 2 zahrnuje kompenzační povinnost ohledně přírodního stanoviště typu 1 110 a řady druhů ptáků.

Opatření

Z krátkodobého hlediska je důležité omezit přístup do některých částí oblasti Voordelta, aby bylo možné včas vyrovnat účinky výstavby a provozu zařízení Maasvlakte 2 a nadále dohlížet na ochranu a zachování ekologicky hodnotných rostlin a živočichů, kteří jsou uvedeni ve vyhlášce, jíž byla Voordelta vyhlášena oblastí ochrany.

Platná opatření pro oblast Voordelta budou také začleněna do plánu řízení oblasti Voordelta. Do doby, než tento plán řízení nabude účinnosti, zůstává v plném rozsahu použitelný oddíl 19d zákona o ochraně přírody z roku 1998. Tato vyhláška se přijímá pouze s cílem upravit přístup a omezení přístupu do některých oblastí a nestanoví žádné výjimky z požadavků na povolení, pokud tyto požadavky vyplývají z jakýchkoli použitelných právních předpisů.

Vyhlášky omezující přístup jsou založeny na dokumentu posouzení vlivů na životní prostředí a na příslušném vyhodnocení (provedeném pro účely přípravy plánu řízení oblasti Voordelta). Tyto dokumenty budou také začleněny do plánu řízení oblasti Voordelta. Cílem plánu řízení a vyhlášky o omezení přístupu je: uchovat chráněné přírodní hodnoty, vyrovnat ztrátu chráněných přírodních hodnot způsobenou výstavbou zařízení Maasvlakte 2 a v mezích této ochrany přírody vzít v potaz zájmy rekreace, cestovního ruchu a rybolovu.

Řídící opatření, jako jsou přijímaná omezení přístupu, budou na základě sledování a hodnocení v případě potřeby upravena.

Vysvětlující poznámky k omezením přístupu

Kompenzace projektu Maasvlakte 2

Kompenzace projektu Maasvlakte 2

Stanoviště typu 1 110 (písečné břehy trvale mělce zaplavené mořskou vodou)

Na písečných březích v přílivových deltách se střídáním sladké a slané vody žije řada druhů suchozemských živočichů a ryb. Tyto oblasti delt jsou důležitým potravním územím pro ptáky a tuleně, a proto je tak důležité, aby zůstaly zachovány. Vlivem rozšíření rotterdamského přístavu o zařízení Maasvlakte 2 dojde v oblasti Voordelta ke ztrátě celkem 2 455 hektarů tohoto typu přírodního stanoviště. Ztráta tohoto území povede ke zmizení části půdní fauny (biomasy), která by jinak sloužila jako potrava ryb a ptáků.

Jelikož písečné břehy v mělkých pobřežních vodách nelze vytvořit na jiných místech, přijímají se opatření ke zvýšení kvality podobných částí mořského dna na jiných místech oblasti Voordelta, která budou sloužit jako potravní území pro ptáky a ryby. Cílem je zvýšit objem biomasy, která je zdrojem potravy ptáků a ryb, v oblasti ochrany tak, aby byl celkový objem biomasy v oblasti Voordelta zachován na konstantní úrovni, srovnatelné se stavem před výstavbou zařízení Maasvlakte 2. Tím budou vyrovnány účinky výstavby a provozu uvedeného zařízení.

Celková čistá výměra oblasti ochrany činí 24 550 hektarů, tedy desetinásobek rozlohy ztraceného území. Vynásobení činitelem 10 vychází z odborných posudků a dostupných výzkumných údajů, které ukázaly, že omezení využití oblasti může vést ke zvýšení kvality půdy, dané nárůstem objemu biomasy, přinejmenším o 10 %. Na základě tohoto odborného posouzení a dalšího zkoumání bylo v oddíle 1 územního rozhodnutí stanoveno, že nejlepším způsobem, jak vyrovnat účinky výstavby a provozu zařízení Maasvlakte 2, bude zřízení mořské rezervace (v této vyhlášce označované jako oblast ochrany). Následný výzkum ukázal, že dostatečným opatřením pro dosažení uvedeného cíle je zakázat přístup do oblasti ochrany plavidlům lovícím výložníkovými vlečnými sítěmi s výkonem motoru přesahujícím 191 kW (260 hp). Vyhláška o omezení přístupu navazuje na tato zjištění.

MAPA

Image

---

(1)  Účinný ve znění vyhlášeném v Staatsblad 2005 (sbírce zákonů, nařízení a vyhlášek 2005), s. 473.

1

(2)  Staatscourant 2006 (vládní věstník 2006), č. 91.

2

---

PŘÍLOHA III

Vyhláška o omezení přístupu do oblastí Verklikkerplaat a Slikken van Voorne

13. května 2008

Ministr zemědělství, přírody a jakosti potravin

Omezení přístupu do přírodních oblastí podle oddílu 20 zákona o ochraně přírody z roku 1998, pokud jde o oblast sítě Natura 2000 „Voordelta“.

ÚVOD

V oddíle 20 pododdíle 1 zákona o ochraně přírody z roku 1998 (1) je stanoveno, že výkonné orgány provincií mohou omezit přístup do chráněných přírodních rezervací vymezených v oddíle 10 pododdíle 1, do vyhlášených oblastí vymezených v oddíle 10a pododdíle 1 a dalších oblastí, u kterých se takové vyhlášení zvažuje, vymezených v oddíle 12 nebo částí takových oblastí v míře, která je nezbytná pro zachování ekologické hodnoty dané oblasti.

V oddíle 20 pododdíle 2 zákona o ochraně přírody z roku 1998 je stanoveno, že pravomoc vymezená v pododdíle 1 přísluší ministru zemědělství, přírody a jakosti potravin, který jedná ve shodě s jiným ministrem v případě, že oblast vymezená v pododdíle 1 nebo její část je řízena tímto ministrem nebo jinými ministry nebo spadá do jejich působnosti.

Následující vyhláška se přijme ve shodě s ministrem dopravy, veřejných prací a vodního hospodářství. Mandát pro regionální záležitosti (2) udělený ministerstvu zemědělství, přírody a jakosti potravin stanoví, že oprávnění přijmout uvedené rozhodnutí jménem ministra zemědělství, přírody a jakosti potravin má regionální ředitel pro jižní oblasti.

Kvůli ochraně současné a budoucí ekologické hodnoty oblasti Voordelta sítě Natura 2000 (dále jen „Voordelta“) je nezbytné omezit přístup do několika částí této oblasti. Základ pro uložení těchto omezení přístupu je obsažen ve vyhlášce, kterou se Voordelta vyhlašuje oblastí ochrany (19. února 2008, č. DRZO/2008-113), v souvislosti s plněním cílů sítě Natura 2000 pro oblast Voordelta a také v kompenzačních povinnostech, které jsou součástí povolení podle zákona o ochraně přírody (17. dubna 2008, č. DRZW/2008-1670) vydaného pro výstavbu a provoz zařízení Maasvlakte 2. Tyto otázky jsou podrobněji popsány v obecné důvodové zprávě, která je k této vyhlášce připojena.

Tato vyhláška konkrétně upravuje omezení přístupu do níže uvedených oblastí. Zvláštní výjimky z omezení přístupu nijak nezmírňují požadavky na povolení stanovené v oddíle 19d zákona o ochraně přírody z roku 1998, ledaže jsou použitelné výjimky stanovené v oddíle 19d pododdíle 2 uvedeného zákona o ochraně přírody (tj. projekty nebo činnosti v souladu s plánem řízení).

VYHLÁŠKA

Oddíl 1

Omezuje se přístup do oblasti „Verklikkerplaat“ vyznačené na mapě, která je k této vyhlášce připojena.

Omezení přístupu do oblasti Verklikkerplaat platí po celý rok.

Omezení přístupu se vztahuje na všechny druhy činností s výjimkou těch, které jsou vyjmenovány níže:

Lety vrtulníků a rekreační létání v malých letadlech

Lety vrtulníků jsou nad touto oblastí povoleny ve výškách nad minimální výškou 1 000 stop (přibl. 300 m).

Padákové létání a létání na závěsných kluzácích jsou nad touto oblastí zakázány.

Pro účely všech ostatních forem rekreačního létání (motorového i bezmotorového) byla tato oblast vyhlášena „oblastí ochrany přírody“ podle kodexu chování pro všeobecné letectví Verantwoord Vliegen (Odpovědné létání), který se vztahuje na tuto kategorii (3) a který stanoví, že těmto oblastem je třeba se pokud možno vyhýbat. Je-li přelet nad takovou oblastí nevyhnutelný, musí být udržována výška alespoň 1 000 stop (přibl. 300 m) s výjimkou situací, kdy to z bezpečnostních důvodů není možné.

Oddíl 2

Omezuje se přístup do oblasti „Slikken van Voorne“, která se nachází uvnitř oblasti Voordelta, jak ukazuje mapa připojená k této vyhlášce.

Omezení přístupu do oblasti Slikken van Voorne platí po celý rok.

Omezení přístupu se nepoužije pro níže uvedené činnosti:

Rybolov pomocí zátahových sítí

Rybolov pomocí zátahových sítí je povolen po celý rok za níže uvedených podmínek. To se týká jednoho podniku, konkrétně plavidla Tholen 5.

Musí se udržovat vzdálenost alespoň 250 m od útočišť před vysokým přílivem na bahnitých mělčinách.

Rybářské plavidlo musí být pro účely vynucování vybaveno provozuschopným zařízením pro sledování.

Lety vrtulníků a rekreační létání v malých letadlech

Lety vrtulníků jsou nad touto oblastí povoleny ve výškách nad minimální výškou 1 000 stop (přibl. 300 m).

Padákové létání a létání na závěsných kluzácích jsou nad touto oblastí výslovně zakázány.

Pro účely všech ostatních forem rekreačního létání (motorového i bezmotorového) byla tato oblast vyhlášena „oblastí ochrany přírody“ podle kodexu chování pro všeobecné letectví Verantwoord Vliegen (Odpovědné létání), který se vztahuje na tuto kategorii a který stanoví, že těmto oblastem je třeba se pokud možno vyhýbat. Je-li přelet nad takovou oblastí nevyhnutelný, musí být udržována výška alespoň 1 000 stop (přibl. 300 m) s výjimkou situací, kdy to z bezpečnostních důvodů není možné.

Oddíl 3

Omezení přístupu uvedená v oddílu 1 se na základě oddílu 20 pododdílu 4 zákona o ochraně přírody z roku 1998 nepoužijí pro tyto činnosti:

Plnění nezbytných úkolů státu

Přítomnost po celý rok kvůli plnění úkolů vykonávaných státem nebo jménem státu s použitím nebo bez použití plavidla, vozidla nebo letadla, pokud je nezbytná pro účely ochrany přírody, údržby, ohraničování, monitorování, inspekcí, sledování nebo vojenských činností.

Údržba kabelů a potrubí

Práce na údržbě kabelů a potrubí konané mezi 1. zářím a 1. květnem. Přístup mimo toto období je povolen pouze v nezbytných naléhavých případech na základě uvážení příslušného orgánu.

Oddíl 4

1.   Oblasti, do nichž byl touto vyhláškou omezen přístup, jsou vyznačeny na související mapě nazvané „Toegangelijkheidsbesluit Verklikkerplaat en Slikken van Voorne“ (vyhláška o omezení přístupu, Verklikkerplaat a Slikken van Voorne) a přesně vymezeny prostřednictvím souřadnic.

2.   Hranice oblasti omezeného přístupu mohou být v terénu a ve vodě vyznačeny pomocí informačních tabulí a bójí.

3.   Mapy a další dodatky uvedené v pododdíle 1 jsou k dispozici k nahlížení po dobu šesti týdnů od zveřejnění v kancelářích ředitelství pro regionální záležitosti jižních oblastí ministerstva zemědělství, přírody a jakosti potravin na adrese Keisersgracht 5 v Eindhovenu. Úřední hodiny jsou od pondělí do pátku od 9 do 17 hod.

Oddíl 5

Tato vyhláška se zveřejní v Staatscourant (vládním věstníku). Vyhláška se musí vykládat ve spojení s důvodovou zprávou, která je k ní připojena.

MINISTR ZEMĚDĚLSTVÍ, PŘÍRODY A JAKOSTI POTRAVIN

zastoupený

regionálním ředitelem pro jižní oblasti

Námitky

Zainteresované strany mohou proti této vyhlášce podávat písemné námitky podle všeobecného správního zákona. Takové námitky je třeba ve lhůtě šesti týdnů od zveřejnění vyhlášky v Staatscourant (vládním věstníku) zaslat na tuto adresu:

Staatscourant

vládním věstníku

| Minister of Agriculture, Nature and Food Quality |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| PO Box 20401 |
| 2500 EK The Hague |
| The Hetherlands |

Minister of Agriculture, Nature and Food Quality

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

PO Box 20401

2500 EK The Hague

The Hetherlands

Námitky by měly být podepsány a měly by zahrnovat přinejmenším tyto informace:

| a) | jméno a adresa subjektu vznášejícího námitku, |
| --- | --- |

a)

jméno a adresa subjektu vznášejícího námitku,

| b) | datum, |
| --- | --- |

b)

datum,

| c) | identifikace vyhlášky, proti níž se vznáší námitka, a |
| --- | --- |

c)

identifikace vyhlášky, proti níž se vznáší námitka, a

| d) | odůvodnění námitky. |
| --- | --- |

d)

odůvodnění námitky.

DŮVODOVÁ ZPRÁVA

Oblasti Natura 2000

Oblast Voordelta je domovem rostlin a živočichů zvláštní ekologické hodnoty. Z toho důvodu byla vyhlášena oblastí sítě Natura 2000 v rámci směrnic EU o ptácích a o přírodních stanovištích. Nizozemsko má u některých druhů a jejich stanovišť povinnost uvést je do „stavu příznivého z hlediska jejich ochrany“ a v tomto stavu je uchovávat. Ochrana života v přírodě je právně upravena zákonem o rostlinách a živočiších a oblasti ochrany právně upravuje zákon o ochraně přírody z roku 1998. Podle tohoto zákona o ochraně přírody musí být pro každou oblast sítě Natura 2000 stanoven plán řízení.

Rostliny a živočichové zvláštní ekologické hodnoty se vyskytují v celé oblasti Voordelta, ale největší rozmanitostí se vyznačuje její severní polovina. Nejúčinnější jsou proto ochranná opatření uplatňovaná na těchto severních územích.

Zpráva o kompenzaci projektu Maasvlakte 2

Realizace projektu Maasvlakte 2 v oblasti sítě Natura 2000 Voordelta povede ke ztrátě ekologicky hodnotných rostlin a živočichů zčásti kvůli zmenšení výměry této oblasti o 2 455 hektarů. V hlavním územním rozhodnutí projektu Rozvoj hlavního rotterdamského přístavu 2006 (dále jen „územní rozhodnutí“) je stanoveno, že tato ztráta má být vykompenzována zřízením oblasti ochrany v jiné části oblasti Voordelta, kde by bylo možné zavést omezení využití. V územním rozhodnutí se rovněž konstatuje, že omezení využití a další opatření přispějí ke zvýšení ekologické hodnoty této oblasti ochrany. Ekologické požadavky byly vzaty v potaz a porovnány s rozsahem, v jakém by měla být uložena omezení lidské činnosti, zejména s ohledem na stávající lidské nebo jiné využití oblasti.

Rozvoj hlavního rotterdamského přístavu 2006

Povolení podle zákona o ochraně přírody vydané pro výstavbu a provoz zařízení Maasvlakte 2 zahrnuje kompenzační povinnost ohledně přírodního stanoviště typu 1 110 a řady druhů ptáků. Zvažovanou vyhláškou o omezení přístupu mají být přijata kompenzační opatření doplňující cíle stanovené v rámci sítě Natura 2000.

Opatření

Z krátkodobého hlediska je důležité omezit přístup do některých částí oblasti Voordelta, aby bylo možné včas vyrovnat účinky výstavby a provozu zařízení Maasvlakte 2 a nadále dohlížet na ochranu a zachování ekologicky hodnotných rostlin a živočichů, kteří jsou uvedeni ve vyhlášce, jíž byla Voordelta vyhlášena oblastí ochrany.

Platná opatření pro oblast Voordelta budou také začleněna do plánu řízení oblasti Voordelta. Do doby, než tento plán řízení nabude účinnosti, zůstává v plném rozsahu použitelný oddíl 19d zákona o ochraně přírody z roku 1998. Tato vyhláška se přijímá pouze s cílem upravit a omezit přístup do některých oblastí a nestanoví žádné výjimky z požadavků na povolení, pokud tyto požadavky vyplývají z jakýchkoli použitelných právních předpisů.

Vyhlášky omezující přístup jsou založeny na dokumentu posouzení vlivů na životní prostředí a na příslušném vyhodnocení (provedeném pro účely přípravy plánu řízení oblasti Voordelta). Tyto dokumenty budou také začleněny do plánu řízení oblasti Voordelta. Cílem plánu řízení a vyhlášky o omezení přístupu je: uchovat chráněné přírodní hodnoty, vyrovnat ztrátu chráněných přírodních hodnot způsobenou výstavbou zařízení Maasvlakte 2 a v mezích této ochrany přírody vzít v potaz zájmy rekreace, cestovního ruchu a rybolovu.

Řídící opatření, jako jsou přijímaná omezení přístupu, budou na základě sledování a hodnocení v případě potřeby upravena.

Vysvětlující poznámky k omezením přístupu

Oblast Slikken van Voorne je důležitá pro ochranu různých druhů ptáků, které ji obývají (přibližně dvacet druhů, především kachny a brodiví ptáci) a pro něž byly ve vyhlášce, kterou byla Voordelta vyhlášena oblastí ochrany, stanoveny cíle ochrany.

Oblast Verklikkerplaat má zvláštní význam pro ochranu tuleně obecného.

Cíle sítě Natura 2000

Brodiví ptáci a kachny

Brodiví ptáci a kachny

Různé druhy brodivých ptáků a kachen, například ústřičník velký a kopřivka obecná, využívají území Slikken van Voorne v oblasti Voordelta jako místo pro odpočinek a hledání potravy. Voordelta má přitom čím dál větší význam pro jejich přežití, protože se zmenšují jejich stanoviště na jiných místech, jako jsou písečné břehy v oblasti Oosterschelde, kde tito stěhovaví ptáci odpočívají a nacházejí potravu.

Tyto ptáky, kteří jsou zvláště citliví na hluk a prudké pohyby, ruší rekreační aktivity v jejich bezprostřední blízkosti, jak na plážích, tak ve vodě. Tento problém se zhoršuje s tím, jak se neustále prodlužuje rekreační sezóna. Opatření omezující přístup do oblasti Slikken van Voorne jsou určena k dosažení cílů ochrany stanovených pro kachny a brodivé ptáky ve vyhlášce, kterou byla Voordelta vyhlášena oblastí ochrany.

Tuleň obecný

Tuleň obecný

Na začátku minulého století deltu obývalo asi deset tisíc tuleňů obecných. Znečištění, lov a zásahy do jejich stanoviště v důsledku projektu Deltawerken však vedly ke snížení jejich počtu na pouhých několik desítek jedinců v době před padesáti lety. V posledních letech se jejich počet zvýšil na více než sto v celé deltě, přičemž 50 % z nich žije v oblasti Voordelta.

Tuleni využívají k odpočinku přílivové plošiny, například v oblastech Hinderplaat, Bollen van de Ooster (Aardappelenbult) a Verklikkerplaat. Voordelta však není dobrým místem pro jejich rozmnožování. Na plošinách totiž není dostatečný klid a ticho pro rození, kojení a odchov mláďat. Ticho a klid jsou velmi důležité po celý rok, ale nejdůležitější je v tomto ohledu doba před obdobím kojení mláďat, během tohoto období a po jeho skončení, tedy od 1. května do 1. září.

Opatření omezující přístup do míst odpočinku tuleňů na územích Hinderplaat, Bollen van de Ooster a Verklikkerplaat, která se nacházejí v oblasti Voordelta, jsou navržena tak, aby celou deltu mohlo obývat alespoň dvě stě tuleňů obecných. Na uvedených místech budou tuleni moci vychovávat svá mláďata, čímž budou naplněny cíle uvedené ve vyhlášce, kterou byla Voordelta vyhlášena oblastí ochrany.

MAPY

Image

Image

---

(1)  Účinný ve znění vyhlášeném v Staatsblad 2005 (sbírce zákonů, nařízení a vyhlášek 2005), s. 473.

1

(2)  Staatscourant 2006 (vládní věstník 2006), č. 91.

2

(3)  Kodex chování Verantwoord Vliegen (Odpovědné létání), Královská nizozemská letecká asociace (RNAA), 2004.

3

Verantwoord Vliegen

---

| 10.12.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/20 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/20

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 30. října 2008,

kterým se podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES stanoví hodnoty pro klasifikace monitorovacích systémů členských států vyplývající z mezikalibračního porovnání

(oznámeno pod číslem K(2008) 6016)

(Text s významem pro EHP)

(2008/915/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (1), a zejména na oddíl 1.4.1 bod ix) přílohy V uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. a) bodu ii) směrnice 2000/60/ES požaduje, aby členské státy zajistily ochranu, zlepšení stavu a obnovu všech útvarů povrchových vod s cílem dosáhnout dobrého stavu povrchových vod nejpozději do patnácti let ode dne vstupu uvedené směrnice v platnost, s výhradou určitých výjimek, v souladu s ustanoveními podle přílohy V. Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. a) bodu iii) směrnice 2000/60/ES na členských státech požaduje, aby zajistily ochranu a zlepšení stavu všech umělých a silně ovlivněných vodních útvarů s cílem dosáhnout dobrého ekologického potenciálu a dobrého chemického stavu povrchových vod nejpozději do patnácti let ode dne vstupu uvedené směrnice v platnost, s výhradou určitých výjimek, v souladu s ustanoveními podle přílohy V. V souladu s oddílem 1.4.1 bodem i) přílohy V směrnice 2000/60/ES by měly být odkazy na ekologický stav chápány jako odkazy na ekologický potenciál, pokud se týká umělých a silně ovlivněných vodních útvarů. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. a) bodu ii) směrnice 2000/60/ES požaduje, aby členské státy zajistily ochranu, zlepšení stavu a obnovu všech útvarů povrchových vod s cílem dosáhnout dobrého stavu povrchových vod nejpozději do patnácti let ode dne vstupu uvedené směrnice v platnost, s výhradou určitých výjimek, v souladu s ustanoveními podle přílohy V. Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. a) bodu iii) směrnice 2000/60/ES na členských státech požaduje, aby zajistily ochranu a zlepšení stavu všech umělých a silně ovlivněných vodních útvarů s cílem dosáhnout dobrého ekologického potenciálu a dobrého chemického stavu povrchových vod nejpozději do patnácti let ode dne vstupu uvedené směrnice v platnost, s výhradou určitých výjimek, v souladu s ustanoveními podle přílohy V. V souladu s oddílem 1.4.1 bodem i) přílohy V směrnice 2000/60/ES by měly být odkazy na ekologický stav chápány jako odkazy na ekologický potenciál, pokud se týká umělých a silně ovlivněných vodních útvarů.

| (2) | Oddíl 1.4.1 přílohy V směrnice 2000/60/ES stanoví postup k zajištění porovnatelnosti výsledků biologického monitorování mezi členskými státy jako hlavní součásti klasifikace ekologického stavu. To vyžaduje, aby výsledky monitorovacích a klasifikačních systémů členských států byly porovnávány v rámci mezikalibrační sítě vytvořené z monitorovacích míst v každém členském státu a v každém ekoregionu Společenství. Směrnice 2000/60/ES požaduje, aby členské státy podle potřeby shromažďovaly nezbytné informace k místům zahrnutým do mezikalibrační sítě, aby tak bylo možné zhodnotit soulad vnitrostátního klasifikačního systému s normativními definicemi oddílu 1.2 přílohy V směrnice 2000/60/ES a porovnatelnost výsledků klasifikačních systémů mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(2)

Oddíl 1.4.1 přílohy V směrnice 2000/60/ES stanoví postup k zajištění porovnatelnosti výsledků biologického monitorování mezi členskými státy jako hlavní součásti klasifikace ekologického stavu. To vyžaduje, aby výsledky monitorovacích a klasifikačních systémů členských států byly porovnávány v rámci mezikalibrační sítě vytvořené z monitorovacích míst v každém členském státu a v každém ekoregionu Společenství. Směrnice 2000/60/ES požaduje, aby členské státy podle potřeby shromažďovaly nezbytné informace k místům zahrnutým do mezikalibrační sítě, aby tak bylo možné zhodnotit soulad vnitrostátního klasifikačního systému s normativními definicemi oddílu 1.2 přílohy V směrnice 2000/60/ES a porovnatelnost výsledků klasifikačních systémů mezi členskými státy.

| (3) | Rozhodnutím Komise 2005/646/ES ze dne 17. srpna 2005 o zřízení registru míst, která mají tvořit interkalibrační síť v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (2), byl zřízen registr míst, která mají tvořit mezikalibrační síť uvedenou v bodu vii) oddílu 1.4.1 přílohy V směrnice 2000/60/ES. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutím Komise 2005/646/ES ze dne 17. srpna 2005 o zřízení registru míst, která mají tvořit interkalibrační síť v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (2), byl zřízen registr míst, která mají tvořit mezikalibrační síť uvedenou v bodu vii) oddílu 1.4.1 přílohy V směrnice 2000/60/ES.

| (4) | Za účelem provádění mezikalibračního porovnání jsou členské státy rozděleny do zeměpisných mezikalibračních skupin, které zahrnují členské státy sdílející jednotlivé typy útvarů povrchových vod, jak jsou definovány v oddílu 2 přílohy rozhodnutí 2005/646/ES. Každá taková skupina by tímto způsobem mohla porovnávat své výsledky a provádět mezi svými členy mezikalibrační porovnání. |
| --- | --- |

(4)

Za účelem provádění mezikalibračního porovnání jsou členské státy rozděleny do zeměpisných mezikalibračních skupin, které zahrnují členské státy sdílející jednotlivé typy útvarů povrchových vod, jak jsou definovány v oddílu 2 přílohy rozhodnutí 2005/646/ES. Každá taková skupina by tímto způsobem mohla porovnávat své výsledky a provádět mezi svými členy mezikalibrační porovnání.

| (5) | Mezikalibrační porovnání se provádí na úrovni biologických složek, přičemž jsou u každé biologické složky a každého společného typu útvaru povrchových vod v členských státech ve stejné zeměpisné mezikalibrační skupině porovnány výsledky klasifikace vnitrostátních monitorovacích systémů a posouzen soulad výsledků s výše uvedenými normativními definicemi. |
| --- | --- |

(5)

Mezikalibrační porovnání se provádí na úrovni biologických složek, přičemž jsou u každé biologické složky a každého společného typu útvaru povrchových vod v členských státech ve stejné zeměpisné mezikalibrační skupině porovnány výsledky klasifikace vnitrostátních monitorovacích systémů a posouzen soulad výsledků s výše uvedenými normativními definicemi.

| (6) | „Technická zpráva o mezikalibračním porovnání podle rámcové směrnice o vodě“ podrobně popisuje, jak bylo prováděno mezikalibrační porovnání kategorií vod a složek biologické kvality uvedených v příloze k tomuto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(6)

„Technická zpráva o mezikalibračním porovnání podle rámcové směrnice o vodě“ podrobně popisuje, jak bylo prováděno mezikalibrační porovnání kategorií vod a složek biologické kvality uvedených v příloze k tomuto rozhodnutí.

| (7) | Komise usnadnila mezikalibrační porovnání prostřednictvím Institutu pro životní prostředí a udržitelný rozvoj Společného výzkumného střediska v Ispře (Itálie), který koordinoval technické činnosti. |
| --- | --- |

(7)

Komise usnadnila mezikalibrační porovnání prostřednictvím Institutu pro životní prostředí a udržitelný rozvoj Společného výzkumného střediska v Ispře (Itálie), který koordinoval technické činnosti.

| (8) | Mezikalibrační porovnání je náročný vědecký a technický úkol. Zeměpisné mezikalibrační skupiny použily k provedení porovnání různé metody v závislosti na dostupnosti údajů získaných monitorováním různých složek biologické kvality a stupni vývoje vnitrostátních monitorovacích a klasifikačních systémů. Aby se zvýšila statistická spolehlivost výsledků, využívají zeměpisné mezikalibrační skupiny v rámci většiny metod údaje z co nejvyššího počtu monitorovacích míst, které pokrývají širokou škálu tříd stavu, od stavu velmi dobrého po zničený. Z toho důvodu byly použity údaje z míst, které nejsou součástí mezikalibrační sítě, jelikož tato síť je tvořena pouze omezeným počtem míst, která jsou ve velmi dobrém, dobrém či středním stavu. |
| --- | --- |

(8)

Mezikalibrační porovnání je náročný vědecký a technický úkol. Zeměpisné mezikalibrační skupiny použily k provedení porovnání různé metody v závislosti na dostupnosti údajů získaných monitorováním různých složek biologické kvality a stupni vývoje vnitrostátních monitorovacích a klasifikačních systémů. Aby se zvýšila statistická spolehlivost výsledků, využívají zeměpisné mezikalibrační skupiny v rámci většiny metod údaje z co nejvyššího počtu monitorovacích míst, které pokrývají širokou škálu tříd stavu, od stavu velmi dobrého po zničený. Z toho důvodu byly použity údaje z míst, které nejsou součástí mezikalibrační sítě, jelikož tato síť je tvořena pouze omezeným počtem míst, která jsou ve velmi dobrém, dobrém či středním stavu.

| (9) | Komise obdržela výsledky mezikalibračního porovnání týkající se řady složek biologické kvality, které tvoří definici ekologického stavu. V některých případech byly výsledky poskytnuty pouze pro některé parametry biologických složek nebo pouze z některých členských států, které jsou členy zeměpisné mezikalibrační skupiny. Komise se proto domnívá, že v takových případech není porovnatelnost plně zaručena. Další výsledky mezikalibračního porovnání mohou být tudíž kromě tohoto podrobeny budoucímu rozhodnutí, pokud členské státy v souladu s oddílem 1.4.1 přílohy V směrnice 2000/60/ES poskytnou příslušné informace. |
| --- | --- |

(9)

Komise obdržela výsledky mezikalibračního porovnání týkající se řady složek biologické kvality, které tvoří definici ekologického stavu. V některých případech byly výsledky poskytnuty pouze pro některé parametry biologických složek nebo pouze z některých členských států, které jsou členy zeměpisné mezikalibrační skupiny. Komise se proto domnívá, že v takových případech není porovnatelnost plně zaručena. Další výsledky mezikalibračního porovnání mohou být tudíž kromě tohoto podrobeny budoucímu rozhodnutí, pokud členské státy v souladu s oddílem 1.4.1 přílohy V směrnice 2000/60/ES poskytnou příslušné informace.

| (10) | Dostupné výsledky mezikalibračního porovnání je třeba přijmout včas, aby bylo možné tyto informace použít při rozvoji prvních plánů povodí a programů opatření v souladu s články 11 a 13 směrnice 2000/60/ES. |
| --- | --- |

(10)

Dostupné výsledky mezikalibračního porovnání je třeba přijmout včas, aby bylo možné tyto informace použít při rozvoji prvních plánů povodí a programů opatření v souladu s články 11 a 13 směrnice 2000/60/ES.

| (11) | Mezikalibrační porovnání by mělo vést k tomu, aby hodnoty ekologických kvalitativních poměrů pro hranice mezi třídami ekologického stavu v rámci klasifikačních systémů členských států představovaly rovnocenný ekologický stav. Rozdíly mezi hodnotami pro tytéž složky biologické kvality jsou způsobeny rozdíly v metodách jednotlivých států. Kromě toho není možné vzhledem k rozdílům mezi metodami výpočtu a z jiných důvodů porovnat hodnoty ekologických kvalitativních poměrů mezi různými složkami biologické kvality. |
| --- | --- |

(11)

Mezikalibrační porovnání by mělo vést k tomu, aby hodnoty ekologických kvalitativních poměrů pro hranice mezi třídami ekologického stavu v rámci klasifikačních systémů členských států představovaly rovnocenný ekologický stav. Rozdíly mezi hodnotami pro tytéž složky biologické kvality jsou způsobeny rozdíly v metodách jednotlivých států. Kromě toho není možné vzhledem k rozdílům mezi metodami výpočtu a z jiných důvodů porovnat hodnoty ekologických kvalitativních poměrů mezi různými složkami biologické kvality.

| (12) | Parametry jako např. koncentrace chlorofylu a, biomasa fytoplanktonu, procentní podíl sinic nebo mezní hloubky makrořas a krytosemenných rostlin složky biologické kvality plně nepokrývají. Avšak vzhledem k dostupnosti údajů a metod posouzení představují tyto parametry základ současného mezikalibračního porovnání u jezer a pobřežních vod. Hodnoty těchto parametrů v různých členských státech jsou přímo porovnatelné za předpokladu, že jsou zohledněny rozdíly mezi metodami odběru vzorků a analýzy. Z těchto důvodů by do přílohy této směrnice měly být jako součást výsledků mezikalibračního porovnání zahrnuty kromě ekologických kvalitativních poměrů také absolutní hodnoty těchto parametrů. |
| --- | --- |

(12)

Parametry jako např. koncentrace chlorofylu a, biomasa fytoplanktonu, procentní podíl sinic nebo mezní hloubky makrořas a krytosemenných rostlin složky biologické kvality plně nepokrývají. Avšak vzhledem k dostupnosti údajů a metod posouzení představují tyto parametry základ současného mezikalibračního porovnání u jezer a pobřežních vod. Hodnoty těchto parametrů v různých členských státech jsou přímo porovnatelné za předpokladu, že jsou zohledněny rozdíly mezi metodami odběru vzorků a analýzy. Z těchto důvodů by do přílohy této směrnice měly být jako součást výsledků mezikalibračního porovnání zahrnuty kromě ekologických kvalitativních poměrů také absolutní hodnoty těchto parametrů.

| (13) | Výsledky by měly poukazovat na ekologický stav. Pokud jsou vodní útvary, které odpovídají typům podrobeným mezikalibračnímu porovnání, vymezeny v souladu s čl. 4 odst. 3 směrnice 2000/60/ES jako silně ovlivněné, lze výsledky uvedené v příloze tohoto rozhodnutí použít v souladu s normativními definicemi stanovenými v oddíle 1.2.5 přílohy V směrnice 2000/60/ES k odvození jejich dobrého ekologického potenciálu, a to s ohledem na jejich fyzikální změny a související využívání vod. |
| --- | --- |

(13)

Výsledky by měly poukazovat na ekologický stav. Pokud jsou vodní útvary, které odpovídají typům podrobeným mezikalibračnímu porovnání, vymezeny v souladu s čl. 4 odst. 3 směrnice 2000/60/ES jako silně ovlivněné, lze výsledky uvedené v příloze tohoto rozhodnutí použít v souladu s normativními definicemi stanovenými v oddíle 1.2.5 přílohy V směrnice 2000/60/ES k odvození jejich dobrého ekologického potenciálu, a to s ohledem na jejich fyzikální změny a související využívání vod.

| (14) | Jak stanoví oddíl 1.4.1 bod iii) přílohy V směrnice 2000/60/ES, členské státy budou muset převést výsledky mezikalibračního porovnání do svých vnitrostátních klasifikačních systémů, aby pro všechny své vnitrostátní typy stanovily hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem a dobrým a středním stavem. K převádění výsledků mezikalibračního porovnání vnitrostátních klasifikačních systémů a k odvození referenčních podmínek byly na podporu využívání těchto výsledků sestaveny pokyny. |
| --- | --- |

(14)

Jak stanoví oddíl 1.4.1 bod iii) přílohy V směrnice 2000/60/ES, členské státy budou muset převést výsledky mezikalibračního porovnání do svých vnitrostátních klasifikačních systémů, aby pro všechny své vnitrostátní typy stanovily hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem a dobrým a středním stavem. K převádění výsledků mezikalibračního porovnání vnitrostátních klasifikačních systémů a k odvození referenčních podmínek byly na podporu využívání těchto výsledků sestaveny pokyny.

| (15) | Informace, které budou zpřístupněny prostřednictvím provádění monitorovacích programů podle článku 8 směrnice 2000/60/ES a přezkoumání a aktualizace charakteristik oblasti povodí podle článku 5 směrnice 2000/60/ES, mohou poskytnout nové důkazy, jež mohou být podnětem k tomu, aby členské státy přizpůsobily své monitorovací a klasifikační systémy vědeckému a technickému pokroku, a případně k přezkoumání výsledků mezikalibračního porovnání s cílem zvýšit jejich kvalitu. |
| --- | --- |

(15)

Informace, které budou zpřístupněny prostřednictvím provádění monitorovacích programů podle článku 8 směrnice 2000/60/ES a přezkoumání a aktualizace charakteristik oblasti povodí podle článku 5 směrnice 2000/60/ES, mohou poskytnout nové důkazy, jež mohou být podnětem k tomu, aby členské státy přizpůsobily své monitorovací a klasifikační systémy vědeckému a technickému pokroku, a případně k přezkoumání výsledků mezikalibračního porovnání s cílem zvýšit jejich kvalitu.

| (16) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru uvedeného v čl. 21 odst. 1 směrnice 2000/60/ES, |
| --- | --- |

(16)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru uvedeného v čl. 21 odst. 1 směrnice 2000/60/ES,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Pro účely oddílu 1.4.1 bodu iii) přílohy V směrnice 2000/60/ES použijí členské státy při klasifikaci monitorovacích systémů hodnoty hranic mezi třídami stanovené v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 30. října 2008.

Za Komisi

Stavros DIMAS

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 243, 19.9.2005, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Kategorie vod: Řeky

Zeměpisná mezikalibrační skupina: Alpine (alpská)

Popis typů, které byly podrobeny mezikalibračnímu porovnání

| Typ | Charakteristika řek | Povodí (km2) | Nadmořská výška a geomorfologie | Zásaditost | Režim toku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-A1 | malé až střední, vysoká nadmořská výška, vápnité | 10–1 000 | 800–2 500 m (povodí), balvany/valouny | vysoká (nikoli extrémně vysoká) zásaditost | |
| R-A2 | malé až střední, vysoká nadmořská výška, křemité | 10–1 000 | 500–1 000 m (max. nadm. výška povodí 3 000 m, průměrná výška 1 500 m), balvany | nevápnité (žulové, metamorfické), střední až nízká zásaditost | sněhově-ledovcový režim toku |

Typ

Charakteristika řek

Povodí (km2)

Nadmořská výška a geomorfologie

Zásaditost

Režim toku

R-A1

malé až střední, vysoká nadmořská výška, vápnité

10–1 000

800–2 500 m (povodí), balvany/valouny

vysoká (nikoli extrémně vysoká) zásaditost

R-A2

malé až střední, vysoká nadmořská výška, křemité

10–1 000

500–1 000 m (max. nadm. výška povodí 3 000 m, průměrná výška 1 500 m), balvany

nevápnité (žulové, metamorfické), střední až nízká zásaditost

sněhově-ledovcový režim toku

Země, které sdílejí typy podrobené mezikalibračnímu porovnání:

| Typ R-A1: | Německo, Rakousko, Francie, Itálie, Slovinsko |
| --- | --- |
| Typ R-A2: | Rakousko, Francie, Itálie, Španělsko, Slovinsko |

Typ R-A1:

Německo, Rakousko, Francie, Itálie, Slovinsko

Typ R-A2:

Rakousko, Francie, Itálie, Španělsko, Slovinsko

VÝSLEDKY

Složka biologické kvality: Fauna bentických bezobratlých

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry vnitrostátních klasifikačních systémů podrobených mezikalibračnímu porovnání

| Typ a země | Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání | Ekologické kvalitativní poměry |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| Typ R-A1 |
| Francie | Francouzská klasifikace podle rámcové směrnice o vodě: Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) a oběžník MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 č. 14 ze dne 28. července 2005 ve znění ze dne 13. června 2007 | 0,93 | 0,79 |
| Itálie | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) (společný metrický mezikalibrační index STAR) | 0,97 | 0,73 |
| Německo | PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos | 0,80 | 0,60 |
| Rakousko | Austrian System for Ecological River Status Assessment (rakouský systém pro posouzení ekologického stavu řek) (nejnepříznivější případ mezi multimetrickými indexy obecného zhoršování a saprobickým indexem) | 0,80 | 0,60 |
| Slovinsko | Slovenian Benthic Invertebrate Assessment System (slovinský systém pro posouzení bentických bezobratlých):
  multimetrický index (hydromorfologie/obecné zhoršování), saprobický index | 0,80 | 0,60 |
| Typ R-A2 |
| Francie (Alpy) | Francouzská klasifikace podle rámcové směrnice o vodě: Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) a oběžník MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 č. 14 ze dne 28. července 2005, ve znění ze dne 13. června 2007 | 0,93 | 0,71 |
| Francie (Pyreneje) | Francouzská klasifikace podle rámcové směrnice o vodě: Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) a oběžník MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 č. 14 ze dne 28. července 2005, ve znění ze dne 13. června 2007 | 0,94 | 0,81 |
| Itálie | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) (společný metrický mezikalibrační index STAR) | 0,95 | 0,71 |
| Rakousko | Austrian System for Ecological River Status Assessment (rakouský systém pro posouzení ekologického stavu řek) (nejnepříznivější případ mezi multimetrickými indexy obecného zhoršování a saprobickým indexem) | 0,80 | 0,60 |
| Španělsko | Iberian BMWP (IBMWP) | 0,83 | 0,53 |

Typ a země

Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání

Ekologické kvalitativní poměry

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Typ R-A1

Francie

Francouzská klasifikace podle rámcové směrnice o vodě: Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) a oběžník MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 č. 14 ze dne 28. července 2005 ve znění ze dne 13. června 2007

0,93

0,79

Itálie

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) (společný metrický mezikalibrační index STAR)

0,97

0,73

Německo

PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos

0,80

0,60

Rakousko

Austrian System for Ecological River Status Assessment (rakouský systém pro posouzení ekologického stavu řek) (nejnepříznivější případ mezi multimetrickými indexy obecného zhoršování a saprobickým indexem)

0,80

0,60

Slovinsko

Slovenian Benthic Invertebrate Assessment System (slovinský systém pro posouzení bentických bezobratlých):

multimetrický index (hydromorfologie/obecné zhoršování), saprobický index

0,80

0,60

Typ R-A2

Francie (Alpy)

Francouzská klasifikace podle rámcové směrnice o vodě: Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) a oběžník MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 č. 14 ze dne 28. července 2005, ve znění ze dne 13. června 2007

0,93

0,71

Francie (Pyreneje)

Francouzská klasifikace podle rámcové směrnice o vodě: Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) a oběžník MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 č. 14 ze dne 28. července 2005, ve znění ze dne 13. června 2007

0,94

0,81

Itálie

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) (společný metrický mezikalibrační index STAR)

0,95

0,71

Rakousko

Austrian System for Ecological River Status Assessment (rakouský systém pro posouzení ekologického stavu řek) (nejnepříznivější případ mezi multimetrickými indexy obecného zhoršování a saprobickým indexem)

0,80

0,60

Španělsko

Iberian BMWP (IBMWP)

0,83

0,53

Složka biologické kvality: Fytobentos

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry vnitrostátních klasifikačních systémů podrobených mezikalibračnímu porovnání

| Typ a země | Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání | Ekologické kvalitativní poměry |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| Typ R-A1 |
| Francie | Francouzská klasifikace podle rámcové směrnice o vodě: Indice Biologique Diatomées (IBD). Norme AFNOR NF T 90-354 (2000) a oběžník MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 č. 14 ze dne 28. července 2005, ve znění ze dne 13. června 2007 | 0,86 | 0,71 |
| Německo | Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB) | 0,73 | 0,54 |
| Rakousko | Multimetrická metoda tvořená 3 moduly / měrnými soustavami (trofický index, saprobický index, referenční druhy) | 0,87 | 0,56 |
| Slovinsko | Multimetrická metoda tvořená 2 moduly/měrnými soustavami | 0,80 | 0,60 |
| Typ R-A2 |
| Francie | Francouzská klasifikace podle rámcové směrnice o vodě: Indice Biologique Diatomées (IBD). Norme AFNOR NF T 90-354 (2000) a oběžník MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 č. 14 ze dne 28. července 2005, ve znění ze dne 13. června 2007 | 0,86 | 0,71 |
| Rakousko | Multimetrická metoda tvořená 3 moduly/měrnými soustavami (trofický index, saprobický index, referenční druhy) | 0,87 | 0,56 |
| Španělsko | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) (Lenor & Coste, 1996) | 0,94 | 0,74 |

Typ a země

Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání

Ekologické kvalitativní poměry

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Typ R-A1

Francie

Francouzská klasifikace podle rámcové směrnice o vodě: Indice Biologique Diatomées (IBD). Norme AFNOR NF T 90-354 (2000) a oběžník MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 č. 14 ze dne 28. července 2005, ve znění ze dne 13. června 2007

0,86

0,71

Německo

Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB)

0,73

0,54

Rakousko

Multimetrická metoda tvořená 3 moduly / měrnými soustavami (trofický index, saprobický index, referenční druhy)

0,87

0,56

Slovinsko

Multimetrická metoda tvořená 2 moduly/měrnými soustavami

0,80

0,60

Typ R-A2

Francie

Francouzská klasifikace podle rámcové směrnice o vodě: Indice Biologique Diatomées (IBD). Norme AFNOR NF T 90-354 (2000) a oběžník MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 č. 14 ze dne 28. července 2005, ve znění ze dne 13. června 2007

0,86

0,71

Rakousko

Multimetrická metoda tvořená 3 moduly/měrnými soustavami (trofický index, saprobický index, referenční druhy)

0,87

0,56

Španělsko

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) (Lenor & Coste, 1996)

0,94

0,74

Kategorie vod: Řeky

Zeměpisná mezikalibrační skupina: Central/Baltic (centrální/baltská)

Popis typů, které byly podrobeny mezikalibračnímu porovnání

| Typ | Charakteristika řek | Povodí
  (km2) | Nadmořská výška & geomorfologie | Zásaditost
  (meq/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| R-C1 | malé v nížinách, křemitý písek | 10–100 | nížina, převládá pískové podloží (malé částice), šířka 3–8 m (šířka téměř plného koryta) | > 0,4 |
| R-C2 | malé v nížinách, křemité – skála | 10–100 | nížiny, skalnatý materiál šířka 3–8 m (šířka téměř plného koryta) | < 0,4 |
| R-C3 | malé ve středních nadmořských výškách, křemité | 10–100 | střední nadmořská výška, skála (žula) – štěrkové podloží, šířka 2–10 m (šířka téměř plného koryta) | < 0,4 |
| R-C4 | střední v nížinách, smíšené | 100–1 000 | nížina, pískové až štěrkové podloží, šířka 8–25 m (šířka téměř plného koryta) | > 0,4 |
| R-C5 | velké v nížinách, smíšené | 1 000–10 000 | nížina, parmové pásmo, proměnlivá rychlost toku, max. výška v povodí: 800 m, šířka > 25 m (šířka téměř plného koryta) | > 0,4 |
| R-C6 | malé v nížinách, vápnité | 10–300 | nížina, štěrkové podloží (vápenec), šířka 3–10 m (šířka téměř plného koryta) | > 2 |

Typ

Charakteristika řek

Povodí

(km2)

Nadmořská výška & geomorfologie

Zásaditost

(meq/l)

R-C1

malé v nížinách, křemitý písek

10–100

nížina, převládá pískové podloží (malé částice), šířka 3–8 m (šířka téměř plného koryta)

> 0,4

R-C2

malé v nížinách, křemité – skála

10–100

nížiny, skalnatý materiál šířka 3–8 m (šířka téměř plného koryta)

< 0,4

R-C3

malé ve středních nadmořských výškách, křemité

10–100

střední nadmořská výška, skála (žula) – štěrkové podloží, šířka 2–10 m (šířka téměř plného koryta)

< 0,4

R-C4

střední v nížinách, smíšené

100–1 000

nížina, pískové až štěrkové podloží, šířka 8–25 m (šířka téměř plného koryta)

> 0,4

R-C5

velké v nížinách, smíšené

1 000–10 000

nížina, parmové pásmo, proměnlivá rychlost toku, max. výška v povodí: 800 m, šířka > 25 m (šířka téměř plného koryta)

> 0,4

R-C6

malé v nížinách, vápnité

10–300

nížina, štěrkové podloží (vápenec), šířka 3–10 m (šířka téměř plného koryta)

> 2

Země, které sdílejí typy podrobené mezikalibračnímu porovnání:

| Typ R-C1: | Belgie (Flandry), Německo, Dánsko, Francie, Itálie, Litva, Nizozemsko, Polsko, Švédsko, Spojené království |
| --- | --- |
| Typ R-C2: | Španělsko, Francie, Irsko, Portugalsko, Švédsko, Spojené království |
| Typ R-C3: | Rakousko, Belgie (Valonsko), Česká republika, Německo, Polsko, Portugalsko, Španělsko, Švédsko, Francie, Lotyšsko, Lucembursko, Spojené království |
| Typ R-C4: | Belgie (Flandry), Česká republika, Německo, Dánsko, Estonsko, Španělsko, Francie, Irsko, Itálie, Litva, Lucembursko, Nizozemsko, Polsko, Švédsko, Spojené království |
| Typ R-C5: | Česká republika, Estonsko, Francie, Německo, Španělsko, Irsko, Itálie, Lotyšsko, Litva, Lucembursko, Nizozemsko, Polsko, Švédsko, Spojené království |
| Typ R-C6: | Dánsko, Estonsko, Španělsko, Francie, Irsko, Itálie, Polsko, Litva, Lucembursko, Švédsko, Spojené království |

Typ R-C1:

Belgie (Flandry), Německo, Dánsko, Francie, Itálie, Litva, Nizozemsko, Polsko, Švédsko, Spojené království

Typ R-C2:

Španělsko, Francie, Irsko, Portugalsko, Švédsko, Spojené království

Typ R-C3:

Rakousko, Belgie (Valonsko), Česká republika, Německo, Polsko, Portugalsko, Španělsko, Švédsko, Francie, Lotyšsko, Lucembursko, Spojené království

Typ R-C4:

Belgie (Flandry), Česká republika, Německo, Dánsko, Estonsko, Španělsko, Francie, Irsko, Itálie, Litva, Lucembursko, Nizozemsko, Polsko, Švédsko, Spojené království

Typ R-C5:

Česká republika, Estonsko, Francie, Německo, Španělsko, Irsko, Itálie, Lotyšsko, Litva, Lucembursko, Nizozemsko, Polsko, Švédsko, Spojené království

Typ R-C6:

Dánsko, Estonsko, Španělsko, Francie, Irsko, Itálie, Polsko, Litva, Lucembursko, Švédsko, Spojené království

VÝSLEDKY

Složka biologické kvality: Fauna bentických bezobratlých

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry vnitrostátních klasifikačních systémů podrobených mezikalibračnímu porovnání

Následující výsledky se vztahují na všechny výše popsané typy.

| Země | Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání | Ekologické kvalitativní poměry |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| Belgie (Flandry) | Multimetric Macroinvertebrate Index Flanders (MMIF) (flanderský multimetrický index makrobezobratlých) | 0,90 | 0,70 |
| Belgie (Valonsko) | Indice Biologique Global Normalisé (IBGN) (Norme AFNOR NF T 90 350, 1992) a „Prozatímní definice dobrého stavu“, ministerstvo valonského regionu (2007) | 0,97 | 0,74 |
| Dánsko | Danish Stream Fauna Index (DSFI)) (index dánské říční fauny) | 1,00 | 0,71 |
| Francie | Francouzská klasifikace podle rámcové směrnice o vodě: Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) a oběžník MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 č. 14 ze dne 28. července 2005, ve znění ze dne 13. června 2007 | 0,94 | 0,80 |
| Irsko | Quality Rating System (Q-value) (systém hodnocení kvality) | 0,85 | 0,75 |
| Itálie | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) (společný metrický mezikalibrační index STAR) | 0,96 | 0,72 |
| Lucembursko | Lucemburská klasifikace podle rámcové směrnice o vodě: Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350, 1992) a oběžník MEDD/DE/MAGE/BEMA 07 č. 4 ze dne 11. dubna 2007 | 0,96 | 0,72 |
| Německo | PERLODES –Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos | 0,80 | 0,60 |
| Nizozemsko | KRW-maatlat | 0,80 | 0,60 |
| Polsko | BMWP (BMWP-PL), ověřeno změněným Margalefovým indexem diverzity | 0,89 | 0,68 |
| Rakousko | Austrian System for Ecological River Status Assessment (rakouský systém pro posouzení ekologického stavu řek) (nejnepříznivější případ mezi multimetrickými indexy obecného zhoršování a saprobickým indexem) | 0,80 | 0,60 |
| Spojené království | River Invertebrate Classification Tool (RICT) (nástroj pro klasifikaci říčních bezobratlých) | 0,97 | 0,86 |
| Španělsko | North Spain Multimetric Indices (multimetrické indexy pro severní Španělsko) | 0,93 | 0,70 |
| Švédsko | DJ-index (Dahl & Johnson 2004) | 0,80 | 0,60 |

Země

Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání

Ekologické kvalitativní poměry

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Belgie (Flandry)

Multimetric Macroinvertebrate Index Flanders (MMIF) (flanderský multimetrický index makrobezobratlých)

0,90

0,70

Belgie (Valonsko)

Indice Biologique Global Normalisé (IBGN) (Norme AFNOR NF T 90 350, 1992) a „Prozatímní definice dobrého stavu“, ministerstvo valonského regionu (2007)

0,97

0,74

Dánsko

Danish Stream Fauna Index (DSFI)) (index dánské říční fauny)

1,00

0,71

Francie

Francouzská klasifikace podle rámcové směrnice o vodě: Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) a oběžník MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 č. 14 ze dne 28. července 2005, ve znění ze dne 13. června 2007

0,94

0,80

Irsko

Quality Rating System (Q-value) (systém hodnocení kvality)

0,85

0,75

Itálie

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) (společný metrický mezikalibrační index STAR)

0,96

0,72

Lucembursko

Lucemburská klasifikace podle rámcové směrnice o vodě: Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350, 1992) a oběžník MEDD/DE/MAGE/BEMA 07 č. 4 ze dne 11. dubna 2007

0,96

0,72

Německo

PERLODES –Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos

0,80

0,60

Nizozemsko

KRW-maatlat

0,80

0,60

Polsko

BMWP (BMWP-PL), ověřeno změněným Margalefovým indexem diverzity

0,89

0,68

Rakousko

Austrian System for Ecological River Status Assessment (rakouský systém pro posouzení ekologického stavu řek) (nejnepříznivější případ mezi multimetrickými indexy obecného zhoršování a saprobickým indexem)

0,80

0,60

Spojené království

River Invertebrate Classification Tool (RICT) (nástroj pro klasifikaci říčních bezobratlých)

0,97

0,86

Španělsko

North Spain Multimetric Indices (multimetrické indexy pro severní Španělsko)

0,93

0,70

Švédsko

DJ-index (Dahl & Johnson 2004)

0,80

0,60

Složka biologické kvality: Fytobentos

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry vnitrostátních klasifikačních systémů podrobených mezikalibračnímu porovnání

| Země | Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání | Typ | Ekologické kvalitativní poměry |
| --- | --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| Rakousko | Multimetrická metoda tvořená 3 moduly/měrnými soustavami (trofický index, saprobický index, referenční druhy) | všechny typy, nadmořská výška < 500 m | 0,70 | 0,42 |
| všechny typy, nadmořská výška > 500 m | 0,71 | 0,42 |
| Belgie (Flandry) | Proportions of Impact-Sensitive and Impact-Associated Diatoms (PISIAD) (poměr rozsivek citlivých na dopad a rozsivek souvisejících s dopadem) | Všechny typy | 0,80 | 0,60 |
| Belgie (Valonsko) | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) AFNOR norm NF T 90-354 (2000) a „Prozatímní definice dobrého stavu“, ministerstvo valonského regionu (2007) | Všechny typy | 0,93 | 0,68 |
| Estonsko | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Všechny typy | 0,85 | 0,70 |
| Francie | Francouzská klasifikace podle rámcové směrnice o vodě: Indice Biologique Diatomées (IBD). Norme AFNOR NF T 90-354 (2000) a oběžník MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 č. 14 ze dne 28. července 2005, ve znění ze dne 13. června 2007 | Vnitrostátní typy 1, 2 a 4 | 0,93 | 0,80 |
| Vnitrostátní typ 3 | 0,92 | 0,77 |
| Německo | Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB) | R-C1 | 0,67 | 0,43 |
| R-C3 | 0,67 | 0,43 |
| R-C4 | 0,61 | 0,43 |
| R-C5 | 0,73 | 0,55 |
| Irsko | Revidovaná podoba indexu Trophic Diatom Index (TDI) | Všechny typy | 0,93 | 0,78 |
| Lucembursko | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Všechny typy | 0,85 | 0,70 |
| Nizozemsko | KRW Maatlat | Všechny typy | 0,80 | 0,60 |
| Spojené království | Diatom Assessment for River Ecological Status (DARES) (posouzení rozsivek pro vyhodnocení ekologického stavu řek) | Všechny typy | 0,93 | 0,78 |
| Španělsko | Diatom multimetric (MDIAT) (rozsivka) | Všechny typy | 0,93 | 0,70 |
| Švédsko | Švédské metody posouzení, švédské předpisy EPA (NFS 2008:1) vycházející z indexu Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Všechny typy | 0,89 | 0,74 |

Země

Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání

Typ

Ekologické kvalitativní poměry

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Rakousko

Multimetrická metoda tvořená 3 moduly/měrnými soustavami (trofický index, saprobický index, referenční druhy)

všechny typy, nadmořská výška < 500 m

0,70

0,42

všechny typy, nadmořská výška > 500 m

0,71

0,42

Belgie (Flandry)

Proportions of Impact-Sensitive and Impact-Associated Diatoms (PISIAD) (poměr rozsivek citlivých na dopad a rozsivek souvisejících s dopadem)

Všechny typy

0,80

0,60

Belgie (Valonsko)

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) AFNOR norm NF T 90-354 (2000) a „Prozatímní definice dobrého stavu“, ministerstvo valonského regionu (2007)

Všechny typy

0,93

0,68

Estonsko

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Všechny typy

0,85

0,70

Francie

Francouzská klasifikace podle rámcové směrnice o vodě: Indice Biologique Diatomées (IBD). Norme AFNOR NF T 90-354 (2000) a oběžník MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 č. 14 ze dne 28. července 2005, ve znění ze dne 13. června 2007

Vnitrostátní typy 1, 2 a 4

0,93

0,80

Vnitrostátní typ 3

0,92

0,77

Německo

Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB)

R-C1

0,67

0,43

R-C3

0,67

0,43

R-C4

0,61

0,43

R-C5

0,73

0,55

Irsko

Revidovaná podoba indexu Trophic Diatom Index (TDI)

Všechny typy

0,93

0,78

Lucembursko

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Všechny typy

0,85

0,70

Nizozemsko

KRW Maatlat

Všechny typy

0,80

0,60

Spojené království

Diatom Assessment for River Ecological Status (DARES) (posouzení rozsivek pro vyhodnocení ekologického stavu řek)

Všechny typy

0,93

0,78

Španělsko

Diatom multimetric (MDIAT) (rozsivka)

Všechny typy

0,93

0,70

Švédsko

Švédské metody posouzení, švédské předpisy EPA (NFS 2008:1) vycházející z indexu Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Všechny typy

0,89

0,74

Kategorie vod: Řeky

Zeměpisná mezikalibrační skupina: Eastern Continental (východokontinentální)

Popis typů, které byly podrobeny mezikalibračnímu porovnání

| Typ | Charakteristika řek | Ekoregion | Povodí
  (km2) | Nadmořská výška
  (m) | Geologie | Podloží |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-E1 | Karpaty: malé až střední, střední nadmořská výška | 10 | 10–1 000 | 500–800 | křemité | štěrk a balvany |
| R-E2 | Roviny: středně veliké, nížiny | 11 a 12 | 100–1 000 | < 200 | smíšené | písek a naplavenina |
| R-E4 | Roviny: středně veliké, střední nadmořská výška | 11 a 12 | 100–1 000 | 200–500 | smíšené | písek a štěrk |

Typ

Charakteristika řek

Ekoregion

Povodí

(km2)

Nadmořská výška

(m)

Geologie

Podloží

R-E1

Karpaty: malé až střední, střední nadmořská výška

10

10–1 000

500–800

křemité

štěrk a balvany

R-E2

Roviny: středně veliké, nížiny

11 a 12

100–1 000

< 200

smíšené

písek a naplavenina

R-E4

Roviny: středně veliké, střední nadmořská výška

11 a 12

100–1 000

200–500

smíšené

písek a štěrk

Země, které sdílejí typy podrobené mezikalibračnímu porovnání:

| Typ R-E1: | Česká republika, Maďarsko, Rumunsko, Slovensko |
| --- | --- |
| Typ R-E2: | Česká republika, Maďarsko, Rumunsko, Slovensko |
| Typ R-E4: | Rakousko, Česká republika, Maďarsko, Slovensko, Slovinsko |

Typ R-E1:

Česká republika, Maďarsko, Rumunsko, Slovensko

Typ R-E2:

Česká republika, Maďarsko, Rumunsko, Slovensko

Typ R-E4:

Rakousko, Česká republika, Maďarsko, Slovensko, Slovinsko

VÝSLEDKY

Složka biologické kvality: Fauna bentických bezobratlých

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry vnitrostátních klasifikačních systémů podrobených mezikalibračnímu porovnání

| Typ a země | Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání | Ekologické kvalitativní poměry |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| Typ R-E1, R-E2, R-E4 |
| Slovensko | Slovak System for Ecological River Status Assessment (slovenský systém pro posouzení ekologického stavu řek) | 0,80 | 0,60 |
| Typ R-E4 |
| Rakousko | Austrian System for Ecological River Status Assessment (rakouský systém pro posouzení ekologického stavu řek) (nejnepříznivější případ mezi multimetrickými indexy obecného zhoršování a saprobickým indexem) | 0,80 | 0,60 |

Typ a země

Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání

Ekologické kvalitativní poměry

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Typ R-E1, R-E2, R-E4

Slovensko

Slovak System for Ecological River Status Assessment (slovenský systém pro posouzení ekologického stavu řek)

0,80

0,60

Typ R-E4

Rakousko

Austrian System for Ecological River Status Assessment (rakouský systém pro posouzení ekologického stavu řek) (nejnepříznivější případ mezi multimetrickými indexy obecného zhoršování a saprobickým indexem)

0,80

0,60

Kategorie vod: Řeky

Zeměpisná mezikalibrační skupina: Mediterranean (středomořská)

Popis typů, které byly podrobeny mezikalibračnímu porovnání

| Typ | Charakteristika řek | Povodí (km2) | Nadmořská výška (m) | Geologie | Režim toku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-M1 | malé, střední nadmořská výška, toky ve středozemské oblasti | 10–100 | 200–800 | smíšené | vysoce sezónní |
| R-M2 | malé/střední, nížiny, toky v středozemské oblasti | 10–1 000 | < 400 | smíšené | vysoce sezónní |
| R-M4 | malé/střední, horské toky ve středozemské oblasti | 10–1 000 | 400–1 500 | nekřemité | vysoce sezónní |
| R-M5 | malé, nížiny, dočasné | 10–100 | < 300 | smíšené | dočasný |

Typ

Charakteristika řek

Povodí (km2)

Nadmořská výška (m)

Geologie

Režim toku

R-M1

malé, střední nadmořská výška, toky ve středozemské oblasti

10–100

200–800

smíšené

vysoce sezónní

R-M2

malé/střední, nížiny, toky v středozemské oblasti

10–1 000

< 400

smíšené

vysoce sezónní

R-M4

malé/střední, horské toky ve středozemské oblasti

10–1 000

400–1 500

nekřemité

vysoce sezónní

R-M5

malé, nížiny, dočasné

10–100

< 300

smíšené

dočasný

Země, které sdílejí typy podrobené mezikalibračnímu porovnání:

| Typ R-M1: | Francie, Itálie, Portugalsko, Řecko, Slovinsko, Španělsko |
| --- | --- |
| Typ R-M2: | Francie, Itálie, Portugalsko, Řecko, Španělsko |
| Typ R-M4: | Francie, Itálie, Kypr, Řecko, Španělsko |
| Typ R-M5: | Itálie, Kypr, Portugalsko, Slovinsko, Španělsko |

Typ R-M1:

Francie, Itálie, Portugalsko, Řecko, Slovinsko, Španělsko

Typ R-M2:

Francie, Itálie, Portugalsko, Řecko, Španělsko

Typ R-M4:

Francie, Itálie, Kypr, Řecko, Španělsko

Typ R-M5:

Itálie, Kypr, Portugalsko, Slovinsko, Španělsko

VÝSLEDKY

Složka biologické kvality: Fauna bentických bezobratlých

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry vnitrostátních klasifikačních systémů podrobených mezikalibračnímu porovnání

| Typ a země | Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání | Ekologické kvalitativní poměry |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| R-M1 |
| Francie | Francouzská klasifikace podle rámcové směrnice o vodě: Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) a oběžník MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 č. 14 ze dne 28. července 2005, ve znění ze dne 13. června 2007 | 0,94 | 0,81 |
| Itálie | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) (společný metrický mezikalibrační index STAR) | 0,97 | 0,72 |
| Portugalsko | North Invertebrate Portuguese Index, IPtIN (index bezobratlých v severním Portugalsku) | 0,92 | 0,69 |
| Řecko | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) (společný metrický mezikalibrační index STAR) | 0,95 | 0,71 |
| Španělsko | IBMWP | 0,78 | 0,48 |
| R-M2 |
| Itálie | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) (společný metrický mezikalibrační index STAR) | 0,94 | 0,70 |
| Portugalsko | North Invertebrate Portuguese Index, IPtIN (index bezobratlých v severním Portugalsku) | 0,87 | 0,66 |
| Řecko | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) (společný metrický mezikalibrační index STAR) | 0,94 | 0,71 |
| R-M4 |
| Itálie | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) (společný metrický mezikalibrační index STAR) | 0,94 | 0,70 |
| Kypr | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) (společný metrický mezikalibrační index STAR) | 0,97 | 0,73 |
| Řecko | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) (společný metrický mezikalibrační index STAR) | 0,96 | 0,72 |
| Španělsko | IBMWP | 0,83 | 0,51 |
| R-M5 |
| Itálie | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) (společný metrický mezikalibrační index STAR) | 0,97 | 0,73 |
| Portugalsko | South Invertebrate Portuguese Index, IPtIS (index bezobratlých v jižním Portugalsku) | 0,98 | 0,72 |
| Španělsko | IBMWP | 0,91 | 0,55 |

Typ a země

Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání

Ekologické kvalitativní poměry

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

R-M1

Francie

Francouzská klasifikace podle rámcové směrnice o vodě: Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) a oběžník MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 č. 14 ze dne 28. července 2005, ve znění ze dne 13. června 2007

0,94

0,81

Itálie

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) (společný metrický mezikalibrační index STAR)

0,97

0,72

Portugalsko

North Invertebrate Portuguese Index, IPtIN (index bezobratlých v severním Portugalsku)

0,92

0,69

Řecko

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) (společný metrický mezikalibrační index STAR)

0,95

0,71

Španělsko

IBMWP

0,78

0,48

R-M2

Itálie

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) (společný metrický mezikalibrační index STAR)

0,94

0,70

Portugalsko

North Invertebrate Portuguese Index, IPtIN (index bezobratlých v severním Portugalsku)

0,87

0,66

Řecko

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) (společný metrický mezikalibrační index STAR)

0,94

0,71

R-M4

Itálie

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) (společný metrický mezikalibrační index STAR)

0,94

0,70

Kypr

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) (společný metrický mezikalibrační index STAR)

0,97

0,73

Řecko

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) (společný metrický mezikalibrační index STAR)

0,96

0,72

Španělsko

IBMWP

0,83

0,51

R-M5

Itálie

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) (společný metrický mezikalibrační index STAR)

0,97

0,73

Portugalsko

South Invertebrate Portuguese Index, IPtIS (index bezobratlých v jižním Portugalsku)

0,98

0,72

Španělsko

IBMWP

0,91

0,55

Složka biologické kvality: Fytobentos

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry vnitrostátních klasifikačních systémů podrobených mezikalibračnímu porovnání

| Typ a země | Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání | Ekologické kvalitativní poměry |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| R-M1 |
| Francie | Francouzská klasifikace podle rámcové směrnice o vodě: Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) a oběžník MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 č. 14 ze dne 28. července 2005, ve znění ze dne 13. června 2007 | 0,93 | 0,80 |
| Portugalsko | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,84 | 0,62 |
| Španělsko | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,90 | 0,67 |
| R-M2 |
| Francie | Francouzská klasifikace podle rámcové směrnice o vodě: Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) a oběžník MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 č. 14 ze dne 28. července 2005 ve znění ze dne 13. června 2007 | 0,93 | 0,80 |
| Portugalsko | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,84 | 0,62 |
| Španělsko | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,93 | 0,70 |
| R-M4 |
| Španělsko | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,91 | 0,68 |
| R-M5 |
| Portugalsko | European Index (CEE) (evropský index) | 0,85 | 0,64 |
| Španělsko | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,95 | 0,71 |

Typ a země

Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání

Ekologické kvalitativní poměry

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

R-M1

Francie

Francouzská klasifikace podle rámcové směrnice o vodě: Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) a oběžník MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 č. 14 ze dne 28. července 2005, ve znění ze dne 13. června 2007

0,93

0,80

Portugalsko

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,84

0,62

Španělsko

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,90

0,67

R-M2

Francie

Francouzská klasifikace podle rámcové směrnice o vodě: Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) a oběžník MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 č. 14 ze dne 28. července 2005 ve znění ze dne 13. června 2007

0,93

0,80

Portugalsko

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,84

0,62

Španělsko

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,93

0,70

R-M4

Španělsko

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,91

0,68

R-M5

Portugalsko

European Index (CEE) (evropský index)

0,85

0,64

Španělsko

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,95

0,71

Kategorie vod: Řeky

Zeměpisná mezikalibrační skupina: Northern (severní)

Popis typů, které byly podrobeny mezikalibračnímu porovnání

| Typ | Charakteristika řek | Povodí (rozloha) | Nadmořská výška a geomorfologie | Zásaditost
  (meq/l) | Organický materiál
  (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-N1 | malé, nížiny, křemité, středně zásadité | 10–100 km2 | < 200 m nebo níže než nejvyšší bod pobřeží | 0,2–1 | < 30
  (< 150 v Irsku) |
| R-N3 | malé/střední, nížiny, organické | 10–1 000 km2 | < 0,2 | > 30 |
| R-N4 | střední, nížiny, křemité, středně zásadité | 100–1 000 km2 | 0,2–1 | < 30 |
| R-N5 | malé, střední nadmořská výška, křemité | 10–100 km2 | mezi nížinami a vysočinou | < 0,2 | < 30 |

Typ

Charakteristika řek

Povodí (rozloha)

Nadmořská výška a geomorfologie

Zásaditost

(meq/l)

Organický materiál

(mg Pt/l)

R-N1

malé, nížiny, křemité, středně zásadité

10–100 km2

< 200 m nebo níže než nejvyšší bod pobřeží

0,2–1

< 30

(< 150 v Irsku)

R-N3

malé/střední, nížiny, organické

10–1 000 km2

< 0,2

> 30

R-N4

střední, nížiny, křemité, středně zásadité

100–1 000 km2

0,2–1

< 30

R-N5

malé, střední nadmořská výška, křemité

10–100 km2

mezi nížinami a vysočinou

< 0,2

< 30

Země, které sdílejí typy podrobené mezikalibračnímu porovnání:

| Typ R-N1: | Finsko, Irsko, Norsko, Spojené království, Švédsko |
| --- | --- |
| Typ R-N3: | Finsko, Irsko, Norsko, Spojené království, Švédsko |
| Typ R-N4: | Finsko, Norsko, Spojené království, Švédsko |
| Typ R-N5: | Finsko, Norsko, Spojené království, Švédsko |

Typ R-N1:

Finsko, Irsko, Norsko, Spojené království, Švédsko

Typ R-N3:

Finsko, Irsko, Norsko, Spojené království, Švédsko

Typ R-N4:

Finsko, Norsko, Spojené království, Švédsko

Typ R-N5:

Finsko, Norsko, Spojené království, Švédsko

VÝSLEDKY

Složka biologické kvality: Fauna bentických bezobratlých

Výsledky: ekologické kvalitativní poměry vnitrostátních klasifikačních systémů podrobených mezikalibračnímu porovnání

Následující výsledky se vztahují na všechny výše popsané typy.

| Země | Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání | Ekologické kvalitativní poměry |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| Finsko | Multimetrický systém, první zavedená verze | 0,80 | 0,60 |
| Irsko | Quality Rating System (Q-value) (systém hodnocení kvality) | 0,85 | 0,75 |
| Norsko | Average score per taxon (ASPT) | 0,99 | 0,87 |
| Spojené království | River Invertebrate Classification Tool (RICT) (nástroj pro klasifikaci říčních bezobratlých) | 0,97 | 0,86 |
| Švédsko | DJ-index (Dahl & Johnson 2004) | 0,80 | 0,60 |

Země

Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání

Ekologické kvalitativní poměry

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Finsko

Multimetrický systém, první zavedená verze

0,80

0,60

Irsko

Quality Rating System (Q-value) (systém hodnocení kvality)

0,85

0,75

Norsko

Average score per taxon (ASPT)

0,99

0,87

Spojené království

River Invertebrate Classification Tool (RICT) (nástroj pro klasifikaci říčních bezobratlých)

0,97

0,86

Švédsko

DJ-index (Dahl & Johnson 2004)

0,80

0,60

Složka biologické kvality: Fytobentos

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry vnitrostátních klasifikačních systémů podrobených mezikalibračnímu porovnání

Následující výsledky se vztahují na všechny výše popsané typy.

| Země | Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání | Ekologické kvalitativní poměry |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| Finsko | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,91 | 0,80 |
| Irsko | Revidovaná podoba indexu Trophic Diatom Index (TDI) | 0,93 | 0,78 |
| Spojené království | Diatom Assessment for River Ecological Status (DARES) (posouzení rozsivek pro vyhodnocení ekologického stavu řek) | 0,93 | 0,78 |
| Švédsko | Švédské metody posouzení, švédské předpisy EPA (NFS 2008:1) vycházející z Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,89 | 0,74 |

Země

Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání

Ekologické kvalitativní poměry

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Finsko

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,91

0,80

Irsko

Revidovaná podoba indexu Trophic Diatom Index (TDI)

0,93

0,78

Spojené království

Diatom Assessment for River Ecological Status (DARES) (posouzení rozsivek pro vyhodnocení ekologického stavu řek)

0,93

0,78

Švédsko

Švédské metody posouzení, švédské předpisy EPA (NFS 2008:1) vycházející z Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,89

0,74

KATEGORIE VOD: Jezera

ZEMĚPISNÁ MEZIKALIBRAČNÍ SKUPINA: Atlantic (atlantická)

Popis typů, které byly podrobeny mezikalibračnímu porovnání

| Typ | Charakteristika jezer | Nadmořská výška
  (m) | Průměrná hloubka
  (m) | Zásaditost
  (meq/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| LA1/2 | nížiny, mělká, vápnitá, malá a velká | < 200 | 3–15 | > 1 |

Typ

Charakteristika jezer

Nadmořská výška

(m)

Průměrná hloubka

(m)

Zásaditost

(meq/l)

LA1/2

nížiny, mělká, vápnitá, malá a velká

< 200

3–15

> 1

Země, které sdílejí typy podrobené mezikalibračnímu porovnání:

Irsko a Spojené království

VÝSLEDKY

Složka biologické kvality: Fytoplankton

Parametr fytoplanktonu určující biomasu (chlorofyl a)

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry a hodnoty parametru

Následující výsledky ukazují rostoucí průměrné sezónní hodnoty a vztahují se na všechny země, které sdílejí stejný typ.

| Typ | Ekologické kvalitativní poměry | Koncentrace chlorofylu a (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem | Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| LA1/2 | 0,55 | 0,32 | 4,6–7,0 | 8,0–12,0 |

Typ

Ekologické kvalitativní poměry

Koncentrace chlorofylu a (μg/l)

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

LA1/2

0,55

0,32

4,6–7,0

8,0–12,0

KATEGORIE VOD: Jezera

ZEMĚPISNÁ MEZIKALIBRAČNÍ SKUPINA: Alpine (alpská)

Popis typů, které byly podrobeny mezikalibračnímu porovnání

| Typ | Charakteristika jezer | Nadmořská výška
  (m) | Průměrná hloubka
  (m) | Zásaditost
  (meq/l) | Rozloha jezera
  (km2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-AL3 | nížiny nebo střední nadmořská výška, hluboká, střední až vysoká zásaditost (alpský vliv), velká rozloha | 50–800 | > 15 | > 1 | > 0,5 |
| L-AL4 | střední nadmořská výška, mělká, střední až vysoká zásaditost (alpský vliv), velká rozloha | 200–800 | 3–15 | > 1 | > 0,5 |

Typ

Charakteristika jezer

Nadmořská výška

(m)

Průměrná hloubka

(m)

Zásaditost

(meq/l)

Rozloha jezera

(km2)

L-AL3

nížiny nebo střední nadmořská výška, hluboká, střední až vysoká zásaditost (alpský vliv), velká rozloha

50–800

> 15

> 1

> 0,5

L-AL4

střední nadmořská výška, mělká, střední až vysoká zásaditost (alpský vliv), velká rozloha

200–800

3–15

> 1

> 0,5

Země, které sdílejí typy podrobené mezikalibračnímu porovnání:

| Typy L-AL3 a L-AL4: | Francie, Německo, Itálie, Rakousko a Slovinsko |
| --- | --- |

Typy L-AL3 a L-AL4:

Francie, Německo, Itálie, Rakousko a Slovinsko

VÝSLEDKY

Složka biologické kvality: Fytoplankton

Fytoplankton: Parametry určující biomasu

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry a hodnoty parametru

Následující výsledky ukazují roční průměrné hodnoty a vztahují se na všechny země, které sdílejí stejný typ. Členské státy se mohou rozhodnout, zda využijí chlorofyl a, celkovou biomasu nebo oba tyto parametry.

Chlorofyl a

| Typ | Ekologické kvalitativní poměry | Koncentrace chlorofylu a (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem | Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| L-AL3 | 0,70 | 0,40 | 2,1–2,7 | 3,8–4,7 |
| L-AL4 | 0,75 | 0,41 | 3,6–4,4 | 6,6–8,0 |

Typ

Ekologické kvalitativní poměry

Koncentrace chlorofylu a (μg/l)

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

L-AL3

0,70

0,40

2,1–2,7

3,8–4,7

L-AL4

0,75

0,41

3,6–4,4

6,6–8,0

Celková biomasa

| Typ | Ekologické kvalitativní poměry | Biomasa celkem (mm3/l) |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem | Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| L-AL3 | 0,60 | 0,25 | 0,3–0,5 | 0,8–1,2 |
| L-AL4 | 0,64 | 0,26 | 0,8–1,1 | 1,9–2,7 |

Typ

Ekologické kvalitativní poměry

Biomasa celkem (mm3/l)

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

L-AL3

0,60

0,25

0,3–0,5

0,8–1,2

L-AL4

0,64

0,26

0,8–1,1

1,9–2,7

Fytoplankton: Parametry určující taxonomické složení a četnost

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry vnitrostátních klasifikačních systémů podrobených mezikalibračnímu porovnání

| Země | Vnitrostátní parametry podrobené mezikalibračnímu porovnání | Typ | Ekologické kvalitativní poměry | Hranice tříd |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem | Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| Rakousko
  Slovinsko | Brettum index | L-AL3 | 0,94 | 0,83 | 4,12–4,34 | 3,64–3,83 |
| L-AL4 | 0,94 | 0,81 | 3,69–3,87 | 3,20–3,34 |
| Německo | PTSI (Phytoplankton Taxa Lake Index) (jezerní index taxonů fytoplanktonu) | L-AL3 | 0,60 | 0,43 | 1,25 | 1,75 |
| L-AL4 | 0,71 | 0,56 | 1,75 | 2,25 |
| Itálie | PTIot (Phytoplankton Taxa Index) (index taxonů fytoplanktonu) | L-AL 3
  (průměrná hloubka < 100 m) | 0,95 | 0,89 | 3,43 | 3,22 |
| L-AL4 | 0,95 | 0,85 | 3,37 | 3,01 |
| PTIspecies (Phytoplankton Taxa Index) (index taxonů fytoplanktonu) | L-AL 3 (průměrná hloubka > 100 m) | 0,93 | 0,82 | 4,00 | 3,50 |

Země

Vnitrostátní parametry podrobené mezikalibračnímu porovnání

Typ

Ekologické kvalitativní poměry

Hranice tříd

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Rakousko

Slovinsko

Brettum index

L-AL3

0,94

0,83

4,12–4,34

3,64–3,83

L-AL4

0,94

0,81

3,69–3,87

3,20–3,34

Německo

PTSI (Phytoplankton Taxa Lake Index) (jezerní index taxonů fytoplanktonu)

L-AL3

0,60

0,43

1,25

1,75

L-AL4

0,71

0,56

1,75

2,25

Itálie

PTIot (Phytoplankton Taxa Index) (index taxonů fytoplanktonu)

L-AL 3
  (průměrná hloubka < 100 m)

0,95

0,89

3,43

3,22

L-AL4

0,95

0,85

3,37

3,01

PTIspecies (Phytoplankton Taxa Index) (index taxonů fytoplanktonu)

L-AL 3 (průměrná hloubka > 100 m)

0,93

0,82

4,00

3,50

Složka biologické kvality: Makrofyty

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry vnitrostátních klasifikačních systémů podrobených mezikalibračnímu porovnání

| Typ a země | Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání | Ekologické kvalitativní poměry |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| Německo
  Typ L-AL3 | Německý systém pro posouzení makrofytů/fytobentosu: modul 1 | 0,78 | 0,51 |
| Německo
  Typ L-AL4 | Německý systém pro posouzení makrofytů/fytobentosu: moduly 1 + 2 | 0,71 | 0,47 |
| Rakousko
  Typy L-AL3 a L-AL4 | Rakouský systém pro posouzení makrofytů: Austrian Index Macrophytes for Lakes (AIM for Lakes), Module 1 (rakouský index makrofytů v jezerech, modul 1) | 0,80 | 0,60 |

Typ a země

Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání

Ekologické kvalitativní poměry

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Německo

Typ L-AL3

Německý systém pro posouzení makrofytů/fytobentosu: modul 1

0,78

0,51

Německo

Typ L-AL4

Německý systém pro posouzení makrofytů/fytobentosu: moduly 1 + 2

0,71

0,47

Rakousko

Typy L-AL3 a L-AL4

Rakouský systém pro posouzení makrofytů: Austrian Index Macrophytes for Lakes (AIM for Lakes), Module 1 (rakouský index makrofytů v jezerech, modul 1)

0,80

0,60

KATEGORIE VOD: Jezera

Zeměpisná mezikalibrační skupina: Central/Baltic (centrální/baltská)

Popis typů, které byly podrobeny mezikalibračnímu porovnání

| Typ | Charakteristika jezer | Nadmořská výška (m) | Průměrná hloubka (m) | Zásaditost (meq/l) | Doba hydrologického zdržení (roky) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-CB1 | nížiny, mělká, vápnitá | < 200 | 3–15 | > 1 | 1–10 |
| L-CB2 | nížiny, velmi mělká, vápnitá | < 200 | < 3 | > 1 | 0,1–1 |
| L-CB3 | nížiny, mělká, malá rozloha, křemitá (střední zásaditost) | < 200 | 3–15 | 0,2–1 | 1–10 |

Typ

Charakteristika jezer

Nadmořská výška (m)

Průměrná hloubka (m)

Zásaditost (meq/l)

Doba hydrologického zdržení (roky)

L-CB1

nížiny, mělká, vápnitá

< 200

3–15

> 1

1–10

L-CB2

nížiny, velmi mělká, vápnitá

< 200

< 3

> 1

0,1–1

L-CB3

nížiny, mělká, malá rozloha, křemitá (střední zásaditost)

< 200

3–15

0,2–1

1–10

Země, které sdílejí typy podrobené mezikalibračnímu porovnání:

| Typy L-CB1 a L-CB2: | Belgie, Německo, Dánsko, Estonsko, Francie, Litva, Lotyšsko, Nizozemsko, Polsko, Spojené království |
| --- | --- |
| Typ L-CB3: | Belgie, Dánsko, Estonsko, Francie, Lotyšsko, Polsko |

Typy L-CB1 a L-CB2:

Belgie, Německo, Dánsko, Estonsko, Francie, Litva, Lotyšsko, Nizozemsko, Polsko, Spojené království

Typ L-CB3:

Belgie, Dánsko, Estonsko, Francie, Lotyšsko, Polsko

VÝSLEDKY

Složka biologické kvality: Fytoplankton

Fytoplankton: Parametr určující biomasu

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry a hodnoty parametru

Následující výsledky ukazují rostoucí průměrné sezónní hodnoty a vztahují se na všechny země, které sdílejí stejný typ.

| Typ | Ekologické kvalitativní poměry | Koncentrace chlorofylu a (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem | Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| L-CB1 | 0,55 | 0,32 | 4,6–7,0 | 8,0–12,0 |
| L-CB2 | 0,63 | 0,30 | 9,9–11,7 | 21,0–25,0 |
| L-CB3 | 0,57 | 0,31 | 4,3–6,5 | 8,0–12,0 |

Typ

Ekologické kvalitativní poměry

Koncentrace chlorofylu a (μg/l)

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

L-CB1

0,55

0,32

4,6–7,0

8,0–12,0

L-CB2

0,63

0,30

9,9–11,7

21,0–25,0

L-CB3

0,57

0,31

4,3–6,5

8,0–12,0

Složka biologické kvality: Makrofyty

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry vnitrostátních klasifikačních systémů podrobených mezikalibračnímu porovnání

Následující výsledky se vztahují na typy LCB1 a LCB2.

| Země | Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání | Ekologické kvalitativní poměry |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| Belgie | Vlámský systém pro posouzení makrofytů | 0,80 | 0,60 |
| Německo | Německý systém pro posouzení makrofytů: referenční index | 0,75 | 0,50 |
| Estonsko | Estonský systém pro posouzení makrofytů | 0,80 | 0,60 |
| Lotyšsko | Lotyšský systém pro posouzení makrofytů | 0,80 | 0,60 |
| Nizozemsko | Dánský systém pro posouzení makrofytů (KRW maatlat) | 0,80 | 0,60 |
| Spojené království | Systém Spojeného království pro posouzení makrofytů: LEAFPACS | 0,80 | 0,60 |

Země

Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání

Ekologické kvalitativní poměry

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Belgie

Vlámský systém pro posouzení makrofytů

0,80

0,60

Německo

Německý systém pro posouzení makrofytů: referenční index

0,75

0,50

Estonsko

Estonský systém pro posouzení makrofytů

0,80

0,60

Lotyšsko

Lotyšský systém pro posouzení makrofytů

0,80

0,60

Nizozemsko

Dánský systém pro posouzení makrofytů (KRW maatlat)

0,80

0,60

Spojené království

Systém Spojeného království pro posouzení makrofytů: LEAFPACS

0,80

0,60

KATEGORIE VOD: Jezera

ZEMĚPISNÁ MEZIKALIBRAČNÍ SKUPINA: Mediterranean (středomořská)

Popis typů, které byly podrobeny mezikalibračnímu porovnání

| Typ | Charakteristika jezer | Nadmořská výška
  (m) | Průměrné roční srážky (mm) a T ( oC) | Průměrná hloubka
  (m) | Zásaditost
  (meq/l) | Rozloha jezera
  (km2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-M5/7 | nádrže, hluboká, velká rozloha, křemitá, „vlhké oblasti“, povodí < 20 000 km | 0–800 | > 800 nebo < 15 | > 15 | < 1 | > 0,5 |
| L-M8 | nádrže, hluboká, velká rozloha, vápnitá, povodí < 20 000 km | 0–800 | — | > 15 | > 1 | > 0,5 |

Typ

Charakteristika jezer

Nadmořská výška

(m)

Průměrné roční srážky (mm) a T ( oC)

Průměrná hloubka

(m)

Zásaditost

(meq/l)

Rozloha jezera

(km2)

L-M5/7

nádrže, hluboká, velká rozloha, křemitá, „vlhké oblasti“, povodí < 20 000 km

0–800

> 800 nebo < 15

> 15

< 1

> 0,5

L-M8

nádrže, hluboká, velká rozloha, vápnitá, povodí < 20 000 km

0–800

—

> 15

> 1

> 0,5

Země, které sdílejí typy podrobené mezikalibračnímu porovnání:

| Typ L-M5/7: | Řecko, Francie, Portugalsko, Španělsko, Rumunsko |
| --- | --- |
| Typ L-M8: | Kypr, Řecko, Francie, Itálie, Španělsko, Rumunsko |

Typ L-M5/7:

Řecko, Francie, Portugalsko, Španělsko, Rumunsko

Typ L-M8:

Kypr, Řecko, Francie, Itálie, Španělsko, Rumunsko

VÝSLEDKY

Složka biologické kvality: Fytoplankton

Fytoplankton: Parametry určující biomasu

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry a hodnoty parametru

Následující výsledky ukazují letní průměrné hodnoty v eufotické hloubce a vztahují se na všechny země, které sdílejí stejný typ. Členské státy se mohou rozhodnout, zda využijí chlorofyl a, celkovou biomasu nebo oba tyto parametry.

Chlorofyl a

| Typ | Ekologické kvalitativní poměry | Koncentrace chlorofylu a (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi dobrým a středním stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| L-M5/7 | 0,21 | 6,7–9,5 |
| L-M8 | 0,43 | 4,2–6,0 |

Typ

Ekologické kvalitativní poměry

Koncentrace chlorofylu a (μg/l)

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

L-M5/7

0,21

6,7–9,5

L-M8

0,43

4,2–6,0

Celková biomasa

| Typ | Ekologické kvalitativní poměry | Biomasa celkem (mm3/l) |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi dobrým a středním stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| L-M5/7 | 0,19 | 1,9 |
| L-M8 | 0,36 | 2,1 |

Typ

Ekologické kvalitativní poměry

Biomasa celkem (mm3/l)

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

L-M5/7

0,19

1,9

L-M8

0,36

2,1

Fytoplankton: Parametry určující taxonomické složení a četnost

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry a hodnoty parametru

Následující výsledky ukazují letní průměrné hodnoty v eufotické hloubce a vztahují se na všechny země, které sdílejí stejný typ. Členské státy musí použít alespoň jeden z parametrů, které byly podrobeny mezikalibračnímu porovnání (procentní podíl sinic, katalánský index, index Med PTI).

Procentní podíl sinic

| Typ a země | Ekologické kvalitativní poměry | % sinic |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi dobrým a středním stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| Typ L-M5/7 |
| Všechny země se stejným typem | 0,91 | 9,2 |
| Typ L-M8 | |
| Všechny země se stejným typem | 0,72 | 28,5 |

Typ a země

Ekologické kvalitativní poměry

% sinic

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Typ L-M5/7

Všechny země se stejným typem

0,91

9,2

Typ L-M8

Všechny země se stejným typem

0,72

28,5

Ekologické kvalitativní poměry vypočtené jako EKP = (100 – hraniční hodnota)/(100 – referenční hodnota)

Katalánský index

| Typ a země | Ekologické kvalitativní poměry | Katalánský index |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi dobrým a středním stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| Typ L-M5/7 |
| Všechny země se stejným typem | 0,97 | 10,6 |
| Typ L-M8 |
| Všechny země se stejným typem | 0,98 | 7,7 |

Typ a země

Ekologické kvalitativní poměry

Katalánský index

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Typ L-M5/7

Všechny země se stejným typem

0,97

10,6

Typ L-M8

Všechny země se stejným typem

0,98

7,7

Ekologické kvalitativní poměry vypočtené jako EKP = (400 – hraniční hodnota)/(400 – referenční hodnota)

Index Med PTI

| Typ a země | Ekologické kvalitativní poměry | Med PTI |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi dobrým a středním stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| Typ L-M5/7 |
| Všechny země se stejným typem | 0,75 | 2,32 |
| Typ L-M8 |
| Všechny země se stejným typem | 0,77 | 2,38 |

Typ a země

Ekologické kvalitativní poměry

Med PTI

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Typ L-M5/7

Všechny země se stejným typem

0,75

2,32

Typ L-M8

Všechny země se stejným typem

0,77

2,38

KATEGORIE VOD: Jezera

ZEMĚPISNÁ MEZIKALIBRAČNÍ SKUPINA: Northern (severní)

Popis typů, které byly podrobeny mezikalibračnímu porovnání

| Typ | Charakteristika jezer | Nadmořská výška
  (m) | Průměrná hloubka
  (m) | Zásaditost
  (meq/l) | Barva
  (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LN1 | nížiny, mělká, střední zásaditost, čistá | < 200 | 3–15 | 0,2–1 | < 30 |
| LN2a | nížiny, mělká, nízká zásaditost, čistá | < 200 | 3–15 | < 0,2 | < 30 |
| LN2b | nížiny, hluboká, nízká zásaditost, čistá | < 200 | > 15 | < 0,2 | < 30 |
| LN3a | nížiny, mělká, nízká zásaditost, středně humózní | < 200 | 3–15 | < 0,2 | 30–90 |
| LN5 | střední nadmořská výška, mělká, nízká zásaditost, čistá | 200–800 | 3–15 | < 0,2 | < 30 |
| LN6a | střední nadmořská výška, mělká, nízká zásaditost, středně humózní | 200–800 | 3–15 | < 0,2 | 30–90 |
| LN8a | nížiny, mělká, střední zásaditost, středně humózní | < 200 | 3–15 | 0,2–1 | 30–90 |

Typ

Charakteristika jezer

Nadmořská výška

(m)

Průměrná hloubka

(m)

Zásaditost

(meq/l)

Barva

(mg Pt/l)

LN1

nížiny, mělká, střední zásaditost, čistá

< 200

3–15

0,2–1

< 30

LN2a

nížiny, mělká, nízká zásaditost, čistá

< 200

3–15

< 0,2

< 30

LN2b

nížiny, hluboká, nízká zásaditost, čistá

< 200

> 15

< 0,2

< 30

LN3a

nížiny, mělká, nízká zásaditost, středně humózní

< 200

3–15

< 0,2

30–90

LN5

střední nadmořská výška, mělká, nízká zásaditost, čistá

200–800

3–15

< 0,2

< 30

LN6a

střední nadmořská výška, mělká, nízká zásaditost, středně humózní

200–800

3–15

< 0,2

30–90

LN8a

nížiny, mělká, střední zásaditost, středně humózní

< 200

3–15

0,2–1

30–90

Země, které sdílejí typy podrobené mezikalibračnímu porovnání:

| Typy LN1, LN2a, LN3a, LN8a: | Irsko, Finsko, Norsko, Spojené království, Švédsko |
| --- | --- |
| Typy LN2b, LN5 a LN6a: | Norsko, Spojené království, Švédsko |

Typy LN1, LN2a, LN3a, LN8a:

Irsko, Finsko, Norsko, Spojené království, Švédsko

Typy LN2b, LN5 a LN6a:

Norsko, Spojené království, Švédsko

Složka biologické kvality: Fytoplankton

Fytoplankton: Parametr určující biomasu

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry a hodnoty parametru

Následující výsledky ukazují rostoucí průměrné sezónní hodnoty a vztahují se na všechny země, které sdílejí stejný typ.

| Typ | Ekologické kvalitativní poměry | Koncentrace chlorofylu a (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem | Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| LN1 | 0,50 | 0,33 | 5,0–7,0 | 7,5–10,5 |
| LN2a | 0,50 | 0,29 | 3,0–5,0 | 5,0–8,5 |
| LN2b | 0,50 | 0,33 | 3,0–5,0 | 4,5–7,5 |
| LN3a | 0,50 | 0,30 | 5,0–7,0 | 8,0–12,0 |
| LN5 | 0,50 | 0,33 | 2,0–4,0 | 3,0–6,0 |
| LN6a | 0,50 | 0,33 | 4,0–6,0 | 6,0–9,0 |
| LN8a | 0,50 | 0,33 | 7,0–10,0 | 10,5–15,0 |

Typ

Ekologické kvalitativní poměry

Koncentrace chlorofylu a (μg/l)

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

LN1

0,50

0,33

5,0–7,0

7,5–10,5

LN2a

0,50

0,29

3,0–5,0

5,0–8,5

LN2b

0,50

0,33

3,0–5,0

4,5–7,5

LN3a

0,50

0,30

5,0–7,0

8,0–12,0

LN5

0,50

0,33

2,0–4,0

3,0–6,0

LN6a

0,50

0,33

4,0–6,0

6,0–9,0

LN8a

0,50

0,33

7,0–10,0

10,5–15,0

Složka biologické kvality: Makrofyty

Popis typů, které byly podrobeny mezikalibračnímu porovnání (pouze mezikalibračnímu porovnání týkajícímu se makrofytů)

| Typ | Charakteristika jezer | Zásaditost (meq/l) | Barva (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- |
| 101 | nízká zásaditost, čistá | 0,05–0,2 | < 30 |
| 102 | nízká zásaditost, humózní | 0,05–0,2 | > 30 |
| 201 | střední zásaditost, čistá | 0,2–1,0 | < 30 |
| 202 | střední zásaditost, humózní | 0,2–1,0 | > 30 |
| 301 | vysoká zásaditost, čistá | > 1,0 | < 30 |
| 302 | vysoká zásaditost, humózní | > 1,0 | > 30 |

Typ

Charakteristika jezer

Zásaditost (meq/l)

Barva (mg Pt/l)

101

nízká zásaditost, čistá

0,05–0,2

< 30

102

nízká zásaditost, humózní

0,05–0,2

> 30

201

střední zásaditost, čistá

0,2–1,0

< 30

202

střední zásaditost, humózní

0,2–1,0

> 30

301

vysoká zásaditost, čistá

> 1,0

< 30

302

vysoká zásaditost, humózní

> 1,0

> 30

Země, které sdílejí typy podrobené mezikalibračnímu porovnání:

| Typy 101, 102, 201 a 202: | Irsko, Finsko, Norsko, Spojené království, Švédsko |
| --- | --- |
| Typ 301: | Irsko, Norsko, Spojené království, Švédsko |
| Typ 302: | Irsko, Norsko, Spojené království, Švédsko |

Typy 101, 102, 201 a 202:

Irsko, Finsko, Norsko, Spojené království, Švédsko

Typ 301:

Irsko, Norsko, Spojené království, Švédsko

Typ 302:

Irsko, Norsko, Spojené království, Švédsko

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry vnitrostátních klasifikačních systémů podrobených mezikalibračnímu porovnání

| Země | Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání | Typ | Ekologické kvalitativní poměry |
| --- | --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| Irsko | Free Macrophyte Index (volný index makrofytů) | Všechny typy podrobené mezikalibračnímu porovnání | 0,90 | 0,68 |
| Švédsko | Macrophyte Trophic Index (Ecke) (trofický index makrofytů) | Typ 101 | 0,98 | 0,79 |
| Typ 102 | 0,98 | 0,88 |
| Typ 201 | 0,94 | 0,83 |
| Typ 202 | 0,96 | 0,83 |
| Norsko | Macrophyte Trophic Index (Mjelde) (trofický index makrofytů) | Typ 101 | 0,94 | 0,61 |
| Typ 102 | 0,96 | 0,65 |
| Typ 201 | 0,91 | 0,72 |
| Typ 202 | 0,9 | 0,77 |
| Typ 301 | 0,92 | 0,69 |
| Spojené království | Systém Spojeného království pro posouzení makrofytů: LEAFPACS | Všechny typy podrobené mezikalibračnímu porovnání | 0,80 | 0,60 |

Země

Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání

Typ

Ekologické kvalitativní poměry

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Irsko

Free Macrophyte Index (volný index makrofytů)

Všechny typy podrobené mezikalibračnímu porovnání

0,90

0,68

Švédsko

Macrophyte Trophic Index (Ecke) (trofický index makrofytů)

Typ 101

0,98

0,79

Typ 102

0,98

0,88

Typ 201

0,94

0,83

Typ 202

0,96

0,83

Norsko

Macrophyte Trophic Index (Mjelde) (trofický index makrofytů)

Typ 101

0,94

0,61

Typ 102

0,96

0,65

Typ 201

0,91

0,72

Typ 202

0,9

0,77

Typ 301

0,92

0,69

Spojené království

Systém Spojeného království pro posouzení makrofytů: LEAFPACS

Všechny typy podrobené mezikalibračnímu porovnání

0,80

0,60

KATEGORIE VOD: Pobřežní a brakické

ZEMĚPISNÁ MEZIKALIBRAČNÍ SKUPINA: Baltic Sea (Baltské moře)

Popis typů, které byly podrobeny mezikalibračnímu porovnání

| Typ | Slanost psu | Vystavení vlivu vln | Hloubka | Dny, kdy se drží led | Ostatní vlastnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CW B0 | 0,5–3 | chráněné | mělké | > 150 | lokality v Botnickém zálivu (Northern Quark) |
| CW B2 | 3–6 | chráněné | mělké | 90–150 | lokality v Botnickém moři |
| CW B3 a | 3–6 | chráněné | mělké | ~90 | lokality v oblasti, která se táhne od jižní části Botnického moře k Ostrovnímu moři a západní části Finského zálivu |
| CW B3 b | 3–6 | vystavené | mělké | ~90 |
| CW B12 a

  Východní Baltské moře | 5–8 | chráněné | mělké | — | lokality v Rižském zálivu |
| CW B12 b

  Západní Baltské moře | 8–22 | chráněné | mělké | — | lokality při jižním pobřeží Švédska a otevřeném pobřeží v jihozápadní části Baltského moře podél Dánska a Německa |
| CW B13 | 6–22 | vystavené | mělké | — | lokality podél pobřeží Estonska, Lotyšska a Litvy, polského pobřeží a dánského ostrova Bornholm |
| CW B 14 | 6–22 | chráněné | mělké | — | laguny |
| TW B 13 | 6–22 | vystavené | mělké | — | brakické vody, lokality při pobřeží Litvy a Polska |

Typ

Slanost psu

Vystavení vlivu vln

Hloubka

Dny, kdy se drží led

Ostatní vlastnosti

CW B0

0,5–3

chráněné

mělké

> 150

lokality v Botnickém zálivu (Northern Quark)

CW B2

3–6

chráněné

mělké

90–150

lokality v Botnickém moři

CW B3 a

3–6

chráněné

mělké

~90

lokality v oblasti, která se táhne od jižní části Botnického moře k Ostrovnímu moři a západní části Finského zálivu

CW B3 b

3–6

vystavené

mělké

~90

CW B12 a

Východní Baltské moře

5–8

chráněné

mělké

—

lokality v Rižském zálivu

CW B12 b

Západní Baltské moře

8–22

chráněné

mělké

—

lokality při jižním pobřeží Švédska a otevřeném pobřeží v jihozápadní části Baltského moře podél Dánska a Německa

CW B13

6–22

vystavené

mělké

—

lokality podél pobřeží Estonska, Lotyšska a Litvy, polského pobřeží a dánského ostrova Bornholm

CW B 14

6–22

chráněné

mělké

—

laguny

TW B 13

6–22

vystavené

mělké

—

brakické vody, lokality při pobřeží Litvy a Polska

Země, které sdílejí typy podrobené mezikalibračnímu porovnání:

| Typy CWB0, CWB2, CWB3a, CWB3b: | Finsko, Švédsko |
| --- | --- |
| Typ CWB12a: | Estonsko |
| Typ CWB12b: | Německo, Dánsko, Švédsko |
| Typ CWB13: | Dánsko, Estonsko, Litva, Lotyšsko, Polsko |
| Typ CWB14: | Dánsko, Polsko |
| Typ TWB13: | Litva, Polsko |

Typy CWB0, CWB2, CWB3a, CWB3b:

Finsko, Švédsko

Typ CWB12a:

Estonsko

Typ CWB12b:

Německo, Dánsko, Švédsko

Typ CWB13:

Dánsko, Estonsko, Litva, Lotyšsko, Polsko

Typ CWB14:

Dánsko, Polsko

Typ TWB13:

Litva, Polsko

VÝSLEDKY

Složka biologické kvality: Fauna bentických bezobratlých

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry vnitrostátních klasifikačních systémů podrobených mezikalibračnímu porovnání

| Typ a země | Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání | Ekologické kvalitativní poměry |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| CW B0 |
| Finsko | BBI – Finnish Brackish water Benthic Index (finský index bentických bezobratlých v brakických vodách) | 0,99 | 0,59 |
| Švédsko | BQI – Swedish multimetric biological quality index (soft sediment infauna) (švédský multimetrický index biologické kvality – infauna v jemném sedimentu) | 0,77 | 0,31 |
| CW B2 |
| Finsko | BBI – Finnish Brackish water Benthic Index (finský index bentických bezobratlých v brakických vodách) | 0,95 | 0,57 |
| Švédsko | BQI – Swedish multimetric biological quality index (soft sediment infauna) (švédský multimetrický index biologické kvality – infauna v jemném sedimentu) | 0,76 | 0,29 |
| CW B3 a |
| Finsko | BBI – Finnish Brackish water Benthic Index (finský index bentických bezobratlých v brakických vodách) | 0,89 | 0,53 |
| Švédsko | BQI – Swedish multimetric biological quality index (soft sediment infauna) (švédský multimetrický index biologické kvality – infauna v jemném sedimentu) | 0,76 | 0,29 |
| CW B3 b |
| Finsko | BBI – Finnish Brackish water Benthic Index (finský index bentických bezobratlých v brakických vodách) | 0,90 | 0,54 |
| Švédsko | BQI – Swedish multimetric biological quality index (soft sediment infauna) (švédský multimetrický index biologické kvality – infauna v jemném sedimentu) | 0,76 | 0,29 |

Typ a země

Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání

Ekologické kvalitativní poměry

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

CW B0

Finsko

BBI – Finnish Brackish water Benthic Index (finský index bentických bezobratlých v brakických vodách)

0,99

0,59

Švédsko

BQI – Swedish multimetric biological quality index (soft sediment infauna) (švédský multimetrický index biologické kvality – infauna v jemném sedimentu)

0,77

0,31

CW B2

Finsko

BBI – Finnish Brackish water Benthic Index (finský index bentických bezobratlých v brakických vodách)

0,95

0,57

Švédsko

BQI – Swedish multimetric biological quality index (soft sediment infauna) (švédský multimetrický index biologické kvality – infauna v jemném sedimentu)

0,76

0,29

CW B3 a

Finsko

BBI – Finnish Brackish water Benthic Index (finský index bentických bezobratlých v brakických vodách)

0,89

0,53

Švédsko

BQI – Swedish multimetric biological quality index (soft sediment infauna) (švédský multimetrický index biologické kvality – infauna v jemném sedimentu)

0,76

0,29

CW B3 b

Finsko

BBI – Finnish Brackish water Benthic Index (finský index bentických bezobratlých v brakických vodách)

0,90

0,54

Švédsko

BQI – Swedish multimetric biological quality index (soft sediment infauna) (švédský multimetrický index biologické kvality – infauna v jemném sedimentu)

0,76

0,29

Složka biologické kvality: Fytoplankton

Fytoplankton: Parametr určující biomasu (chlorofyl a)

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry a hodnoty parametru

Následující výsledky ukazují letní průměrné hodnoty v období od května/června do září.

| Typ a země | Ekologické kvalitativní poměry vnitrostátních klasifikačních systémů | Hodnoty/rozpětí parametru Chlorofyl a (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem | Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| CW B0 | | | | |
| Všechny země se stejným typem | 0,76 | 0,56 | 1,7 (1,5–1,8) | 2,3 (2,0–2,7) |
| CW B2 | | | | |
| Všechny země se stejným typem | 0,78 | 0,56 | 1,8 | 2,5 (2,3–2,6) |
| CW B3 a | | | | |
| Chráněné
  Všechny země se stejným typem | 0,71 | 0,49 | 2,4 (2,2–2,6) | 3,5 (2,9–4,0) |
| CW B3 b | | | | |
| Vystavené
  Všechny země se stejným typem | 0,81 | 0,68 | 1,5 | 1,8 |
| CW B 12 a | | | | |
| Východní Baltské moře
  Slanost 5–8 psu
  Všechny země se stejným typem | 0,82 | 0,66 | 2,2 | 2,7 |
| CW B 12 b | | | | |
| Západní Baltské moře
  Slanost 8–22 psu
  Všechny země se stejným typem | 0,92 | 0,63 | 1,3 (1,1–1,5) | 1,9 |
| CW B 13 | | | | |
| Dánsko, Estonsko a Lotyšsko | 0,92 | 0,75 | 1,3 | 1,6 |
| CW B 14 | | | | |
| Dánsko | 0,82 | 0,56 | 1,1 | 1,6 |
| TW B 13 | | | | |
| Všechny země se stejným typem | 0,90 | 0,66 | 4,2 | 5,8 |

Typ a země

Ekologické kvalitativní poměry vnitrostátních klasifikačních systémů

Hodnoty/rozpětí parametru Chlorofyl a (μg/l)

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

CW B0

Všechny země se stejným typem

0,76

0,56

1,7 (1,5–1,8)

2,3 (2,0–2,7)

CW B2

Všechny země se stejným typem

0,78

0,56

1,8

2,5 (2,3–2,6)

CW B3 a

Chráněné

Všechny země se stejným typem

0,71

0,49

2,4 (2,2–2,6)

3,5 (2,9–4,0)

CW B3 b

Vystavené

Všechny země se stejným typem

0,81

0,68

1,5

1,8

CW B 12 a

Východní Baltské moře

Slanost 5–8 psu

Všechny země se stejným typem

0,82

0,66

2,2

2,7

CW B 12 b

Západní Baltské moře

Slanost 8–22 psu

Všechny země se stejným typem

0,92

0,63

1,3 (1,1–1,5)

1,9

CW B 13

Dánsko, Estonsko a Lotyšsko

0,92

0,75

1,3

1,6

CW B 14

Dánsko

0,82

0,56

1,1

1,6

TW B 13

Všechny země se stejným typem

0,90

0,66

4,2

5,8

Složka biologické kvality: Krytosemenné rostliny

Krytosemenné rostliny: Parametr určující četnost (mezní hloubka výskytu zákrutichy zavité (zostera marina))

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry a hodnoty parametru

| Typ a země | Ekologické kvalitativní poměry vnitrostátních klasifikačních systémů | Hodnoty/rozpětí parametru
  Mezní hloubka (m) výskytu zákrutichy zavité (zostera marina) |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem | Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| CW B 12 b | | | | |
| Dánsko a Německo
  Otevřené pobřeží | 0,90 | 0,74 | 8,5 (8,0–9,4) | 7 (6,6–7,1) |

Typ a země

Ekologické kvalitativní poměry vnitrostátních klasifikačních systémů

Hodnoty/rozpětí parametru

Mezní hloubka (m) výskytu zákrutichy zavité (zostera marina)

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

CW B 12 b

Dánsko a Německo

Otevřené pobřeží

0,90

0,74

8,5 (8,0–9,4)

7 (6,6–7,1)

KATEGORIE VOD: Pobřežní a brakické

ZEMĚPISNÁ MEZIKALIBRAČNÍ SKUPINA: North East Atlantic (severovýchodoatlantická)

Popis typů, které byly podrobeny mezikalibračnímu porovnání

| Typ | Charakteristika | Slanost (psu)
  Rozmezí přílivu a odlivu (m)
  Hloubka (m) | Rychlost proudění (v uzlech)
  Vystavení vlivu vln | Směšovací charakteristiky
  Doba zdržení |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NEA1/26a | otevřený oceán, vystavené či chráněné, euhalinní, mělké | > 30
  mezopřílivové 1–5
  < 30 | střední 1–3
  vystavené či chráněné | plně smíšené
  dny |
| NEA1/26b | uzavřené moře, vystavené či chráněné, euhalinní, mělké | > 30
  mezopřílivové 1–5
  < 30 | střední 1–3
  vystavené či chráněné | plně smíšené
  dny |
| NEA1/26c | uzavřené moře, uzavřené či chráněné, částečně vrstevnaté | > 30
  mikropřílivové/mezopřílivové < 1–5
  < 30 | střední 1–3
  vystavené či chráněné | částečně vrstevnaté
  dny až týdny |
| NEA1/26d | skandinávské pobřeží, vystavené či chráněné, mělké | > 30
  mikropřílivové < 1
  < 30 | nízká < 1
  vystavené či středně vystavené | částečně vrstevnaté
  dny až týdny |
| NEA1/26e | oblasti vzedmutí, vystavené či chráněné, euhalinní, mělké | > 30
  mezopřílivové 1–5
  < 30 | střední 1–3
  vystavené či chráněné | plně smíšené
  dny |
| NEA3/4 | polyhalinní, vystavené či středně vystavené (typ Waddenské moře) | polyhalinní 18–30
  mezopřílivové 1–5
  < 30 | střední 1–3
  vystavené či středně vystavené | plně smíšené
  dny |
| NEA7 | systémy hlubokých fjordů a mořských jezer | > 30
  mezopřílivové 1–5
  > 30 | nízká < 1
  chráněné | plně smíšené
  dny |
| NEA8 | typ Skagerrak Inner Arc, polyhalinní, mikropřílivové, chráněné, mělké | polyhalinní 18–30
  mikropřílivové < 1
  < 30 | nízká < 1
  chráněné | částečně vrstevnaté
  dny až týdny |
| NEA9 | fjordy s mělkým podložím v ústí a velmi hlubokou hlavní pánví, v níž dochází ke slabé výměně hloubkové vody | polyhalinní 18–30
  mikropřílivové < 1
  > 30 | nízká < 1
  chráněné | částečně vrstevnaté
  týdny |
| NEA10 | typ Skagerrak Outer Arc, polyhalinní, mikropřílivové, vystavené, hluboké | polyhalinní 18–30
  mikropřílivové < 1
  > 30 | nízká < 1
  vystavené | částečně vrstevnaté
  dny |
| NEA11 | brakické vody | oligohalinní 0–35
  mikro- až makropřílivové
  < 30 | proměnná
  chráněné či středně vystavené | částečně či trvale vrstevnaté dny až
  týdny |

Typ

Charakteristika

Slanost (psu)

Rozmezí přílivu a odlivu (m)

Hloubka (m)

Rychlost proudění (v uzlech)

Vystavení vlivu vln

Směšovací charakteristiky

Doba zdržení

NEA1/26a

otevřený oceán, vystavené či chráněné, euhalinní, mělké

> 30

mezopřílivové 1–5

< 30

střední 1–3

vystavené či chráněné

plně smíšené

dny

NEA1/26b

uzavřené moře, vystavené či chráněné, euhalinní, mělké

> 30

mezopřílivové 1–5

< 30

střední 1–3

vystavené či chráněné

plně smíšené

dny

NEA1/26c

uzavřené moře, uzavřené či chráněné, částečně vrstevnaté

> 30

mikropřílivové/mezopřílivové < 1–5

< 30

střední 1–3

vystavené či chráněné

částečně vrstevnaté

dny až týdny

NEA1/26d

skandinávské pobřeží, vystavené či chráněné, mělké

> 30

mikropřílivové < 1

< 30

nízká < 1

vystavené či středně vystavené

částečně vrstevnaté

dny až týdny

NEA1/26e

oblasti vzedmutí, vystavené či chráněné, euhalinní, mělké

> 30

mezopřílivové 1–5

< 30

střední 1–3

vystavené či chráněné

plně smíšené

dny

NEA3/4

polyhalinní, vystavené či středně vystavené (typ Waddenské moře)

polyhalinní 18–30

mezopřílivové 1–5

< 30

střední 1–3

vystavené či středně vystavené

plně smíšené

dny

NEA7

systémy hlubokých fjordů a mořských jezer

> 30

mezopřílivové 1–5

> 30

nízká < 1

chráněné

plně smíšené

dny

NEA8

typ Skagerrak Inner Arc, polyhalinní, mikropřílivové, chráněné, mělké

polyhalinní 18–30

mikropřílivové < 1

< 30

nízká < 1

chráněné

částečně vrstevnaté

dny až týdny

NEA9

fjordy s mělkým podložím v ústí a velmi hlubokou hlavní pánví, v níž dochází ke slabé výměně hloubkové vody

polyhalinní 18–30

mikropřílivové < 1

> 30

nízká < 1

chráněné

částečně vrstevnaté

týdny

NEA10

typ Skagerrak Outer Arc, polyhalinní, mikropřílivové, vystavené, hluboké

polyhalinní 18–30

mikropřílivové < 1

> 30

nízká < 1

vystavené

částečně vrstevnaté

dny

NEA11

brakické vody

oligohalinní 0–35

mikro- až makropřílivové

< 30

proměnná

chráněné či středně vystavené

částečně či trvale vrstevnaté dny až

týdny

Země, které sdílejí typy podrobené mezikalibračnímu porovnání:

| Typ NEA1/26a: | Španělsko, Francie, Irsko, Norsko, Spojené království |
| --- | --- |
| Typ NEA1/26b: | Belgie, Francie, Nizozemsko, Spojené království |
| Typ NEA1/26c: | Německo, Dánsko |
| Typ NEA1/26d: | Dánsko |
| Typ NEA1/26e: | Portugalsko, Španělsko |
| Typ NEA3/4: | Německo, Nizozemsko |
| Typ NEA7: | Norsko, Spojené království |
| Typ NEA8: | Dánsko, Norsko, Švédsko |
| Typ NEA9: | Norsko, Švédsko |
| Typ NEA10: | Norsko, Švédsko |
| Typ NEA11: | Belgie, Německo, Španělsko, Francie, Irsko, Nizozemsko, Portugalsko, Spojené království |

Typ NEA1/26a:

Španělsko, Francie, Irsko, Norsko, Spojené království

Typ NEA1/26b:

Belgie, Francie, Nizozemsko, Spojené království

Typ NEA1/26c:

Německo, Dánsko

Typ NEA1/26d:

Dánsko

Typ NEA1/26e:

Portugalsko, Španělsko

Typ NEA3/4:

Německo, Nizozemsko

Typ NEA7:

Norsko, Spojené království

Typ NEA8:

Dánsko, Norsko, Švédsko

Typ NEA9:

Norsko, Švédsko

Typ NEA10:

Norsko, Švédsko

Typ NEA11:

Belgie, Německo, Španělsko, Francie, Irsko, Nizozemsko, Portugalsko, Spojené království

VÝSLEDKY

Složka biologické kvality: Fauna bentických bezobratlých

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry vnitrostátních klasifikačních systémů podrobených mezikalibračnímu porovnání

Výsledky se vztahují pouze na přírodní stanoviště v jemném sedimentu (bahnitá/písková stanoviště pod úrovní odlivu).

| Typ a země | Vnitrostátní klasifikační systém | Ekologické kvalitativní poměry |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| Typy NEA1/26, NEA3/4 a NEA7 (indexy citlivé především na obohacení organickými látkami a vlivy toxického znečištění v přírodních stanovištích v jemném sedimentu) |
| Dánsko | DKI | 0,67 | 0,53 |
| Francie | M-AMBI | 0,77 | 0,53 |
| Irsko | IQI | 0,75 | 0,64 |
| Německo | M-AMBI | 0,85 | 0,70 |
| Norsko | NQI | 0,92 | 0,81 |
| Portugalsko | P-BAT | 0,79 | 0,58 |
| Spojené království | IQI | 0,75 | 0,64 |
| Španělsko | M-AMBI | 0,77 | 0,53 |
| Typy NEA1/26 a NEA3/4 (indexy citlivé na mnohonásobné vlivy ve více přírodních stanovištích) |
| Belgie | BEQI | 0,80 | 0,60 |
| Nizozemsko | BEQI | 0,80 | 0,60 |
| Typy NEA8/9/10 |
| Dánsko | DKI | 0,82 | 0,63 |
| Norsko | NQI | 0,92 | 0,81 |
| Švédsko | BQI | 0,89 | 0,68 |

Typ a země

Vnitrostátní klasifikační systém

Ekologické kvalitativní poměry

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Typy NEA1/26, NEA3/4 a NEA7 (indexy citlivé především na obohacení organickými látkami a vlivy toxického znečištění v přírodních stanovištích v jemném sedimentu)

Dánsko

DKI

0,67

0,53

Francie

M-AMBI

0,77

0,53

Irsko

IQI

0,75

0,64

Německo

M-AMBI

0,85

0,70

Norsko

NQI

0,92

0,81

Portugalsko

P-BAT

0,79

0,58

Spojené království

IQI

0,75

0,64

Španělsko

M-AMBI

0,77

0,53

Typy NEA1/26 a NEA3/4 (indexy citlivé na mnohonásobné vlivy ve více přírodních stanovištích)

Belgie

BEQI

0,80

0,60

Nizozemsko

BEQI

0,80

0,60

Typy NEA8/9/10

Dánsko

DKI

0,82

0,63

Norsko

NQI

0,92

0,81

Švédsko

BQI

0,89

0,68

Složka biologické kvality: Fytoplankton

Fytoplankton: Parametr určující biomasu (chlorofyl a)

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry a hodnoty parametru

Následující výsledky se vztahují na všechny země, které sdílejí stejné typy. Hodnoty parametru jsou vyjádřeny v μg/l jako 90 % hodnoty vypočtené v průběhu stanoveného vegetačního období v rozmezí šesti let. Výsledky se týkají zeměpisných oblastí v rámci typů popsaných v technické zprávě.

| Typ | Ekologické kvalitativní poměry | Hodnoty (μg/l, 90 %) |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem | Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| NEA1/26a | 0,67 | 0,33 | 1–5 | 2–10 |
| NEA1/26b | 0,67 | 0,44 | 6–10 | 9–15 |
| NEA1/26c | 0,67 | 0,44 | 5 | 7,5 |
| NEA1/26d | 0,67 | 0,50 | 3 | 4 |
| NEA1/26e | 0,67 | 0,44 | 6–8 | 9–12 |
| NEA8 | 0,67 | 0,33 | 1,5 | 3 |
| NEA9 | 0,67 | 0,33 | 2,5 | 5 |
| NEA10 | 0,67 | 0,33 | 3 | 6 |

Typ

Ekologické kvalitativní poměry

Hodnoty (μg/l, 90 %)

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

NEA1/26a

0,67

0,33

1–5

2–10

NEA1/26b

0,67

0,44

6–10

9–15

NEA1/26c

0,67

0,44

5

7,5

NEA1/26d

0,67

0,50

3

4

NEA1/26e

0,67

0,44

6–8

9–12

NEA8

0,67

0,33

1,5

3

NEA9

0,67

0,33

2,5

5

NEA10

0,67

0,33

3

6

Fytoplankton: Parametr určující kvetení

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry a hodnoty parametru

| Typ a země | Vnitrostátní parametr podrobený mezikalibračnímu porovnání | Ekologické kvalitativní poměry | Hodnoty ( % jednotlivých počtů taxonů přesahujících prahové hodnoty) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem | Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| NEA1/26a/b, NEA3/4 |
| Belgie | | | | | |
| Německo | | | | | |
| Nizozemsko | | | | | |
| Spojené království | řasy phaeocystis, kvetení | 0,92 | 0,49 | 9 | 17 |
| NEA1/26a/b |
| Španělsko | | | | | |
| Francie | | | | | |
| Irsko | | | | | |
| Spojené království | počet buněčných taxonů | 0,84 | 0,43 | 20 | 39 |
| NEA1/26e |
| Portugalsko | | | | | |
| Španělsko | počet buněčných taxonů | 0,83 | 0,51 | 30 | 49 |

Typ a země

Vnitrostátní parametr podrobený mezikalibračnímu porovnání

Ekologické kvalitativní poměry

Hodnoty ( % jednotlivých počtů taxonů přesahujících prahové hodnoty)

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

NEA1/26a/b, NEA3/4

Belgie

Německo

Nizozemsko

Spojené království

řasy phaeocystis, kvetení

0,92

0,49

9

17

NEA1/26a/b

Španělsko

Francie

Irsko

Spojené království

počet buněčných taxonů

0,84

0,43

20

39

NEA1/26e

Portugalsko

Španělsko

počet buněčných taxonů

0,83

0,51

30

49

Složka biologické kvality: Makrořasy

Makrořasy: Parametr určující složení

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry vnitrostátních klasifikačních systémů podrobených mezikalibračnímu porovnání

| Typ a země | Vnitrostátní parametr podrobený mezikalibračnímu porovnání | Ekologické kvalitativní poměry |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| NEA1/26 |
| Irsko | Rocky Shore Reduced Species List Multimetric System (multimetrický systém využívající zkrácený seznam druhů uplatňovaných na skalnatá pobřeží) | 0,80 | 0,60 |
| Norsko | Rocky Shore Reduced Species List Multimetric System (multimetrický systém využívající zkrácený seznam druhů uplatňovaných na skalnatá pobřeží) | 0,80 | 0,60 |
| Spojené království | Rocky Shore Reduced Species List Multimetric System (multimetrický systém využívající zkrácený seznam druhů uplatňovaných na skalnatá pobřeží) | 0,80 | 0,60 |
| Španělsko | Multimetrický systém CFR | 0,81 | 0,57 |
| Portugalsko | Multimetrický systém p-MarMAT | 0,82 | 0,64 |
| Irsko
  Spojené království | Opportunistic Macroalgae Multimetric System (multimetrický systém využívající oportunistické makrořasy) | 0,80 | 0,60 |
| NEA8/9/10 |
| Norsko
  Švédsko | Subtidal Algae (Depth Limit of macroalgal Species) (řasy pod úrovní odlivu – mezní hloubky pro druhy makrořas) | 0,81 | 0,61 |

Typ a země

Vnitrostátní parametr podrobený mezikalibračnímu porovnání

Ekologické kvalitativní poměry

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

NEA1/26

Irsko

Rocky Shore Reduced Species List Multimetric System (multimetrický systém využívající zkrácený seznam druhů uplatňovaných na skalnatá pobřeží)

0,80

0,60

Norsko

Rocky Shore Reduced Species List Multimetric System (multimetrický systém využívající zkrácený seznam druhů uplatňovaných na skalnatá pobřeží)

0,80

0,60

Spojené království

Rocky Shore Reduced Species List Multimetric System (multimetrický systém využívající zkrácený seznam druhů uplatňovaných na skalnatá pobřeží)

0,80

0,60

Španělsko

Multimetrický systém CFR

0,81

0,57

Portugalsko

Multimetrický systém p-MarMAT

0,82

0,64

Irsko

Spojené království

Opportunistic Macroalgae Multimetric System (multimetrický systém využívající oportunistické makrořasy)

0,80

0,60

NEA8/9/10

Norsko

Švédsko

Subtidal Algae (Depth Limit of macroalgal Species) (řasy pod úrovní odlivu – mezní hloubky pro druhy makrořas)

0,81

0,61

Složka biologické kvality: Krytosemenné rostliny

Krytosemenné rostliny: Parametr určující taxonomické složení a četnost

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry vnitrostátních klasifikačních systémů podrobených mezikalibračnímu porovnání

| Typ a země | Vnitrostátní parametr podrobený mezikalibračnímu porovnání | Ekologické kvalitativní poměry | Hodnoty parametru (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem | Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| NEA1/26, NEA3/4, NEA11 |
| Irsko
  Nizozemsko
  Spojené království | Intertidal Seagrass Abundance (density) and Species Composition Multimetric (multimetrický systém pro četnost (hustotu) přílivových chaluh a složení druhů) | 0,90 | 0,70 | nepoužije se | nepoužije se |
| NEA1/26, NEA3/4 |
| Německo
  Irsko
  Nizozemsko
  Spojené království | Přílivové chaluhy (plocha: výměra v akrech/rozloha dna) | 0,90 | 0,70 | 10 | 30 |

Typ a země

Vnitrostátní parametr podrobený mezikalibračnímu porovnání

Ekologické kvalitativní poměry

Hodnoty parametru (1)

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

NEA1/26, NEA3/4, NEA11

Irsko

Nizozemsko

Spojené království

Intertidal Seagrass Abundance (density) and Species Composition Multimetric (multimetrický systém pro četnost (hustotu) přílivových chaluh a složení druhů)

0,90

0,70

nepoužije se

nepoužije se

NEA1/26, NEA3/4

Německo

Irsko

Nizozemsko

Spojené království

Přílivové chaluhy (plocha: výměra v akrech/rozloha dna)

0,90

0,70

10

30

KATEGORIE VOD: Pobřežní a brakické

ZEMĚPISNÁ MEZIKALIBRAČNÍ SKUPINA: Mediterranean (středomořská)

Výsledky se vztahují pouze na pobřežní vody.

Typologie byla vypracována pouze pro určité složky kvality (viz níže).

VÝSLEDKY

Složka biologické kvality: Fauna bentických bezobratlých

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry vnitrostátních klasifikačních systémů podrobených mezikalibračnímu porovnání

Následující výsledky se vztahují pouze na jemný sediment.

| Země | Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání | Ekologické kvalitativní poměry |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| Kypr | Bentix | 0,75 | 0,58 |
| Řecko | Bentix | 0,75 | 0,58 |
| Slovinsko | M-AMBI | 0,83 | 0,62 |
| Španělsko | MEDOCC index | 0,73 | 0,47 |

Země

Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání

Ekologické kvalitativní poměry

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Kypr

Bentix

0,75

0,58

Řecko

Bentix

0,75

0,58

Slovinsko

M-AMBI

0,83

0,62

Španělsko

MEDOCC index

0,73

0,47

Složka biologické kvality: Fytoplankton

Popis typů, které byly podrobeny mezikalibračnímu porovnání (týká se pouze fytoplanktonu)

| Typ | Popis | Hustota (kg/m3) | Průměrná roční slanost (psu) |
| --- | --- | --- | --- |
| Typ I | vysoce ovlivněné přítokem sladké vody | < 25 | < 34,5 |
| Typ IIA | středně ovlivněné přítokem sladké vody (vliv pevniny) | 25–27 | 34,5–37,5 |
| Typ IIIW | pevninské pobřeží, neovlivněné přítokem sladké vody (západní Středomoří) | > 27 | > 37,5 |
| Typ IIIE | neovlivněné přítokem sladké vody (východní Středomoří) | > 27 | > 37,5 |

Typ

Popis

Hustota (kg/m3)

Průměrná roční slanost (psu)

Typ I

vysoce ovlivněné přítokem sladké vody

< 25

< 34,5

Typ IIA

středně ovlivněné přítokem sladké vody (vliv pevniny)

25–27

34,5–37,5

Typ IIIW

pevninské pobřeží, neovlivněné přítokem sladké vody (západní Středomoří)

> 27

> 37,5

Typ IIIE

neovlivněné přítokem sladké vody (východní Středomoří)

> 27

> 37,5

Země, které sdílejí typy podrobené mezikalibračnímu porovnání:

| Typ I: | Francie, Itálie |
| --- | --- |
| Typ IIA: | Francie, Španělsko, Itálie, Slovinsko |
| Typ IIIW: | Francie, Španělsko, Itálie |
| Typ IIIE: | Řecko, Kypr |

Typ I:

Francie, Itálie

Typ IIA:

Francie, Španělsko, Itálie, Slovinsko

Typ IIIW:

Francie, Španělsko, Itálie

Typ IIIE:

Řecko, Kypr

Fytoplankton: Parametr určující biomasu (chlorofyl a)

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry a hodnoty parametru

Následující výsledky se vztahují na všechny země, které sdílejí stejné typy. Hodnoty parametru jsou vyjádřeny v μg/l chlorofylu-a jako 90 % hodnoty vypočtené v průběhu roku v rozmezí alespoň pěti let. Výsledky se týkají zeměpisných oblastí v rámci typů popsaných v technické zprávě.

| Typ | Ekologické kvalitativní poměry | Hodnoty (μg/l, 90 %) |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem | Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| Typ IIA | 0,80 | 0,53 | 2,4 | 3,6 |
| Typ IIIW | 0,80 | 0,50 | 1,1 | 1,8 |
| Typ IIIE | 0,80 | 0,20 | 0,1 | 0,4 |

Typ

Ekologické kvalitativní poměry

Hodnoty (μg/l, 90 %)

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Typ IIA

0,80

0,53

2,4

3,6

Typ IIIW

0,80

0,50

1,1

1,8

Typ IIIE

0,80

0,20

0,1

0,4

Složka biologické kvality: Makrořasy

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry vnitrostátních klasifikačních systémů podrobených mezikalibračnímu porovnání

Následující výsledky se vztahují na horní infralitorální pásmo (hloubka 3,5 až 0,2 metru) na skalnatých pobřežích.

| Země | Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání | Ekologické kvalitativní poměry |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| Kypr | EEI – Ecological Evaluation Index (index ekologického hodnocení) | 0,75 | 0,50 |
| Francie | CARLIT – Cartography of Littoral and upper-sublittoral rocky-shore communities (kartografie litorálních a horních sublitorálních společenství na skalnatém pobřeží) | 0,75 | 0,60 |
| Řecko | EEI – Ecological Evaluation Index (index ekologického hodnocení) | 0,75 | 0,50 |
| Slovinsko | EEI – Ecological Evaluation Index (index ekologického hodnocení) | 0,75 | 0,50 |
| Španělsko | CARLIT-BENTHOS | 0,75 | 0,60 |

Země

Vnitrostátní klasifikační systémy podrobené mezikalibračnímu porovnání

Ekologické kvalitativní poměry

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Kypr

EEI – Ecological Evaluation Index (index ekologického hodnocení)

0,75

0,50

Francie

CARLIT – Cartography of Littoral and upper-sublittoral rocky-shore communities (kartografie litorálních a horních sublitorálních společenství na skalnatém pobřeží)

0,75

0,60

Řecko

EEI – Ecological Evaluation Index (index ekologického hodnocení)

0,75

0,50

Slovinsko

EEI – Ecological Evaluation Index (index ekologického hodnocení)

0,75

0,50

Španělsko

CARLIT-BENTHOS

0,75

0,60

KATEGORIE VOD: Pobřežní a brakické

ZEMĚPISNÁ MEZIKALIBRAČNÍ SKUPINA: Black Sea (Černé moře)

Popis typů, které byly podrobeny mezikalibračnímu porovnání

| Typ | Popis |
| --- | --- |
| CW-BL1 | mezohalinní, mikropřílivové (< 1 m), mělké (< 30 m), středně vystavené, smíšené podloží |

Typ

Popis

CW-BL1

mezohalinní, mikropřílivové (< 1 m), mělké (< 30 m), středně vystavené, smíšené podloží

Země, které sdílejí typy podrobené mezikalibračnímu porovnání:

Bulharsko a Rumunsko

VÝSLEDKY

Složka biologické kvality: Fytoplankton

Fytoplankton: Parametr určující biomasu

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry a hodnoty parametru

| Období | Ekologické kvalitativní poměry | Hodnoty biomasy (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem | Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| Zima | 0,93 | 0,78 | 1 770 | 3 420 |
| Jaro | 0,93 | 0,78 | 3 515 | 5 690 |
| Léto | 0,93 | 0,78 | 1 281 | 2 526 |
| Podzim | 0,93 | 0,78 | 1 840 | 3 640 |

Období

Ekologické kvalitativní poměry

Hodnoty biomasy (mg/m3)

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Zima

0,93

0,78

1 770

3 420

Jaro

0,93

0,78

3 515

5 690

Léto

0,93

0,78

1 281

2 526

Podzim

0,93

0,78

1 840

3 640

Složka biologické kvality: Fauna bentických bezobratlých

Výsledky: Ekologické kvalitativní poměry vnitrostátních klasifikačních systémů podrobených mezikalibračnímu porovnání

Členské státy musí použít alespoň jeden z parametrů, které byly podrobeny mezikalibračnímu porovnání (Shannonův index diverzity H', AMBI, M-AMBI).

| Vnitrostátní parametry podrobené mezikalibračnímu porovnání | Ekologické kvalitativní poměry |
| --- | --- |
| Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem | Hranice mezi dobrým a středním stavem |
| Shannon diversity index H' (Shannonův index diverzity H') | 0,89 | 0,69 |
| AMBI | 0,83 | 0,53 |
| M-AMBI | 0,85 | 0,55 |

Vnitrostátní parametry podrobené mezikalibračnímu porovnání

Ekologické kvalitativní poměry

Hranice mezi velmi dobrým a dobrým stavem

Hranice mezi dobrým a středním stavem

Shannon diversity index H' (Shannonův index diverzity H')

0,89

0,69

AMBI

0,83

0,53

M-AMBI

0,85

0,55

---

(1)  Hodnoty přílivových chaluh vyjádřené v procentech plošné ztráty vzhledem k referenční oblasti.

---

10.12.2008

| 10.12.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/s3

---

POZNÁMKA PRO ČTENÁŘEOrgány se rozhodly, že ve svých textech již nebudou uvádět odkazy na poslední změny a doplňky citovaných aktů.Pokud není uvedeno jinak, akty, na které se odkazuje v textech zde zveřejněných, se rozumí akty v platném znění.

---