# Europeiska unionens L 322/2008

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 322 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 51 årgången2 december 2008 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 322

Svensk utgåva

Lagstiftning

51 årgången2 december 2008

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 1187/2008 av den 27 november 2008 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tullen på import av mononatriumglutamat med ursprung i Folkrepubliken Kina | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1188/2008 av den 1 december 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 9 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1189/2008 av den 25 november 2008 om fastställande för år 2009 av tillämpningsföreskrifter för importtullkvoter för baby beef-produkter med ursprung i Bosnien och Hercegovina, Kosovo, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro och Serbien | 11 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1190/2008 av den 28 november 2008 om ändring för hundraförsta gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter | 25 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1191/2008 av den 1 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 1186/2008 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 1 december 2008 | 27 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 1187/2008 av den 27 november 2008 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tullen på import av mononatriumglutamat med ursprung i Folkrepubliken Kina

1

Kommissionens förordning (EG) nr 1188/2008 av den 1 december 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

9

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1189/2008 av den 25 november 2008 om fastställande för år 2009 av tillämpningsföreskrifter för importtullkvoter för baby beef-produkter med ursprung i Bosnien och Hercegovina, Kosovo, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro och Serbien

11

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1190/2008 av den 28 november 2008 om ändring för hundraförsta gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter

25

Kommissionens förordning (EG) nr 1191/2008 av den 1 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 1186/2008 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 1 december 2008

27

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/896/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 20 november 2008 om riktlinjer för den riskbaserade övervakning av djurens hälsa som föreskrivs i rådets direktiv 2006/88/EG
  [delgivet med nr K(2008) 6787]

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2008/897/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 28 november 2008 om godkännande av årliga och fleråriga program som medlemsstaterna lagt fram för år 2009 och följande år för utrotning, bekämpning och övervakning av vissa djursjukdomar och zoonoser samt gemenskapens finansiella stöd till dessa program
  [delgivet med nr K(2008) 7415] | 39 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2008/896/EG

*

Kommissionens beslut av den 20 november 2008 om riktlinjer för den riskbaserade övervakning av djurens hälsa som föreskrivs i rådets direktiv 2006/88/EG
  [delgivet med nr K(2008) 6787]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 6787]

1

30

2008/897/EG

*

Kommissionens beslut av den 28 november 2008 om godkännande av årliga och fleråriga program som medlemsstaterna lagt fram för år 2009 och följande år för utrotning, bekämpning och övervakning av vissa djursjukdomar och zoonoser samt gemenskapens finansiella stöd till dessa program
  [delgivet med nr K(2008) 7415]

[delgivet med nr K(2008) 7415]

39

| | | III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN |
| | * | Rådets gemensamma åtgärd 2008/898/Gusp av den 1 december 2008 om förlängning av uppdraget för Europeiska unionens särskilda representant vid Afrikanska unionen | 50 |

III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

*

Rådets gemensamma åtgärd 2008/898/Gusp av den 1 december 2008 om förlängning av uppdraget för Europeiska unionens särskilda representant vid Afrikanska unionen

50

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Not till läsaren (se omslagets tredje sida) | s3 |

*

Not till läsaren (se omslagets tredje sida)

Not till läsaren

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 2.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1187/2008

av den 27 november 2008

om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tullen på import av mononatriumglutamat med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Preliminära åtgärder

| (1) | Genom förordning (EG) nr 492/2008 (2) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) införde kommissionen en preliminär antidumpningstull på import av mononatriumglutamat med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 492/2008 (2) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) införde kommissionen en preliminär antidumpningstull på import av mononatriumglutamat med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina).

1.2   Efterföljande förfarande

| (2) | Efter meddelandet av de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet om att införa preliminära antidumpningsåtgärder (nedan kallat preliminärt meddelande av uppgifter) lämnade flera berörda parter skriftliga inlagor med synpunkter på de preliminära undersökningsresultaten. De parter som önskade bli hörda gavs tillfälle till det. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs nödvändiga för de slutgiltiga avgörandena. |
| --- | --- |

(2)

Efter meddelandet av de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet om att införa preliminära antidumpningsåtgärder (nedan kallat preliminärt meddelande av uppgifter) lämnade flera berörda parter skriftliga inlagor med synpunkter på de preliminära undersökningsresultaten. De parter som önskade bli hörda gavs tillfälle till det. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs nödvändiga för de slutgiltiga avgörandena.

| (3) | Kommissionen fortsatte sin undersökning rörande aspekter kring gemenskapens intresse och genomförde en utvärdering av information som kommissionen erhållit från vissa användare och leverantörer i gemenskapen efter det att de preliminära antidumpningsåtgärderna infördes. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen fortsatte sin undersökning rörande aspekter kring gemenskapens intresse och genomförde en utvärdering av information som kommissionen erhållit från vissa användare och leverantörer i gemenskapen efter det att de preliminära antidumpningsåtgärderna infördes.

| (4) | Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades och när så var tillämpligt ändrades undersökningsresultaten i enlighet med dessa. |
| --- | --- |

(4)

Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades och när så var tillämpligt ändrades undersökningsresultaten i enlighet med dessa.

| (5) | Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att rekommendera införande av slutgiltiga antidumpningsåtgärder på import av mononatriumglutamat med ursprung i Kina och definitivt uttag av de belopp för vilka säkerhet hade ställts i form av preliminär tull. Likaså fastställdes en tidsfrist inom vilken de berörda parterna kunde lämna synpunkter efter denna underrättelse. |
| --- | --- |

(5)

Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att rekommendera införande av slutgiltiga antidumpningsåtgärder på import av mononatriumglutamat med ursprung i Kina och definitivt uttag av de belopp för vilka säkerhet hade ställts i form av preliminär tull. Likaså fastställdes en tidsfrist inom vilken de berörda parterna kunde lämna synpunkter efter denna underrättelse.

| (6) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden mellan den 1 juli 2006 och den 30 juni 2007 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med april 2004 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(6)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden mellan den 1 juli 2006 och den 30 juni 2007 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med april 2004 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (7) | Eftersom inga andra synpunkter rörande den berörda produkten och den likadana produkten har inkommit, bekräftas skälen 12–14 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom inga andra synpunkter rörande den berörda produkten och den likadana produkten har inkommit, bekräftas skälen 12–14 i förordningen om preliminär tull.

3.   DUMPNING

3.1   Tillämpning av artikel 18 i grundförordningen

| (8) | Eftersom inga synpunkter inkommit om tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen på en av de exporterande tillverkarna i Kina, bekräftas skälen 15–18 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom inga synpunkter inkommit om tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen på en av de exporterande tillverkarna i Kina, bekräftas skälen 15–18 i förordningen om preliminär tull.

3.2   Marknadsekonomisk status

| (9) | Med hänvisning till det preliminära meddelandet av uppgifter lämnade två kinesiska exporterande tillverkare som inte hade beviljats marknadsekonomisk status invändningar beträffande de preliminära undersökningsresultaten. |
| --- | --- |

(9)

Med hänvisning till det preliminära meddelandet av uppgifter lämnade två kinesiska exporterande tillverkare som inte hade beviljats marknadsekonomisk status invändningar beträffande de preliminära undersökningsresultaten.

| (10) | Det första företaget ansåg att den internationella redovisningsstandarden IAS endast förutsätter att konsoliderade räkenskaper upprättas, men inte att de granskas i enlighet med IAS. |
| --- | --- |

(10)

Det första företaget ansåg att den internationella redovisningsstandarden IAS endast förutsätter att konsoliderade räkenskaper upprättas, men inte att de granskas i enlighet med IAS.

| (11) | Här bör konstateras att detta företag trots flera uppmaningar inte tillhandahöll relevanta konsoliderade räkenskaper inklusive revisionsberättelse, varken i företagets ansökan om marknadsekonomisk status eller under kontrollbesöket på platsen i Kina. I den internationella redovisningsstandarden IAS fastställs och förklaras internationellt överenskomna redovisningsprinciper inklusive vägledning om hur de ska tillämpas. Granskning av räkenskaperna i enlighet med IAS säkerställer att räkenskaperna har upprättats och presenterats i enlighet med IAS och uppfyller standardens krav. Om kraven inte uppfylls ska det framgå av revisionsberättelsen hur detta påverkar överensstämmelsen med IAS och skälen till varför IAS-principerna inte har tillämpats ska anges. Särskilt i IAS 27 fastställs klart och tydligt hur företag ska upprätta och presentera sina konsoliderade räkenskaper. Företaget förnekar inte att dessa krav var tillämpliga i det sammanhang som undersökningen av marknadsekonomisk status gällde. |
| --- | --- |

(11)

Här bör konstateras att detta företag trots flera uppmaningar inte tillhandahöll relevanta konsoliderade räkenskaper inklusive revisionsberättelse, varken i företagets ansökan om marknadsekonomisk status eller under kontrollbesöket på platsen i Kina. I den internationella redovisningsstandarden IAS fastställs och förklaras internationellt överenskomna redovisningsprinciper inklusive vägledning om hur de ska tillämpas. Granskning av räkenskaperna i enlighet med IAS säkerställer att räkenskaperna har upprättats och presenterats i enlighet med IAS och uppfyller standardens krav. Om kraven inte uppfylls ska det framgå av revisionsberättelsen hur detta påverkar överensstämmelsen med IAS och skälen till varför IAS-principerna inte har tillämpats ska anges. Särskilt i IAS 27 fastställs klart och tydligt hur företag ska upprätta och presentera sina konsoliderade räkenskaper. Företaget förnekar inte att dessa krav var tillämpliga i det sammanhang som undersökningen av marknadsekonomisk status gällde.

| (12) | I artikel 2.7 c andra strecksatsen fastställs tydligt att företag som ansöker om marknadsekonomisk status ska ha grundläggande räkenskaper som granskas av en oberoende revisor i enlighet med IAS och som tillämpas för alla ändamål. Det förefaller således klart att räkenskaperna inte endast ska upprättas i enlighet med IAS utan också granskas enligt denna standard. Om räkenskaperna inte har granskats i enlighet med IAS kan kommissionen inte fastställa huruvida de har upprättats i enlighet med IAS eller inte. Det gick därför inte att fastställa huruvida det andra kriteriet hade uppfyllts. |
| --- | --- |

(12)

I artikel 2.7 c andra strecksatsen fastställs tydligt att företag som ansöker om marknadsekonomisk status ska ha grundläggande räkenskaper som granskas av en oberoende revisor i enlighet med IAS och som tillämpas för alla ändamål. Det förefaller således klart att räkenskaperna inte endast ska upprättas i enlighet med IAS utan också granskas enligt denna standard. Om räkenskaperna inte har granskats i enlighet med IAS kan kommissionen inte fastställa huruvida de har upprättats i enlighet med IAS eller inte. Det gick därför inte att fastställa huruvida det andra kriteriet hade uppfyllts.

| (13) | Samma exporterande tillverkare ansåg vidare att kompensationen mellan inkomster och utgifter inte var av väsentlig omfattning och att det faktum att den inte omnämndes inte kunde påverka ekonomiska beslut som användare fattar på grundval av räkenskaperna. Således förekom ingen överträdelse av IAS. |
| --- | --- |

(13)

Samma exporterande tillverkare ansåg vidare att kompensationen mellan inkomster och utgifter inte var av väsentlig omfattning och att det faktum att den inte omnämndes inte kunde påverka ekonomiska beslut som användare fattar på grundval av räkenskaperna. Således förekom ingen överträdelse av IAS.

| (14) | Detta påstående verkar dock motsäga det första påståendet om att räkenskaperna måste upprättas men inte behöver granskas i enlighet med IAS. Om så vore fallet skulle företagen själva, och inte behöriga och oberoende revisorer så som krävs enligt artikel 2.7 c, bedöma om kompensation kan tillåtas eller inte, om intäkter och utgifter inte är av väsentlig omfattning, om kompensation inte påverkar användarnas ekonomiska beslut och om kompensation minskar användarnas insyn i transaktionerna. |
| --- | --- |

(14)

Detta påstående verkar dock motsäga det första påståendet om att räkenskaperna måste upprättas men inte behöver granskas i enlighet med IAS. Om så vore fallet skulle företagen själva, och inte behöriga och oberoende revisorer så som krävs enligt artikel 2.7 c, bedöma om kompensation kan tillåtas eller inte, om intäkter och utgifter inte är av väsentlig omfattning, om kompensation inte påverkar användarnas ekonomiska beslut och om kompensation minskar användarnas insyn i transaktionerna.

| (15) | Dessutom gäller att även om man bör godta att begreppet ”väsentlig” lämnar utrymme för tolkning så fastställs det i punkt 30 i IAS 1 att en post som inte är tillräckligt väsentlig för att tas upp separat i räkenskaperna ändå kan vara tillräckligt väsentlig för att kräva omnämnande i en not. Det faktum att kompensationen inte nämndes i revisionsberättelsen eller i noterna till företagets räkenskaper utgör bekräftelse av att företagets räkenskaper inte granskades i enlighet med IAS. |
| --- | --- |

(15)

Dessutom gäller att även om man bör godta att begreppet ”väsentlig” lämnar utrymme för tolkning så fastställs det i punkt 30 i IAS 1 att en post som inte är tillräckligt väsentlig för att tas upp separat i räkenskaperna ändå kan vara tillräckligt väsentlig för att kräva omnämnande i en not. Det faktum att kompensationen inte nämndes i revisionsberättelsen eller i noterna till företagets räkenskaper utgör bekräftelse av att företagets räkenskaper inte granskades i enlighet med IAS.

| (16) | Dessutom var det kommissionens kontrollörer som fann de berörda kompensationerna. Det skulle ha krävts en djupgående granskning för att visa att det inte fanns några andra fall där räkenskaperna inte hade upprättats och reviderats i enlighet med IAS. När en sådan granskning inte har gjorts, har kommissionen vid besök på platsen inte möjlighet att granska ett företags räkenskaper och redovisning eftersom det finns tidsbegränsningar och eftersom sådana granskningar inte ingår i besökets syfte. Det faktum att kommissionen har uppdagat att företagen som ansöker om marknadsekonomisk status inte efterlever grundförordningens krav på att upprätta räkenskaper och se till att de upprättas och granskas i enlighet med IAS, leder därför till slutsatsen att det andra kriteriet inte uppfylls. |
| --- | --- |

(16)

Dessutom var det kommissionens kontrollörer som fann de berörda kompensationerna. Det skulle ha krävts en djupgående granskning för att visa att det inte fanns några andra fall där räkenskaperna inte hade upprättats och reviderats i enlighet med IAS. När en sådan granskning inte har gjorts, har kommissionen vid besök på platsen inte möjlighet att granska ett företags räkenskaper och redovisning eftersom det finns tidsbegränsningar och eftersom sådana granskningar inte ingår i besökets syfte. Det faktum att kommissionen har uppdagat att företagen som ansöker om marknadsekonomisk status inte efterlever grundförordningens krav på att upprätta räkenskaper och se till att de upprättas och granskas i enlighet med IAS, leder därför till slutsatsen att det andra kriteriet inte uppfylls.

| (17) | Till sist gäller att samma företag inte var överens med slutsatsen att ett negativt rörelsekapital i kombination med räntefria lån måste betraktas som en störning som har överförts från det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet, utan i stället ansåg att det var ett tecken på effektiv ledning. |
| --- | --- |

(17)

Till sist gäller att samma företag inte var överens med slutsatsen att ett negativt rörelsekapital i kombination med räntefria lån måste betraktas som en störning som har överförts från det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet, utan i stället ansåg att det var ett tecken på effektiv ledning.

| (18) | Här bör för det första noteras att fynden rörande det negativa rörelsekapitalet kom fram vid sidan om huvudundersökningen och inte utgjorde den huvudsakliga faktorn för slutsatsen om att den sökande inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status. För det andra kan ett negativt rörelsekapital i sig vara ett tecken på effektiv ledning, men endast i en verksamhet med lågt värde på lager och låga fordringar. Sådana förhållanden förekommer i princip endast hos företag som nästan enbart hanterar kontanter, såsom varuhus och stormarknader. Analysen av den berörda kinesiska exporterande tillverkaren tydde dock på helt annorlunda förhållanden. Ett negativt rörelsekapital bör närmast ses som ett tecken på att företaget kan stå inför konkurs eller allvarliga finansiella problem. Under sådana omständigheter är det osannolikt att företaget på marknadsekonomiska grunder kunde motta stora mängder ”handelskrediter” utan finansiella kostnader. Företagets betydande räntefria lån, som utgjorde en betydande andel av företagets totala kortfristiga skulder (som i sin tur utgjorde 80 % av företagets totala skulder) och som hade lett till en betydande nivå av negativt rörelsekapital, måste därför anses stå i strid med marknadsekonomiska förhållanden. |
| --- | --- |

(18)

Här bör för det första noteras att fynden rörande det negativa rörelsekapitalet kom fram vid sidan om huvudundersökningen och inte utgjorde den huvudsakliga faktorn för slutsatsen om att den sökande inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status. För det andra kan ett negativt rörelsekapital i sig vara ett tecken på effektiv ledning, men endast i en verksamhet med lågt värde på lager och låga fordringar. Sådana förhållanden förekommer i princip endast hos företag som nästan enbart hanterar kontanter, såsom varuhus och stormarknader. Analysen av den berörda kinesiska exporterande tillverkaren tydde dock på helt annorlunda förhållanden. Ett negativt rörelsekapital bör närmast ses som ett tecken på att företaget kan stå inför konkurs eller allvarliga finansiella problem. Under sådana omständigheter är det osannolikt att företaget på marknadsekonomiska grunder kunde motta stora mängder ”handelskrediter” utan finansiella kostnader. Företagets betydande räntefria lån, som utgjorde en betydande andel av företagets totala kortfristiga skulder (som i sin tur utgjorde 80 % av företagets totala skulder) och som hade lett till en betydande nivå av negativt rörelsekapital, måste därför anses stå i strid med marknadsekonomiska förhållanden.

| (19) | I fråga om det andra företaget lämnades inga nya argument som skulle påverka de preliminära undersökningsresultaten om marknadsekonomisk status. Det har särskilt bekräftats att den statligt ägda aktieinnehavaren hade ett oproportionerligt högt inflytande på företagets beslutsfattande och att staten gick med på att minska det fastställda värdet på markanvändningsrätterna med 50 % utan någon ersättning. Det bekräftades också att företagets räkenskaper inte hade granskats i enlighet med IAS. |
| --- | --- |

(19)

I fråga om det andra företaget lämnades inga nya argument som skulle påverka de preliminära undersökningsresultaten om marknadsekonomisk status. Det har särskilt bekräftats att den statligt ägda aktieinnehavaren hade ett oproportionerligt högt inflytande på företagets beslutsfattande och att staten gick med på att minska det fastställda värdet på markanvändningsrätterna med 50 % utan någon ersättning. Det bekräftades också att företagets räkenskaper inte hade granskats i enlighet med IAS.

| (20) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit rörande marknadsekonomisk status, bekräftas skälen 19–26 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(20)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit rörande marknadsekonomisk status, bekräftas skälen 19–26 i förordningen om preliminär tull.

3.3   Individuell behandling

| (21) | En berörd part hävdade att konkurrensbegränsande metoder och statens inblandning skulle uppmuntra till kringgående av åtgärderna, och att ingen av de kinesiska tillverkarna därför borde beviljas individuell behandling. |
| --- | --- |

(21)

En berörd part hävdade att konkurrensbegränsande metoder och statens inblandning skulle uppmuntra till kringgående av åtgärderna, och att ingen av de kinesiska tillverkarna därför borde beviljas individuell behandling.

| (22) | Denna berörda part lämnade dock inga bevis på hur sådana påstådda konkurrensbegränsande metoder och påstått statligt inflytande skulle ge möjlighet att kringgå åtgärderna. Undersökningen visade också att statligt inflytande teoretiskt sett endast kunde vara möjligt via de kinesiska jäsningsindustriförbunden som båda de exporterande tillverkarna var medlemmar i. Alla beslut och rekommendationer från detta förbund var dock av icke-bindande karaktär. Detta påstående måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(22)

Denna berörda part lämnade dock inga bevis på hur sådana påstådda konkurrensbegränsande metoder och påstått statligt inflytande skulle ge möjlighet att kringgå åtgärderna. Undersökningen visade också att statligt inflytande teoretiskt sett endast kunde vara möjligt via de kinesiska jäsningsindustriförbunden som båda de exporterande tillverkarna var medlemmar i. Alla beslut och rekommendationer från detta förbund var dock av icke-bindande karaktär. Detta påstående måste därför avvisas.

| (23) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit rörande individuell behandling, bekräftas skälen 27–29 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(23)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit rörande individuell behandling, bekräftas skälen 27–29 i förordningen om preliminär tull.

3.4   Normalvärde

3.4.1   Jämförbart land

| (24) | En berörd part lämnade invändningar mot kommissionens val att använda Thailand som jämförbart land, särskilt i fråga om tillverkaren Ajinomoto Thailand som är närstående till gemenskapens tillverkare. Argumenten och anmärkningarna från denna part lämnades dock efter det att den specifika tidsfristen för att lämna kommentarer (3) löpt ut och, vilket är ännu viktigare, de lämnades utan underbyggnad. Dessa synpunkter måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(24)

En berörd part lämnade invändningar mot kommissionens val att använda Thailand som jämförbart land, särskilt i fråga om tillverkaren Ajinomoto Thailand som är närstående till gemenskapens tillverkare. Argumenten och anmärkningarna från denna part lämnades dock efter det att den specifika tidsfristen för att lämna kommentarer (3) löpt ut och, vilket är ännu viktigare, de lämnades utan underbyggnad. Dessa synpunkter måste därför avvisas.

| (25) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit rörande jämförbart land, bekräftas skälen 30–34 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(25)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit rörande jämförbart land, bekräftas skälen 30–34 i förordningen om preliminär tull.

3.4.2   Metod för fastställande av normalvärdet

| (26) | En kinesisk exporterande tillverkare hävdade att det bör göras en justering för skillnaderna i råmaterialkostnader. Denna exporterande tillverkare hävdade särskilt att tillverkning av mononatriumglutamat av melass, vilket är fallet i det jämförbara landet, kostar mer än tillverkning av mononatriumglutamat av majs- eller risstärkelse. |
| --- | --- |

(26)

En kinesisk exporterande tillverkare hävdade att det bör göras en justering för skillnaderna i råmaterialkostnader. Denna exporterande tillverkare hävdade särskilt att tillverkning av mononatriumglutamat av melass, vilket är fallet i det jämförbara landet, kostar mer än tillverkning av mononatriumglutamat av majs- eller risstärkelse.

| (27) | Det visade sig dock att den kinesiska exporterande tillverkaren lämnade betydligt överdrivna uppgifter om förhållandet mellan ingående melass och utgående mononatriumglutamat i jämförelse med vad man fann och kunde bekräfta hos den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet. Påståendet om att tillverkningen av mononatriumglutamat kostar mer i det jämförbara landet måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(27)

Det visade sig dock att den kinesiska exporterande tillverkaren lämnade betydligt överdrivna uppgifter om förhållandet mellan ingående melass och utgående mononatriumglutamat i jämförelse med vad man fann och kunde bekräfta hos den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet. Påståendet om att tillverkningen av mononatriumglutamat kostar mer i det jämförbara landet måste därför avvisas.

| (28) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit rörande metod för fastställande av normalvärdet, bekräftas skäl 35 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(28)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit rörande metod för fastställande av normalvärdet, bekräftas skäl 35 i förordningen om preliminär tull.

3.5   Exportpris

| (29) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter på exportpris som skulle påverka undersökningsresultaten i det preliminära stadiet, bekräftas skälen 36–37 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(29)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter på exportpris som skulle påverka undersökningsresultaten i det preliminära stadiet, bekräftas skälen 36–37 i förordningen om preliminär tull.

3.6   Jämförelse

| (30) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit rörande jämförelse, bekräftas skälen 38–39 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(30)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit rörande jämförelse, bekräftas skälen 38–39 i förordningen om preliminär tull.

3.7   Dumpningsmarginal

| (31) | För de företag som beviljats individuell behandling jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet med det vägda genomsnittliga exportpriset, enligt det som fastställs i artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(31)

För de företag som beviljats individuell behandling jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet med det vägda genomsnittliga exportpriset, enligt det som fastställs i artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (32) | På denna grund konstateras de slutgiltiga dumpningsmarginalerna uttryckta som en procentandel av priset cif gemenskapens gräns före tull, vara följande:






  — | Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd: 36,5 % |
| --- | --- | --- |

(32)

På denna grund konstateras de slutgiltiga dumpningsmarginalerna uttryckta som en procentandel av priset cif gemenskapens gräns före tull, vara följande:

—

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd: 36,5 %

| — | Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd
  och Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd: 33,8 %. |
| --- | --- |

—

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd

och Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd: 33,8 %.

| (33) | Grunden för fastställande av den landsomfattande dumpningsmarginalen anges i skäl 42 i förordningen om preliminär tull. Eftersom det inte inkommit några synpunkter, bekräftas detta skäl. På denna grund fastställdes den landsomfattande dumpningsnivån till 39,7 % av priset cif gemenskapens gräns före tull. |
| --- | --- |

(33)

Grunden för fastställande av den landsomfattande dumpningsmarginalen anges i skäl 42 i förordningen om preliminär tull. Eftersom det inte inkommit några synpunkter, bekräftas detta skäl. På denna grund fastställdes den landsomfattande dumpningsnivån till 39,7 % av priset cif gemenskapens gräns före tull.

4.   SKADA

4.1   Definition av gemenskapsindustrin

| (34) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande definitionen av gemenskapsindustrin, bekräftas skälen 44–46 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(34)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande definitionen av gemenskapsindustrin, bekräftas skälen 44–46 i förordningen om preliminär tull.

4.2   Förbrukning i gemenskapen

| (35) | Eftersom det inte inkommit synpunkter beträffande förbrukningen i gemenskapen, bekräftas skäl 47 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(35)

Eftersom det inte inkommit synpunkter beträffande förbrukningen i gemenskapen, bekräftas skäl 47 i förordningen om preliminär tull.

4.3   Import till gemenskapen från Kina

| (36) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en av importörerna i gemenskapen att kommissionens undersökningsresultat beträffande det kinesiska exportprisets fluktuationer under skadeundersökningsperioden var snedvridna eftersom budgetår användes i stället för kalenderår. Skadeundersökningsperioden inleddes den 1 april 2004. Användningen av kalenderår skulle ha inneburit att denna period hade inletts den 1 januari 2004. Enligt uppgifter från företaget ledde denna ändring i startdatum till en skenbar ökning på 12 % av de kinesiska exportpriserna mellan kalenderåret 2004 och undersökningsperioden, i motsats till den svaga minskning som rapporterades i skäl 50 i förordningen om preliminär tull. Det bör dock noteras att uppgifterna från importören grundade sig på importörens totala inköpspriser, som uppenbarligen endast omfattade en del av den kinesiska exporten till gemenskapen. Efter undersökning av Eurostats uppgifter beträffande genomsnittspriserna för all import av mononatriumglutamat från Kina, kom det fram att de relevanta kinesiska priserna endast ökade med 0,5 % från och med januari 2004 till och med slutet av undersökningsperioden, inte med 12 % såsom importören hävdade. Skillnaden i prisutveckling mellan skadeundersökningsperioden (en minskning på 2 %) och perioden från och med januari 2004 till och med undersökningsperiodens slut (en ökning på 0,5 %) är inte så stor att den skulle påverka slutsatserna om prisernas verkningar på situationer inom gemenskapsindustrin. Detta påstående måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(36)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en av importörerna i gemenskapen att kommissionens undersökningsresultat beträffande det kinesiska exportprisets fluktuationer under skadeundersökningsperioden var snedvridna eftersom budgetår användes i stället för kalenderår. Skadeundersökningsperioden inleddes den 1 april 2004. Användningen av kalenderår skulle ha inneburit att denna period hade inletts den 1 januari 2004. Enligt uppgifter från företaget ledde denna ändring i startdatum till en skenbar ökning på 12 % av de kinesiska exportpriserna mellan kalenderåret 2004 och undersökningsperioden, i motsats till den svaga minskning som rapporterades i skäl 50 i förordningen om preliminär tull. Det bör dock noteras att uppgifterna från importören grundade sig på importörens totala inköpspriser, som uppenbarligen endast omfattade en del av den kinesiska exporten till gemenskapen. Efter undersökning av Eurostats uppgifter beträffande genomsnittspriserna för all import av mononatriumglutamat från Kina, kom det fram att de relevanta kinesiska priserna endast ökade med 0,5 % från och med januari 2004 till och med slutet av undersökningsperioden, inte med 12 % såsom importören hävdade. Skillnaden i prisutveckling mellan skadeundersökningsperioden (en minskning på 2 %) och perioden från och med januari 2004 till och med undersökningsperiodens slut (en ökning på 0,5 %) är inte så stor att den skulle påverka slutsatserna om prisernas verkningar på situationer inom gemenskapsindustrin. Detta påstående måste därför avvisas.

| (37) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit rörande import till gemenskapen från Kina, bekräftas skälen 48–52 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(37)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit rörande import till gemenskapen från Kina, bekräftas skälen 48–52 i förordningen om preliminär tull.

4.4   Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

| (38) | Vissa berörda parter ifrågasatte analysen av skadeindikatorernas utveckling. De hävdade att användningen av en 12-månaders löpande period enligt den klagandes budgetår i stället för ett kalenderår förkortade skadeundersökningsperioden till tre år eftersom budgetåret 2007 i stor utsträckning överlappar undersökningsperioden. Dessa parter hävdade att det för en korrekt bedömning av skadeindikatorernas utveckling krävs att skadeundersökningsperioden förlängs så att den omfattar hela kalenderåret 2004. I detta hänseende bör påpekas att det i grundförordningen inte föreskrivs någon strikt tidsgräns vad gäller definition av skadeundersökningsperioden. Enligt WTO:s rekommendationer om datainsamlingsperioden för antidumpningsundersökningar gäller dessutom att datainsamlingsperioden för skadeundersökningar i regel ska omfatta minst tre år (4). Det gjordes ändå en jämförande analys av de grundläggande skadeindikatorerna per kalenderår, dvs. med antagande om en period som består av 2004, 2005, 2006 och undersökningsperioden, i syfte att kontrollera om avvikande slutsatser kunde dras i fråga om skada. Denna analys tyder på att tendenserna för de viktigaste skadeindikatorerna inte genomgår några betydande förändringar.
  Trots att viss utveckling, såsom minskningen av produktions- och försäljningsvolymer, skulle bli mindre uttalad i jämförelse med slutsatserna i förordningen om preliminär tull, förblir andra resultat rörande den negativa lönsamheten inom gemenskapsindustrin, den enorma ökningen av import från Kina och de betydligt lägre priserna oförändrade. Det bör dessutom noteras att skadeundersökningsperioden fungerar som en indikator för hur situationen inom gemenskapsindustrin har utvecklats, när det gäller att fastställa huruvida man kan anse att den har lidit väsentlig skada under undersökningsperioden. Under dessa omständigheter avvisas parternas argument med hänvisning till att skadebilden skulle ha fortsatt att visa väsentlig skada även om skadeundersökningsperioden skulle ha förlängts med första kvartalet av 2004. |
| --- | --- |

(38)

Vissa berörda parter ifrågasatte analysen av skadeindikatorernas utveckling. De hävdade att användningen av en 12-månaders löpande period enligt den klagandes budgetår i stället för ett kalenderår förkortade skadeundersökningsperioden till tre år eftersom budgetåret 2007 i stor utsträckning överlappar undersökningsperioden. Dessa parter hävdade att det för en korrekt bedömning av skadeindikatorernas utveckling krävs att skadeundersökningsperioden förlängs så att den omfattar hela kalenderåret 2004. I detta hänseende bör påpekas att det i grundförordningen inte föreskrivs någon strikt tidsgräns vad gäller definition av skadeundersökningsperioden. Enligt WTO:s rekommendationer om datainsamlingsperioden för antidumpningsundersökningar gäller dessutom att datainsamlingsperioden för skadeundersökningar i regel ska omfatta minst tre år (4). Det gjordes ändå en jämförande analys av de grundläggande skadeindikatorerna per kalenderår, dvs. med antagande om en period som består av 2004, 2005, 2006 och undersökningsperioden, i syfte att kontrollera om avvikande slutsatser kunde dras i fråga om skada. Denna analys tyder på att tendenserna för de viktigaste skadeindikatorerna inte genomgår några betydande förändringar.

Trots att viss utveckling, såsom minskningen av produktions- och försäljningsvolymer, skulle bli mindre uttalad i jämförelse med slutsatserna i förordningen om preliminär tull, förblir andra resultat rörande den negativa lönsamheten inom gemenskapsindustrin, den enorma ökningen av import från Kina och de betydligt lägre priserna oförändrade. Det bör dessutom noteras att skadeundersökningsperioden fungerar som en indikator för hur situationen inom gemenskapsindustrin har utvecklats, när det gäller att fastställa huruvida man kan anse att den har lidit väsentlig skada under undersökningsperioden. Under dessa omständigheter avvisas parternas argument med hänvisning till att skadebilden skulle ha fortsatt att visa väsentlig skada även om skadeundersökningsperioden skulle ha förlängts med första kvartalet av 2004.

| (39) | I klagomålet fanns även synpunkter på ordalydelsen i skäl 60 i förordningen om preliminär tull. I klagomålet påpekades att frasen ”Ajinomoto Foods Europe (AFE) förvärvade Orsan S.A.” inte var korrekt eftersom Orsan SA förvärvades av Ajinomoto Group och därefter fick det nya namnet Ajinomoto Foods Europe. |
| --- | --- |

(39)

I klagomålet fanns även synpunkter på ordalydelsen i skäl 60 i förordningen om preliminär tull. I klagomålet påpekades att frasen ”Ajinomoto Foods Europe (AFE) förvärvade Orsan S.A.” inte var korrekt eftersom Orsan SA förvärvades av Ajinomoto Group och därefter fick det nya namnet Ajinomoto Foods Europe.

| (40) | På grundval av ovan nämnda omständigheter och överväganden bekräftas slutsatsen om att gemenskapsindustrin har lidit väsentlig skada, som det anges i skälen 70–72 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(40)

På grundval av ovan nämnda omständigheter och överväganden bekräftas slutsatsen om att gemenskapsindustrin har lidit väsentlig skada, som det anges i skälen 70–72 i förordningen om preliminär tull.

5.   ORSAKSSAMBAND

5.1   Den dumpade importens verkningar

| (41) | En berörd part hävdade att det under skadeundersökningsperioden inte förekom något tidsmässigt sammanträffande mellan den negativa lönsamhetsutvecklingen inom gemenskapsindustrin och utvecklingen av importvolymerna från Kina. Därför hävdades att importen från Kina inte kunde ha vållat gemenskapsindustrin någon skada. Även om frågan förklarades i detalj i skälen 60 och 61 i förordningen om preliminär tull, kan det dessutom konstateras att det enligt artikel 3.6 i grundförordningen inte enbart är volymen för den dumpade importen som kan vara en relevant faktor vid bedömning av huruvida dumpad import har vållat väsentlig skada för gemenskapsindustrin, utan också, som ett alternativ, importens pris. I skäl 76 i förordningen om preliminär tull fastställs att ”lågprisimporten från Kina till priser som låg betydligt under gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden, och som också ökade avsevärt i volym, är av avgörande betydelse för den skada som gemenskapsindustrin lidit”. Mot bakgrund av hur den dumpade importens volymer och priser har utvecklats under skadeundersökningsperioden anses att detta påstående bör avvisas. |
| --- | --- |

(41)

En berörd part hävdade att det under skadeundersökningsperioden inte förekom något tidsmässigt sammanträffande mellan den negativa lönsamhetsutvecklingen inom gemenskapsindustrin och utvecklingen av importvolymerna från Kina. Därför hävdades att importen från Kina inte kunde ha vållat gemenskapsindustrin någon skada. Även om frågan förklarades i detalj i skälen 60 och 61 i förordningen om preliminär tull, kan det dessutom konstateras att det enligt artikel 3.6 i grundförordningen inte enbart är volymen för den dumpade importen som kan vara en relevant faktor vid bedömning av huruvida dumpad import har vållat väsentlig skada för gemenskapsindustrin, utan också, som ett alternativ, importens pris. I skäl 76 i förordningen om preliminär tull fastställs att ”lågprisimporten från Kina till priser som låg betydligt under gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden, och som också ökade avsevärt i volym, är av avgörande betydelse för den skada som gemenskapsindustrin lidit”. Mot bakgrund av hur den dumpade importens volymer och priser har utvecklats under skadeundersökningsperioden anses att detta påstående bör avvisas.

| (42) | En annan berörd part hävdade att ökningen av import av mononatriumglutamat från Kina under skadeundersökningsperioden inte påverkade situationen för gemenskapsindustrin eftersom importen främst ersatte import från andra källor. |
| --- | --- |

(42)

En annan berörd part hävdade att ökningen av import av mononatriumglutamat från Kina under skadeundersökningsperioden inte påverkade situationen för gemenskapsindustrin eftersom importen främst ersatte import från andra källor.

| (43) | Här bör konstateras att även om den kinesiska importen av mononatriumglutamat förvisso i en viss utsträckning ersatte import från andra länder, som det förklaras i skäl 57 i förordningen om preliminär tull, vann dumpad lågprisimport från Kina genomgående marknadsandelar också på bekostnad av gemenskapsindustrin t.o.m. när gemenskapens förbrukning höll på att sjunka. Dessutom stöds detta påstående inte av undersökningsresultaten, som visade att den snabba ökningen av dumpad kinesisk lågprisimport vars priser betydligt underskred gemenskapsindustrins priser ledde till en situation där gemenskapsindustrin led väsentlig skada under skadeundersökningsperioden. På denna grund bör påståendet avvisas. |
| --- | --- |

(43)

Här bör konstateras att även om den kinesiska importen av mononatriumglutamat förvisso i en viss utsträckning ersatte import från andra länder, som det förklaras i skäl 57 i förordningen om preliminär tull, vann dumpad lågprisimport från Kina genomgående marknadsandelar också på bekostnad av gemenskapsindustrin t.o.m. när gemenskapens förbrukning höll på att sjunka. Dessutom stöds detta påstående inte av undersökningsresultaten, som visade att den snabba ökningen av dumpad kinesisk lågprisimport vars priser betydligt underskred gemenskapsindustrins priser ledde till en situation där gemenskapsindustrin led väsentlig skada under skadeundersökningsperioden. På denna grund bör påståendet avvisas.

| (44) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit rörande denna fråga, bekräftas skälen 74–76 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(44)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit rörande denna fråga, bekräftas skälen 74–76 i förordningen om preliminär tull.

5.2   Verkningar av andra faktorer

| (45) | Flera berörda parter upprepade de påståenden som hade framförts före införandet av de preliminära åtgärderna om att den väsentliga skada som gemenskapsindustrin hade lidit berodde på andra faktorer än den dumpade importen. Dessa påståenden, särskilt vad gäller omstruktureringskostnader och ökande råmaterialkostnader som hävdades påverka gemenskapsindustrin, har redan behandlats tillbörligt i skälen 60 och 61 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(45)

Flera berörda parter upprepade de påståenden som hade framförts före införandet av de preliminära åtgärderna om att den väsentliga skada som gemenskapsindustrin hade lidit berodde på andra faktorer än den dumpade importen. Dessa påståenden, särskilt vad gäller omstruktureringskostnader och ökande råmaterialkostnader som hävdades påverka gemenskapsindustrin, har redan behandlats tillbörligt i skälen 60 och 61 i förordningen om preliminär tull.

| (46) | En berörd part upprepade påståenden som hade lagts fram före införandet av de preliminära åtgärderna om att den väsentliga skada som gemenskapsindustrin hade lidit även kunde bero på att företag närstående till gemenskapsindustrin hade exporterat mononatriumglutamat från Kina. Denna part hävdade också att den klagande missledde kommissionen genom att inte underrätta om förekomsten av närstående företag i Kina och genom att dölja det faktum att dessa närstående företag i Kina exporterade mononatriumglutamat till gemenskapen. På denna grund ansåg denna part att artikel 18 i grundförordningen skulle tillämpas på den klagande. Samma part hävdade att hans rätt till försvar hade hindrats eftersom det inte framgick av den version av klagomålet och den version av den klagandes svar i frågeformuläret som var avsedda för granskning av berörda parter (”öppen version”) att den klagande hade närstående företag i Kina som gjorde affärer med mononatriumglutamat. |
| --- | --- |

(46)

En berörd part upprepade påståenden som hade lagts fram före införandet av de preliminära åtgärderna om att den väsentliga skada som gemenskapsindustrin hade lidit även kunde bero på att företag närstående till gemenskapsindustrin hade exporterat mononatriumglutamat från Kina. Denna part hävdade också att den klagande missledde kommissionen genom att inte underrätta om förekomsten av närstående företag i Kina och genom att dölja det faktum att dessa närstående företag i Kina exporterade mononatriumglutamat till gemenskapen. På denna grund ansåg denna part att artikel 18 i grundförordningen skulle tillämpas på den klagande. Samma part hävdade att hans rätt till försvar hade hindrats eftersom det inte framgick av den version av klagomålet och den version av den klagandes svar i frågeformuläret som var avsedda för granskning av berörda parter (”öppen version”) att den klagande hade närstående företag i Kina som gjorde affärer med mononatriumglutamat.

| (47) | Som det förklaras i skäl 94 i förordningen om preliminär tull ansågs frågan om export av mononatriumglutamat till gemenskapen från en tillverkare i Kina som veterligen var närstående till gemenskapsindustrin inte vara relevant på grund av den betydelselösa volymen. Det bör också betonas att den klagande inte lämnade missledande information till kommissionen beträffande sina närstående företag i Kina. Denna information lämnades i de konfidentiella versionerna av klagomålet och i den klagandes svar på frågeformuläret. Det stämmer att informationen inte ursprungligen ingick i den öppna versionen av klagomålet eller i den öppna versionen av den klagandes svar på frågeformuläret. Den klagande tillhandahöll dock senare under förfarandet öppna versioner som innehöll information om den klagandes närstående företag i Kina. Under dessa omständigheter anses att parternas rätt till försvar inte har hindrats. Vidare lämnades inga övertygande bevis som kunde ge stöd för påståendet om att Ajinomoto Group hade vetskap om den påstådda indirekta exportverksamheten hos ett av sina närstående kinesiska företag. Det anses därför att det i denna situation inte är motiverat att tillämpa artikel 18 i grundförordningen, och påståendet avvisas. |
| --- | --- |

(47)

Som det förklaras i skäl 94 i förordningen om preliminär tull ansågs frågan om export av mononatriumglutamat till gemenskapen från en tillverkare i Kina som veterligen var närstående till gemenskapsindustrin inte vara relevant på grund av den betydelselösa volymen. Det bör också betonas att den klagande inte lämnade missledande information till kommissionen beträffande sina närstående företag i Kina. Denna information lämnades i de konfidentiella versionerna av klagomålet och i den klagandes svar på frågeformuläret. Det stämmer att informationen inte ursprungligen ingick i den öppna versionen av klagomålet eller i den öppna versionen av den klagandes svar på frågeformuläret. Den klagande tillhandahöll dock senare under förfarandet öppna versioner som innehöll information om den klagandes närstående företag i Kina. Under dessa omständigheter anses att parternas rätt till försvar inte har hindrats. Vidare lämnades inga övertygande bevis som kunde ge stöd för påståendet om att Ajinomoto Group hade vetskap om den påstådda indirekta exportverksamheten hos ett av sina närstående kinesiska företag. Det anses därför att det i denna situation inte är motiverat att tillämpa artikel 18 i grundförordningen, och påståendet avvisas.

| (48) | En av de berörda parterna upprepade påståenden som hade lämnats före införandet av de preliminära åtgärderna rörande hur US-dollarns växelkurs mot euron påverkar beräkningarna om prisunderskridande och exportmöjligheterna för gemenskapsindustrin. Eftersom det inte lämnades någon tilläggsinformation eller bevis som skulle påverka slutsatserna enligt skälen 84–90 i förordningen om preliminär tull, bekräftas dessa skäl. |
| --- | --- |

(48)

En av de berörda parterna upprepade påståenden som hade lämnats före införandet av de preliminära åtgärderna rörande hur US-dollarns växelkurs mot euron påverkar beräkningarna om prisunderskridande och exportmöjligheterna för gemenskapsindustrin. Eftersom det inte lämnades någon tilläggsinformation eller bevis som skulle påverka slutsatserna enligt skälen 84–90 i förordningen om preliminär tull, bekräftas dessa skäl.

| (49) | En berörd part upprepade sitt påstående som gjorts före införandet av de preliminära åtgärderna rörande inverkan av Ajinomoto Groups globala strategi, särskilt exporten till EU-marknaden från Ajinomoto-ägda tillverkare av mononatriumglutamat i tredjeländer och inverkan av denna export på den klagandes vinster och lagernivå. I skäl 92 i förordningen om preliminär tull konstateras att försäljningen av mononatriumglutamat på gemenskapsmarknaden från exportörer närstående till gemenskapsindustrin i länder utanför gemenskapen minskade kraftigt och kontinuerligt under skadeundersökningsperioden. Det fastställs därför i skäl 95 i den förordningen att importen till gemenskapsindustrin från närstående parter utanför gemenskapen inte har bidragit till den konstaterade väsentliga skadan. Denna part har inte lämnat någon tilläggsinformation eller bevis som kunde påverka denna slutsats, som därför bekräftas. |
| --- | --- |

(49)

En berörd part upprepade sitt påstående som gjorts före införandet av de preliminära åtgärderna rörande inverkan av Ajinomoto Groups globala strategi, särskilt exporten till EU-marknaden från Ajinomoto-ägda tillverkare av mononatriumglutamat i tredjeländer och inverkan av denna export på den klagandes vinster och lagernivå. I skäl 92 i förordningen om preliminär tull konstateras att försäljningen av mononatriumglutamat på gemenskapsmarknaden från exportörer närstående till gemenskapsindustrin i länder utanför gemenskapen minskade kraftigt och kontinuerligt under skadeundersökningsperioden. Det fastställs därför i skäl 95 i den förordningen att importen till gemenskapsindustrin från närstående parter utanför gemenskapen inte har bidragit till den konstaterade väsentliga skadan. Denna part har inte lämnat någon tilläggsinformation eller bevis som kunde påverka denna slutsats, som därför bekräftas.

5.3   Slutsats om orsakssamband

| (50) | Mot bakgrund av den ovan förda analysen, där man grundligt har urskilt och separerat alla andra kända faktorers verkningar på situationen för gemenskapsindustrin från de skadevållande verkningarna av dumpad import, bekräftas härmed att dessa andra faktorer i sig inte uppväger det faktum att den väsentliga skada som har konstaterats måste tillskrivas den dumpade importen. |
| --- | --- |

(50)

Mot bakgrund av den ovan förda analysen, där man grundligt har urskilt och separerat alla andra kända faktorers verkningar på situationen för gemenskapsindustrin från de skadevållande verkningarna av dumpad import, bekräftas härmed att dessa andra faktorer i sig inte uppväger det faktum att den väsentliga skada som har konstaterats måste tillskrivas den dumpade importen.

| (51) | Mot bakgrund av det ovan anförda dras slutsatsen att den dumpade importen av mononatriumglutamat med ursprung i Kina har vållat väsentlig skada för gemenskapsindustrin i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(51)

Mot bakgrund av det ovan anförda dras slutsatsen att den dumpade importen av mononatriumglutamat med ursprung i Kina har vållat väsentlig skada för gemenskapsindustrin i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

| (52) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit rörande denna fråga, bekräftas slutsatserna i skälen 99–100 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(52)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit rörande denna fråga, bekräftas slutsatserna i skälen 99–100 i förordningen om preliminär tull.

6.   GEMENSKAPENS INTRESSE

6.1   Gemenskapsindustrins intresse

| (53) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit rörande denna fråga, bekräftas det som fastställs i skälen 103–106 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(53)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit rörande denna fråga, bekräftas det som fastställs i skälen 103–106 i förordningen om preliminär tull.

6.2   Importörernas intresse

| (54) | En importör hävdade att de negativa verkningar som antidumpningsåtgärderna kan ha haft på hans ekonomiska situation underskattades i skäl 108 i förordningen om preliminär tull. Enligt detta företag skulle införandet av antidumpningsåtgärder leda till att företaget måste avsluta sin verksamhet rörande mononatriumglutamat, på grund av den låga lönsamheten vid försäljning av mononatriumglutamat och den begränsade möjligheten att överföra prisökningen på kunderna. Det bör noteras att mononatriumglutamat inte utgör någon betydande andel av den nämnda importörens verksamhet och att importören i huvudsak anskaffar sitt mononatriumglutamat från Kina. Importören i fråga har möjligheten att övergå till andra försörjningskällor som inte påverkas av antidumpningsåtgärderna. Dock gäller, som det konstateras i skäl 108 i förordningen om preliminär tull, att de förväntade verkningarna av att åtgärder införs är att effektiva handelsförhållanden återställs på gemenskapens marknad, vilket i detta fall kan leda till ökade priser på mononatriumglutamat, särskilt från gemenskapsindustrin och från Kina. Det är därför förväntat att alla importörer ska kunna överföra minst en del av de kostnadsökningar som beror på att antidumpningsåtgärder införs. På denna grund bekräftas slutsatsen i skäl 108 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(54)

En importör hävdade att de negativa verkningar som antidumpningsåtgärderna kan ha haft på hans ekonomiska situation underskattades i skäl 108 i förordningen om preliminär tull. Enligt detta företag skulle införandet av antidumpningsåtgärder leda till att företaget måste avsluta sin verksamhet rörande mononatriumglutamat, på grund av den låga lönsamheten vid försäljning av mononatriumglutamat och den begränsade möjligheten att överföra prisökningen på kunderna. Det bör noteras att mononatriumglutamat inte utgör någon betydande andel av den nämnda importörens verksamhet och att importören i huvudsak anskaffar sitt mononatriumglutamat från Kina. Importören i fråga har möjligheten att övergå till andra försörjningskällor som inte påverkas av antidumpningsåtgärderna. Dock gäller, som det konstateras i skäl 108 i förordningen om preliminär tull, att de förväntade verkningarna av att åtgärder införs är att effektiva handelsförhållanden återställs på gemenskapens marknad, vilket i detta fall kan leda till ökade priser på mononatriumglutamat, särskilt från gemenskapsindustrin och från Kina. Det är därför förväntat att alla importörer ska kunna överföra minst en del av de kostnadsökningar som beror på att antidumpningsåtgärder införs. På denna grund bekräftas slutsatsen i skäl 108 i förordningen om preliminär tull.

6.3   Användarnas intresse

| (55) | Efter synpunkterna från de berörda parterna rörande de föreslagna åtgärdernas eventuella inverkan på användarindustrin genomfördes ytterligare analyser på grundval av information från de främsta användarna av mononatriumglutamat i gemenskapen, Nestle och Unilever. Undersökningen visade att mononatriumglutamat står för mindre än 3 % av tillverkningskostnaderna för alla de produkter som de båda företagen tillverkar som innehåller mononatriumglutamat. Med ytterligare beaktande av indikationerna på de relativt höga genomsnittsvinster som båda företagen hade under undersökningsperioden, särskilt för dessa produkter, kan det därför bekräftas att den föreslagna åtgärdens eventuella inverkan på företagens verksamhet inte är betydande. |
| --- | --- |

(55)

Efter synpunkterna från de berörda parterna rörande de föreslagna åtgärdernas eventuella inverkan på användarindustrin genomfördes ytterligare analyser på grundval av information från de främsta användarna av mononatriumglutamat i gemenskapen, Nestle och Unilever. Undersökningen visade att mononatriumglutamat står för mindre än 3 % av tillverkningskostnaderna för alla de produkter som de båda företagen tillverkar som innehåller mononatriumglutamat. Med ytterligare beaktande av indikationerna på de relativt höga genomsnittsvinster som båda företagen hade under undersökningsperioden, särskilt för dessa produkter, kan det därför bekräftas att den föreslagna åtgärdens eventuella inverkan på företagens verksamhet inte är betydande.

6.4   Råvaruleverantörernas intresse

| (56) | Vad gäller det som anges i skäl 115 i förordningen om preliminär tull utökades analysen av en råvaruleverantör till gemenskapsindustrin och denna leverantörs intressen till att omfatta uppgifter som lämnats av en andra leverantör. På grundval av de besvarade frågeformulären från de två leverantörerna konstaterades att de levererande företagens situation hade försämrats betydligt under skadeundersökningsperioden på samma sätt som situationen hade försämrats för gemenskapsindustrin. De undersökta leverantörernas totala omsättning minskade med 8–13 % och deras försäljning till gemenskapsindustrin sjönk med upp till det dubbla av detta (15–25 %). Båda företagens vinster påverkades också negativt. |
| --- | --- |

(56)

Vad gäller det som anges i skäl 115 i förordningen om preliminär tull utökades analysen av en råvaruleverantör till gemenskapsindustrin och denna leverantörs intressen till att omfatta uppgifter som lämnats av en andra leverantör. På grundval av de besvarade frågeformulären från de två leverantörerna konstaterades att de levererande företagens situation hade försämrats betydligt under skadeundersökningsperioden på samma sätt som situationen hade försämrats för gemenskapsindustrin. De undersökta leverantörernas totala omsättning minskade med 8–13 % och deras försäljning till gemenskapsindustrin sjönk med upp till det dubbla av detta (15–25 %). Båda företagens vinster påverkades också negativt.

| (57) | Med beaktande av de ovan anförda resultaten, bekräftas innehållet i skäl 116 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(57)

Med beaktande av de ovan anförda resultaten, bekräftas innehållet i skäl 116 i förordningen om preliminär tull.

6.5   Konkurrens och effekter av en snedvridning av handeln

| (58) | Vissa av de berörda parterna upprepade sina synpunkter rörande Ajinomoto Groups påstådda dominerande ställning världen över och dess påstådda monopolställning i gemenskapen. Dessa frågor behandlades redan i skäl 117 i förordningen om preliminär tull. Det inkom inga nya bevis rörande dessa påståenden. |
| --- | --- |

(58)

Vissa av de berörda parterna upprepade sina synpunkter rörande Ajinomoto Groups påstådda dominerande ställning världen över och dess påstådda monopolställning i gemenskapen. Dessa frågor behandlades redan i skäl 117 i förordningen om preliminär tull. Det inkom inga nya bevis rörande dessa påståenden.

| (59) | Flera berörda parter lämnade ytterligare argument rörande utvecklingen på marknaden för mononatriumglutamat efter undersökningsperioden. De hävdade att importvolymerna minskade och priserna steg efter undersökningsperioden och att potentiell skada för gemenskapsindustrin därmed undanröjdes. Dessa parter hävdade att om antidumpningstullar införs i denna situation skulle detta endast vara till skada för importörer och användare i gemenskapen. Parterna lade också fram ett påstående om global brist på mononatriumglutamat eftersom, enligt uppgifter från parterna, flera viktiga tillverkare världen över upphörde med sin produktion eller minskade sin produktionskapacitet. Uppgifter från Eurostat och annan information från gemenskapsindustrin ger dock inte stöd för dessa påståenden. Tvärtom förblev importpriserna stabila under perioden efter undersökningsperioden och sjönk t.o.m. under vissa månader, medan importvolymerna från Kina och tredjeländer ökade. Den senare utvecklingen är ett tecken på att vissa icke-kinesiska konkurrenter har kapacitet att utveckla sin export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(59)

Flera berörda parter lämnade ytterligare argument rörande utvecklingen på marknaden för mononatriumglutamat efter undersökningsperioden. De hävdade att importvolymerna minskade och priserna steg efter undersökningsperioden och att potentiell skada för gemenskapsindustrin därmed undanröjdes. Dessa parter hävdade att om antidumpningstullar införs i denna situation skulle detta endast vara till skada för importörer och användare i gemenskapen. Parterna lade också fram ett påstående om global brist på mononatriumglutamat eftersom, enligt uppgifter från parterna, flera viktiga tillverkare världen över upphörde med sin produktion eller minskade sin produktionskapacitet. Uppgifter från Eurostat och annan information från gemenskapsindustrin ger dock inte stöd för dessa påståenden. Tvärtom förblev importpriserna stabila under perioden efter undersökningsperioden och sjönk t.o.m. under vissa månader, medan importvolymerna från Kina och tredjeländer ökade. Den senare utvecklingen är ett tecken på att vissa icke-kinesiska konkurrenter har kapacitet att utveckla sin export till gemenskapen.

6.6   Slutsats om gemenskapens intressen

| (60) | Mot bakgrund av resultaten av de fortsatta undersökningarna av aspekter rörande gemenskapens intresse i det ovan beskrivna fallet, bekräftas resultaten och slutsatserna i skäl 119 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(60)

Mot bakgrund av resultaten av de fortsatta undersökningarna av aspekter rörande gemenskapens intresse i det ovan beskrivna fallet, bekräftas resultaten och slutsatserna i skäl 119 i förordningen om preliminär tull.

7.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

7.1   Nivå för undanröjande av skada

| (61) | Eftersom inga underbyggda synpunkter har inkommit som skulle påverka slutsatsen om nivån för undanröjande av skada, bekräftas skälen 120–122 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(61)

Eftersom inga underbyggda synpunkter har inkommit som skulle påverka slutsatsen om nivån för undanröjande av skada, bekräftas skälen 120–122 i förordningen om preliminär tull.

7.2   Tullarnas form och storlek

| (62) | Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör en slutgiltig antidumpningstull införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som har vållats genom den dumpade importen utan att de konstaterade dumpningsmarginalerna överskrids. |
| --- | --- |

(62)

Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör en slutgiltig antidumpningstull införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som har vållats genom den dumpade importen utan att de konstaterade dumpningsmarginalerna överskrids.

| (63) | De slutgiltiga tullsatserna fastställs enligt följande:








  Företag | Marginal för undanröjande av skada | Dumpningsmarginal | Antidumpningstullsats |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd
  och Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd | 54,8 % | 33,8 % | 33,8 % |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd | 60,4 % | 36,5 % | 36,5 % |
| Alla övriga företag | 63,7 % | 39,7 % | 39,7 % |

(63)

De slutgiltiga tullsatserna fastställs enligt följande:

Företag

Marginal för undanröjande av skada

Dumpningsmarginal

Antidumpningstullsats

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd

och Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd

54,8 %

33,8 %

33,8 %

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd

60,4 %

36,5 %

36,5 %

Alla övriga företag

63,7 %

39,7 %

39,7 %

| (64) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De avspeglar således den situation som under denna undersökning har befunnits föreligga när det gäller dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller övriga företag) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i det berörda landet vilka tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av andra företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings artikeldel med namn och adress, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, får inte omfattas av dessa tullsatser utan ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på övriga företag. |
| --- | --- |

(64)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De avspeglar således den situation som under denna undersökning har befunnits föreligga när det gäller dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller övriga företag) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i det berörda landet vilka tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av andra företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings artikeldel med namn och adress, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, får inte omfattas av dessa tullsatser utan ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på övriga företag.

| (65) | Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (5) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om produktion, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som hör samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(65)

Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (5) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om produktion, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som hör samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

7.3   Åtaganden

| (66) | En samarbetsvillig kinesisk exporterande tillverkare erbjöd sig att göra ett prisåtagande. |
| --- | --- |

(66)

En samarbetsvillig kinesisk exporterande tillverkare erbjöd sig att göra ett prisåtagande.

| (67) | I detta hänseende noteras att priserna på mononatriumglutamat förhandlas globalt med stora internationella företag som har produktionsanläggningar inom och utanför gemenskapen. Likaså noteras att huvuddelen av denna exporterande tillverkares försäljning sker till sådana internationella företag. Mot bakgrund av det ovan anförda konstaterades att det föreligger en mycket hög risk för korsvis priskompensation mellan försäljningsavtal som tecknats med internationella företag för deras produktionsanläggningar i gemenskapen och för deras anläggningar i andra länder utanför gemenskapen. Det konstaterades också att sådan korskompensation är ytterst svår att upptäcka inom ramen för övervakning av ett åtagande. Erbjudandet om åtagande från denna exporterande tillverkare, i dess föreliggande form, måste därför avvisas eftersom ett godtagande av åtagandet konstaterades vara opraktiskt med tanke på att kommissionen inte kan övervaka det på tillbörligt sätt. |
| --- | --- |

(67)

I detta hänseende noteras att priserna på mononatriumglutamat förhandlas globalt med stora internationella företag som har produktionsanläggningar inom och utanför gemenskapen. Likaså noteras att huvuddelen av denna exporterande tillverkares försäljning sker till sådana internationella företag. Mot bakgrund av det ovan anförda konstaterades att det föreligger en mycket hög risk för korsvis priskompensation mellan försäljningsavtal som tecknats med internationella företag för deras produktionsanläggningar i gemenskapen och för deras anläggningar i andra länder utanför gemenskapen. Det konstaterades också att sådan korskompensation är ytterst svår att upptäcka inom ramen för övervakning av ett åtagande. Erbjudandet om åtagande från denna exporterande tillverkare, i dess föreliggande form, måste därför avvisas eftersom ett godtagande av åtagandet konstaterades vara opraktiskt med tanke på att kommissionen inte kan övervaka det på tillbörligt sätt.

7.4   Slutgiltigt uttag av preliminära tullar och specialövervakning

| (68) | Med hänsyn till de konstaterade dumpningsmarginalernas storlek och nivån på den skada som vållats gemenskapsindustrin bör de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om preliminär tull, dvs. kommissionens förordning (EG) nr 492/2008, tas ut slutgiltigt upp till den nivå som motsvarar de slutgiltiga tullarna. |
| --- | --- |

(68)

Med hänsyn till de konstaterade dumpningsmarginalernas storlek och nivån på den skada som vållats gemenskapsindustrin bör de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om preliminär tull, dvs. kommissionens förordning (EG) nr 492/2008, tas ut slutgiltigt upp till den nivå som motsvarar de slutgiltiga tullarna.

| (69) | Om exporten från de företag som omfattas av lägre individuella tullsatser ökar betydligt i volym efter införandet av antidumpningsåtgärderna, kan en sådan ökning anses utgöra en ändring av handelsmönstret på grund av införandet av åtgärder enligt artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter och förutsatt att villkoren uppfylls kan en undersökning om kringgående inledas. Vid en sådan undersökning kan man bl.a. granska behovet av att avlägsna de individuella tullsatserna och därefter fastställa en landsomfattande tull. |
| --- | --- |

(69)

Om exporten från de företag som omfattas av lägre individuella tullsatser ökar betydligt i volym efter införandet av antidumpningsåtgärderna, kan en sådan ökning anses utgöra en ändring av handelsmönstret på grund av införandet av åtgärder enligt artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter och förutsatt att villkoren uppfylls kan en undersökning om kringgående inledas. Vid en sådan undersökning kan man bl.a. granska behovet av att avlägsna de individuella tullsatserna och därefter fastställa en landsomfattande tull.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull fastställs härmed för import av mononatriumglutamat med KN-nummer ex 2922 42 00 (Taric-nummer 2922420010) med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Satsen för den slutgiltiga antidumpningstull som tillämpas på nettopris fritt gemenskapens gräns före tull, för de produkter som tillverkas av de nedan förtecknade företagen, ska vara enligt följande:

| Företag | Antidumpningstullsats (%) | Tarictilläggskod |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd
  och Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd | 33,8 | A883 |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd | 36,5 | A884 |
| Alla övriga företag | 39,7 | A999 |

Företag

Antidumpningstullsats (%)

Tarictilläggskod

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd

och Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd

33,8

A883

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd

36,5

A884

Alla övriga företag

39,7

A999

3.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminär antidumpningstull enligt kommissionens förordning (EG) nr 492/2008 för import av mononatriumglutamat med KN-nummer ex 2922 42 00 (Taric-nummer 2922420010) med ursprung i Folkrepubliken Kina ska tas ut slutgiltigt.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 november 2008.

På rådets vägnar

M. ALLIOT-MARIE

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUT L 144, 4.6.2008, s. 14.

2

(3)  Punkt 6 c i tillkännagivandet om inledande, EUT C 206, 5.9.2007, s. 23.

3

(4)  G/ADP/6 av den 16 maj 2000.

4

(5)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, direktorat H, kontor N105 04/092, B-1049 Bryssel, Belgien.

5

---

| 2.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/9

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1188/2008

av den 1 december 2008

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 2 december 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 december 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 54,1 |
| TR | 75,3 |
| ZZ | 64,7 |
| 0707 00 05 | EG | 188,1 |
| JO | 167,2 |
| MA | 58,1 |
| TR | 82,6 |
| ZZ | 124,0 |
| 0709 90 70 | MA | 64,6 |
| TR | 110,3 |
| ZZ | 87,5 |
| 0805 20 10 | MA | 63,6 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 64,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 54,3 |
| HR | 48,8 |
| IL | 74,6 |
| TR | 58,9 |
| ZZ | 59,2 |
| 0805 50 10 | MA | 64,0 |
| TR | 64,6 |
| ZA | 117,7 |
| ZZ | 82,1 |
| 0808 10 80 | CA | 89,4 |
| CL | 67,1 |
| CN | 67,2 |
| MK | 32,9 |
| US | 111,0 |
| ZA | 111,1 |
| ZZ | 79,8 |
| 0808 20 50 | CN | 49,5 |
| TR | 103,0 |
| ZZ | 76,3 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

54,1

TR

75,3

ZZ

64,7

0707 00 05

EG

188,1

JO

167,2

MA

58,1

TR

82,6

ZZ

124,0

0709 90 70

MA

64,6

TR

110,3

ZZ

87,5

0805 20 10

MA

63,6

TR

65,0

ZZ

64,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

54,3

HR

48,8

IL

74,6

TR

58,9

ZZ

59,2

0805 50 10

MA

64,0

TR

64,6

ZA

117,7

ZZ

82,1

0808 10 80

CA

89,4

CL

67,1

CN

67,2

MK

32,9

US

111,0

ZA

111,1

ZZ

79,8

0808 20 50

CN

49,5

TR

103,0

ZZ

76,3

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 2.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/11

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1189/2008

av den 25 november 2008

om fastställande för år 2009 av tillämpningsföreskrifter för importtullkvoter för ”baby beef”-produkter med ursprung i Bosnien och Hercegovina, Kosovo, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro och Serbien

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaderna”) (1), särskilt artiklarna 144.1 och 148.a jämförda med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 2007/2000 av den 18 september 2000 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess samt om ändring av förordning (EG) nr 2820/98 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1763/1999 och (EG) nr 6/2000 (2) föreskrivs en årlig tullkvot till förmånstull på 1 500 ton ”baby beef” med ursprung i Bosnien och Hercegovina och på 9 975 ton ”baby beef” med ursprung i Montenegro och Serbiens och Kosovos (3) tullområden. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 2007/2000 av den 18 september 2000 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess samt om ändring av förordning (EG) nr 2820/98 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1763/1999 och (EG) nr 6/2000 (2) föreskrivs en årlig tullkvot till förmånstull på 1 500 ton ”baby beef” med ursprung i Bosnien och Hercegovina och på 9 975 ton ”baby beef” med ursprung i Montenegro och Serbiens och Kosovos (3) tullområden.

| (2) | I stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien, å andra sidan, ingått genom rådets och kommissionens beslut 2005/40/EG, Euratom (4) och stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, ingått genom rådets och kommissionens beslut 2004/239/EG, Euratom (5) och interimsavtalet om undertecknande och ingående av ett interimsavtal mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Republiken Montenegro, å andra sidan (6), om handel och handelsrelaterade frågor, ingått genom rådets beslut 2007/855/EG av den 15 oktober 2007, fastställs de årliga tullkvoterna till förmånstull för ”baby beef” till 9 400 ton, 1 650 ton respektive 800 ton. |
| --- | --- |

(2)

I stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien, å andra sidan, ingått genom rådets och kommissionens beslut 2005/40/EG, Euratom (4) och stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, ingått genom rådets och kommissionens beslut 2004/239/EG, Euratom (5) och interimsavtalet om undertecknande och ingående av ett interimsavtal mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Republiken Montenegro, å andra sidan (6), om handel och handelsrelaterade frågor, ingått genom rådets beslut 2007/855/EG av den 15 oktober 2007, fastställs de årliga tullkvoterna till förmånstull för ”baby beef” till 9 400 ton, 1 650 ton respektive 800 ton.

| (3) | Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 2248/2001 av den 19 november 2001 om vissa förfaranden för tilllämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien, å andra sidan, och av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien (7), och artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 153/2002 av den 21 januari 2002 om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, och av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (8) ska det antas närmare bestämmelser för genomförandet av tullkvoten för ”baby beef”. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 2248/2001 av den 19 november 2001 om vissa förfaranden för tilllämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien, å andra sidan, och av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien (7), och artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 153/2002 av den 21 januari 2002 om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, och av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (8) ska det antas närmare bestämmelser för genomförandet av tullkvoten för ”baby beef”.

| (4) | Vid import inom kvoten för ”baby beef” som fastställts för Bosnien och Hercegovina samt Serbiens och Kosovos tullområden måste det, enligt förordning (EG) nr 2007/2000, av kontrollskäl uppvisas ett äkthetsintyg av vilket framgår att varan har sitt ursprung i det utfärdande landet och att den exakt överensstämmer med den definition som anges i bilaga II till den förordningen. Av harmoniseringsskäl visar det sig nödvändigt att vid import inom kvoten för ”baby beef” med ursprung i Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien eller Montenegro likaså fastställa att ett äkthetsintyg ska uppvisas av vilket det framgår att varan har sitt ursprung i det utfärdande landet och att den exakt överensstämmer med den definition som anges i respektive bilaga III till stabiliserings- och associeringsavtalet med Kroatien, eller med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, eller med bilaga II till interimsavtalet med Montenegro. Det är dessutom nödvändigt att utforma en förlaga för äkthetsintyg och att fastställa bestämmelser för användningen av dem. |
| --- | --- |

(4)

Vid import inom kvoten för ”baby beef” som fastställts för Bosnien och Hercegovina samt Serbiens och Kosovos tullområden måste det, enligt förordning (EG) nr 2007/2000, av kontrollskäl uppvisas ett äkthetsintyg av vilket framgår att varan har sitt ursprung i det utfärdande landet och att den exakt överensstämmer med den definition som anges i bilaga II till den förordningen. Av harmoniseringsskäl visar det sig nödvändigt att vid import inom kvoten för ”baby beef” med ursprung i Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien eller Montenegro likaså fastställa att ett äkthetsintyg ska uppvisas av vilket det framgår att varan har sitt ursprung i det utfärdande landet och att den exakt överensstämmer med den definition som anges i respektive bilaga III till stabiliserings- och associeringsavtalet med Kroatien, eller med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, eller med bilaga II till interimsavtalet med Montenegro. Det är dessutom nödvändigt att utforma en förlaga för äkthetsintyg och att fastställa bestämmelser för användningen av dem.

| (5) | Det är nödvändigt att förvalta de aktuella kvoterna med hjälp av importlicenser. För detta ändamål ska kommissionens förordning (EG) nr 376/2008 av den 23 april 2008 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (9) och kommissionens förordning (EG) nr 382/2008 av den 21 april 2008 om tillämpningsföreskrifter för ordningen med import- och exportlicenser inom nötköttssektorn (10) , tillämpas enligt bestämmelserna i denna förordning. |
| --- | --- |

(5)

Det är nödvändigt att förvalta de aktuella kvoterna med hjälp av importlicenser. För detta ändamål ska kommissionens förordning (EG) nr 376/2008 av den 23 april 2008 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (9) och kommissionens förordning (EG) nr 382/2008 av den 21 april 2008 om tillämpningsföreskrifter för ordningen med import- och exportlicenser inom nötköttssektorn (10) , tillämpas enligt bestämmelserna i denna förordning.

| (6) | I kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (11) fastställs framför allt närmare bestämmelser om ansökningar om importlicenser, de sökandes status, utfärdande av licenser och medlemsstaternas meddelanden till kommissionen. I den förordningen föreskrivs även att licenserna inte ska gälla efter tullkvotperiodens sista dag. Förordning (EG) nr 1301/2006 ska gälla importlicenser som utfärdats i enlighet med den här förordningen, utan att det påverkar tillämpningen av ytterligare villkor och undantag i denna förordning. |
| --- | --- |

(6)

I kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (11) fastställs framför allt närmare bestämmelser om ansökningar om importlicenser, de sökandes status, utfärdande av licenser och medlemsstaternas meddelanden till kommissionen. I den förordningen föreskrivs även att licenserna inte ska gälla efter tullkvotperiodens sista dag. Förordning (EG) nr 1301/2006 ska gälla importlicenser som utfärdats i enlighet med den här förordningen, utan att det påverkar tillämpningen av ytterligare villkor och undantag i denna förordning.

| (7) | I syfte att säkerställa en sund förvaltning av importen av de berörda produkterna bör det föreskrivas att utfärdandet av importlicenserna ska föregås av en granskning, särskilt av uppgifterna i äkthetsintyget. |
| --- | --- |

(7)

I syfte att säkerställa en sund förvaltning av importen av de berörda produkterna bör det föreskrivas att utfärdandet av importlicenserna ska föregås av en granskning, särskilt av uppgifterna i äkthetsintyget.

| (8) | Åtgärderna i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(8)

Åtgärderna i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För perioden 1 januari–31 december 2009 ska följande tullkvoter öppnas:

| a) | 9 400 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Kroatien. |
| --- | --- |

a)

9 400 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Kroatien.

| b) | 1 500 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

b)

1 500 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Bosnien och Hercegovina.

| c) | 1 650 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |
| --- | --- |

c)

1 650 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

| d) | 9 175 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Serbiens och Kosovos tullområde. |
| --- | --- |

d)

9 175 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Serbiens och Kosovos tullområde.

| e) | 800 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Montenegro. |
| --- | --- |

e)

800 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Montenegro.

De kvoter som avses i första stycket ska ha löpnummer 09.4503, 09.4504, 09.4505, 09.4198 respektive 09.4199.

Vid avräkning mot dessa kvoter ska 100 kg levande vikt anses motsvara 50 kg slaktvikt.

2.   För de kvoter som avses i punkt 1 skall den tillämpliga tullen vara 20 % av den värdetull och 20 % av den särskilda tull som föreskrivs i Gemensamma tulltaxan.

3.   Import inom de kvoter som avses i punkt 1 ska begränsas till vissa levande djur och vissa köttsorter med följande KN-nummer, vilka anges i bilaga II till förordning (EG) nr 2007/2000, bilaga III till stabiliserings- och associeringsavtalet med Kroatien, i bilaga III till stabiliserings- och associeringsavtalet med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och i bilaga II till interimsavtalet med Montenegro:

| — | ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 och ex 0102 90 79, |
| --- | --- |

—

ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 och ex 0102 90 79,

| — | ex 0201 10 00 och ex 0201 20 20, |
| --- | --- |

—

ex 0201 10 00 och ex 0201 20 20,

| — | ex 0201 20 30, |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 30,

| — | ex 0201 20 50. |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 50.

Artikel 2

Kapitel III i förordning (EG) nr 1301/2006 och förordningarna (EG) nr 376/2008 och 382/2008 ska tillämpas om inget annat anges i denna förordning.

Artikel 3

1.   I licensansökan och i licensen ska ursprungslandet eller ursprungstullområdet anges i fält 8 och ”ja” ska markeras med ett kryss. Licensen ska medföra skyldighet att importera från det angivna landet eller tullområdet.

Licensansökan och licensen ska innehålla en av de uppgifter som anges i bilaga I i fält 20.

2.   Originalet av det äkthetsintyg som upprättats enligt bestämmelserna i artikel 4 ska tillsammans med en kopia uppvisas för den behöriga myndigheten samtidigt med ansökan om den första importlicens som är knuten till äkthetsintyget.

Inom ramen för den kvantitet som uppges i intyget får ett äkthetsintyg användas för utfärdande av flera importlicenser. Om fler än en licens utfärdas för ett intyg ska den behöriga myndigheten

| a) | på äkthetsintyget intyga vilken kvantitet som ska avräknas, |
| --- | --- |

a)

på äkthetsintyget intyga vilken kvantitet som ska avräknas,

| b) | se till att de importlicenser som utfärdats enligt det intyget, utfärdas samma dag. |
| --- | --- |

b)

se till att de importlicenser som utfärdats enligt det intyget, utfärdas samma dag.

3.   Den behöriga myndigheten får inte utfärda någon importlicens förrän den har försäkrat sig om att alla de uppgifter som finns i äkthetsintyget motsvarar uppgifterna i kommissionens veckomeddelanden om den aktuella importen. Därefter skall licensen omedelbart utfärdas.

Artikel 4

1.   Alla ansökningar om importlicenser inom ramen för kvoter som avses i artikel 1, ska åtföljas av ett äkthetsintyg som utfärdats av det exporterande landets eller tullområdets myndigheter, enligt förteckningen i bilaga II, och av vilket det framgår att produkterna har sitt ursprung i det berörda landet eller tullområdet och överensstämmer med den definition som anges i bilaga II till förordning (EG) nr 2007/2000, bilaga III till stabiliserings- och associeringsavtalen med Kroatien, bilaga III till stabiliserings- och associeringsavtalet med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien eller bilaga II till interimsavtalet med Montenegro.

2.   Äkthetsintyg enligt förlagorna i bilagorna III–VIII för de exporterande länderna eller tullområdet ska upprättas i ett original och två kopior, vilka ska tryckas och fyllas i på ett av gemenskapens officiella språk. De kan dessutom tryckas och fyllas i på det officiella språket eller på ett av de officiella språken i det exporterande landet eller tullområdet.

De behöriga myndigheterna i den medlemsstat där ansökan om importlicens lämnas in kan kräva att intyget översätts.

3.   Originalet och kopiorna av äkthetsintyget ska fyllas i på maskin eller för hand. I det senare fallet ska de fyllas i med svart bläck och med tryckbokstäver.

Intygen ska ha formatet 210 × 297 mm. Papperet ska ha en lägsta vikt på 40 g/m2. Originalet ska vara vitt, kopia 1 rosa och kopia 2 gul.

4.   Varje intyg ska vara försett med ett individuellt löpnummer följt av namnet på det land eller tullområde där intyget utfärdas.

Kopiorna ska ha samma löpnummer och samma namn som originalet.

5.   Ett intyg ska vara giltigt endast om det i vederbörlig ordning bestyrkts av ett av de utfärdande organ som anges i förteckningen i bilaga II.

6.   Ett intyg ska anses vara korrekt påtecknat om det visar datum och ort för utfärdandet och om det är stämplat med den utfärdande myndighetens stämpel samt om det har skrivits under av en eller flera personer som är behöriga att göra detta.

Artikel 5

1.   De utfärdande myndigheter som förtecknas i bilaga II ska

| a) | vara godkända som sådana av det berörda exporterande landet eller tullområdet, |
| --- | --- |

a)

vara godkända som sådana av det berörda exporterande landet eller tullområdet,

| b) | ha åtagit sig att kontrollera uppgifterna i intygen, |
| --- | --- |

b)

ha åtagit sig att kontrollera uppgifterna i intygen,

| c) | ha åtagit sig att minst en gång i veckan förse kommissionen med alla nödvändiga uppgifter för att möjliggöra kontroll av de uppgifter som anges på äkthetsintygen, särskilt intygets nummer, exportören, mottagaren, destinationslandet, produkten (levande djur/kött), nettovikten samt datum då intyget undertecknades. |
| --- | --- |

c)

ha åtagit sig att minst en gång i veckan förse kommissionen med alla nödvändiga uppgifter för att möjliggöra kontroll av de uppgifter som anges på äkthetsintygen, särskilt intygets nummer, exportören, mottagaren, destinationslandet, produkten (levande djur/kött), nettovikten samt datum då intyget undertecknades.

2.   Kommissionen ska ändra förteckningen i bilaga II om det villkor som anges i punkt 1 a inte längre uppfylls eller om ett utfärdande organ inte längre fullgör ett eller flera av sina åtaganden eller om ett nytt utfärdande organ utses.

Artikel 6

Äkthetsintygen och importlicenserna ska vara giltiga tre månader från och med respektive utfärdandedatum.

Artikel 7

Det berörda exporterande landet eller tullområdet ska till kommissionen översända avtryck av de stämplar som deras utfärdande myndigheter använder samt namn och underskrifter för de personer som är behöriga att underteckna äkthetsintygen. Kommissionen ska vidarebefordra dessa upplysningar till de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna.

Artikel 8

1.   Genom undantag från artikel 11.1 andra stycket i förordning (EG) nr 1301/2006 ska medlemsstaterna

| a) | senast den 28 februari 2010 och även om inga ansökningar har lämnats in, de produktkvantiteter för vilka importlicenser utfärdades under föregående tullkvotsperiod, |
| --- | --- |

a)

senast den 28 februari 2010 och även om inga ansökningar har lämnats in, de produktkvantiteter för vilka importlicenser utfärdades under föregående tullkvotsperiod,

| b) | senast den 30 april 2010 och även om inga ansökningar har lämnats in, de produktkvantiteter som är outnyttjade eller endast delvis utnyttjade i importlicenserna, dvs. mellanskillnaden mellan de kvantiteter som anges på baksidan av importlicensen och de kvantiteter som licensen avser. |
| --- | --- |

b)

senast den 30 april 2010 och även om inga ansökningar har lämnats in, de produktkvantiteter som är outnyttjade eller endast delvis utnyttjade i importlicenserna, dvs. mellanskillnaden mellan de kvantiteter som anges på baksidan av importlicensen och de kvantiteter som licensen avser.

2.   Senast den 30 april 2010 ska medlemsstaterna meddela kommissionen de produktkvantiteter som övergått till fri omsättning under föregående tullkvotsperiod.

3.   De meddelanden som avses i punkt 1 och punkt 2 i den här artikeln ska ske i enlighet med bilagorna IX, X och XI till den här förordningen, och de produktkategorier som anges i bilaga V till kommissionens förordning (EG) nr 382/2008 ska användas.

Artikel 9

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 november 2008.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EGT L 240, 23.9.2000, s. 1.

2

(3)  Kosovo enligt definitionen i FN:s säkerhetsråds resolution nr 1244/1999.

3

(4)  EUT L 26, 28.1.2005, s. 1.

4

(5)  EUT L 84, 20.3.2004, s. 1.

5

(6)  EUT L 345, 28.12.2007, s. 1.

6

(7)  EGT L 304, 21.11.2001, s. 1.

7

(8)  EGT L 25, 29.1.2002, s. 16.

8

(9)  EUT L 114, 26.4.2008, s. 3.

9

(10)  EUT L 115, 29.4.2008, s. 10.

10

(11)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13.

11

---

BILAGA I

Uppgifter som avses i artikel 3.1

| — | : | på bulgariska | : | ”Baby beef” (Регламент (ЕО) No 1189/2008) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | på spanska | : | ”Baby beef” [Reglamento (CE) no 1189/2008] |
| — | : | på tjeckiska | : | ”Baby beef” (Nařízení (ES) č. 1189/2008) |
| — | : | på danska | : | ”Baby beef” (Forordning (EF) nr. 1189/2008) |
| — | : | på tyska | : | ”Baby beef” (Verordnung (EG) Nr. 1189/2008) |
| — | : | på estniska | : | ”Baby beef” (Määrus (EÜ) nr 1189/2008) |
| — | : | på grekiska | : | ”Baby beef” [Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1189/2008] |
| — | : | på engelska | : | ”Baby beef” (Regulation (EC) No 1189/2008) |
| — | : | på franska | : | ”Baby beef” [Règlement (CE) no 1189/2008] |
| — | : | på italienska | : | ”Baby beef” [Regolamento (CE) n. 1189/2008] |
| — | : | på lettiska | : | ”Baby beef” (Regula (EK) Nr. 1189/2008) |
| — | : | på litauiska | : | ”Baby beef” (Reglamentas (EB) Nr. 1189/2008) |
| — | : | på ungerska | : | ”Baby beef” (1189/2008/EK rendelet) |
| — | : | på maltesiska | : | ”Baby beef” (Regolament (KE) Nru 1189/2008) |
| — | : | på nederländska | : | ”Baby beef” (Verordening (EG) nr 1189/2008) |
| — | : | på polska | : | ”Baby beef” (Rozporządzenie (WE) nr 1189/2008) |
| — | : | på portugisiska | : | ”Baby beef” [Regulamento (CE) n.o 1189/2008] |
| — | : | på rumänska | : | ”Baby beef” [Regulamentul (CE) nr. 1189/2008] |
| — | : | på slovakiska | : | ”Baby beef” [Nariadenie (ES) č. 1189/2008] |
| — | : | på slovenska | : | ”Baby beef” (Uredba (ES) št. 1189/2008) |
| — | : | på finska | : | ”Baby beef” (Asetus (EY) N:o 1189/2008) |
| — | : | på svenska | : | ”Baby beef” (Förordning (EG) nr 1189/2008) |

—

:

på bulgariska

:

”Baby beef” (Регламент (ЕО) No 1189/2008)

—

:

på spanska

:

”Baby beef” [Reglamento (CE) no 1189/2008]

—

:

på tjeckiska

:

”Baby beef” (Nařízení (ES) č. 1189/2008)

—

:

på danska

:

”Baby beef” (Forordning (EF) nr. 1189/2008)

—

:

på tyska

:

”Baby beef” (Verordnung (EG) Nr. 1189/2008)

—

:

på estniska

:

”Baby beef” (Määrus (EÜ) nr 1189/2008)

—

:

på grekiska

:

”Baby beef” [Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1189/2008]

—

:

på engelska

:

”Baby beef” (Regulation (EC) No 1189/2008)

—

:

på franska

:

”Baby beef” [Règlement (CE) no 1189/2008]

—

:

på italienska

:

”Baby beef” [Regolamento (CE) n. 1189/2008]

—

:

på lettiska

:

”Baby beef” (Regula (EK) Nr. 1189/2008)

—

:

på litauiska

:

”Baby beef” (Reglamentas (EB) Nr. 1189/2008)

—

:

på ungerska

:

”Baby beef” (1189/2008/EK rendelet)

—

:

på maltesiska

:

”Baby beef” (Regolament (KE) Nru 1189/2008)

—

:

på nederländska

:

”Baby beef” (Verordening (EG) nr 1189/2008)

—

:

på polska

:

”Baby beef” (Rozporządzenie (WE) nr 1189/2008)

—

:

på portugisiska

:

”Baby beef” [Regulamento (CE) n.o 1189/2008]

—

:

på rumänska

:

”Baby beef” [Regulamentul (CE) nr. 1189/2008]

—

:

på slovakiska

:

”Baby beef” [Nariadenie (ES) č. 1189/2008]

—

:

på slovenska

:

”Baby beef” (Uredba (ES) št. 1189/2008)

—

:

på finska

:

”Baby beef” (Asetus (EY) N:o 1189/2008)

—

:

på svenska

:

”Baby beef” (Förordning (EG) nr 1189/2008)

---

BILAGA II

Utfärdande organ:

| — | Republiken Kroatien: Croatian Livestock Center, Zagreb, Kroatien. |
| --- | --- |

—

Republiken Kroatien: Croatian Livestock Center, Zagreb, Kroatien.

| — | Bosnien och Hercegovina: |
| --- | --- |

—

Bosnien och Hercegovina:

| — | F.d. jugoslaviska Republiken Makedonien: Univerzitet Sv. Kiril I Metodij, Institut za hrana, Fakultet za veterinarna medicina, ”Lazar Pop-Trajkov 5-7”, 1000 Skopje |
| --- | --- |

—

F.d. jugoslaviska Republiken Makedonien: Univerzitet Sv. Kiril I Metodij, Institut za hrana, Fakultet za veterinarna medicina, ”Lazar Pop-Trajkov 5-7”, 1000 Skopje

| — | Montenegro: Veterinary Directorate, Bulevar Svetog Petra Cetinjskog br.9, 81000 Podgorica, Montenegro |
| --- | --- |

—

Montenegro: Veterinary Directorate, Bulevar Svetog Petra Cetinjskog br.9, 81000 Podgorica, Montenegro

| — | Serbiens tullområde (1): ”YU Institute for Meat Hygiene and Technology, Kacanskog 13, Belgrade, Yugoslavia.” |
| --- | --- |

—

Serbiens tullområde (1): ”YU Institute for Meat Hygiene and Technology, Kacanskog 13, Belgrade, Yugoslavia.”

| — | Kosovos tullområde: |
| --- | --- |

—

Kosovos tullområde:

---

(1)  Ej inbegripet Kosovo enligt definitionen i FN:s säkerhetsråds resolution nr 1244/1999.

---

LIITE III

Image

---

BILAGA IV

Image

---

BILAGA V

Image

---

BILAGA VI

Image

---

BILAGA VII

Image

---

BILAGA VIII

Image

---

BILAGA IX

Meddelande om importlicenser (utfärdade) – förordning (EG) nr 1189/2008

Medlemsstat: ...

Tillämpning av artikel 8 i förordning (EG) nr 1189/2008

Produktkvantiteter för vilka importlicenser har utfärdats

Från: ... Till: ...

| Löpnummer | Produktkategori(er) (1) | Kvantitet
  (kilogram produktvikt eller djur) |
| --- | --- | --- |
| 09.4503 | | |
| 09.4504 | | |
| 09.4505 | | |
| 09.4198 | | |
| 09.4199 | | |

Löpnummer

Produktkategori(er) (1)

Kvantitet

(kilogram produktvikt eller djur)

09.4503

09.4504

09.4505

09.4198

09.4199

---

(1)  Produktkategori(er) enligt bilaga V till förordning (EG) nr 382/2008.

---

BILAGA X

Meddelande om importlicenser (outnyttjade kvantiteter) – förordning (EG) nr 1189/2008

Medlemsstat: ...

Tillämpning av artikel 8 i förordning (EG) nr 1189/2008

Produktkvantiteter för vilka importlicenser inte utnyttjades

Från: ... Till: ...

| Löpnummer | Produktkategori(er) (1) | Outnyttjade kvantiteter
  (kilogram produktvikt eller djur) |
| --- | --- | --- |
| 09.4503 | | |
| 09.4504 | | |
| 09.4505 | | |
| 09.4198 | | |
| 09.4199 | | |

Löpnummer

Produktkategori(er) (1)

Outnyttjade kvantiteter

(kilogram produktvikt eller djur)

09.4503

09.4504

09.4505

09.4198

09.4199

---

(1)  Produktkategori(er) enligt bilaga V till förordning (EG) nr 382/2008.

---

BILAGA XI

Meddelande om produktkvantiteter som övergått till fri omsättning – förordning (EG) nr 1189/2008

Medlemsstat: ...

Tillämpning av artikel 8 i förordning (EG) nr 1189/2008

Produktkvantiteter för vilka importlicenser inte utnyttjades

Från: ... Till: ...

| Löpnummer | Produktkategori(er) (1) | Outnyttjade kvantiteter
  (kilogram produktvikt eller djur) |
| --- | --- | --- |
| 09.4503 | | |
| 09.4504 | | |
| 09.4505 | | |
| 09.4198 | | |
| 09.4199 | | |

Löpnummer

Produktkategori(er) (1)

Outnyttjade kvantiteter

(kilogram produktvikt eller djur)

09.4503

09.4504

09.4505

09.4198

09.4199

---

(1)  Produktkategori(er) enligt bilaga V till förordning (EG) nr 382/2008.

---

| 2.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/25

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1190/2008

av den 28 november 2008

om ändring för hundraförsta gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter och om upphävande av förordning (EG) nr 467/2001 om förbud mot export av vissa varor och tjänster till Afghanistan, skärpning av flygförbudet och förlängning av spärrandet av tillgångar och andra finansiella medel beträffande talibanerna i Afghanistan (1), särskilt artikel 7.1 första strecksatsen, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 anges de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 anges de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser enligt den förordningen.

| (2) | Den 3 september 2008 (2) ogiltigförklarade domstolen förordning (EG) nr 881/2002, i de delar som berör Yassin Abdullah Kadi och Al Barakaat International Foundation. Samtidigt beslutade domstolen att verkningarna av förordning (EG) nr 881/2002, såvitt den berör Yassin Abdullah Kadi och Al Barakaat International Foundation, ska fortsätta att gälla under en tidsperiod som inte får överstiga tre månader från och med dagen för domens meddelande. Denna period beviljades för att ge möjlighet att åtgärda den konstaterade överträdelsen. |
| --- | --- |

(2)

Den 3 september 2008 (2) ogiltigförklarade domstolen förordning (EG) nr 881/2002, i de delar som berör Yassin Abdullah Kadi och Al Barakaat International Foundation. Samtidigt beslutade domstolen att verkningarna av förordning (EG) nr 881/2002, såvitt den berör Yassin Abdullah Kadi och Al Barakaat International Foundation, ska fortsätta att gälla under en tidsperiod som inte får överstiga tre månader från och med dagen för domens meddelande. Denna period beviljades för att ge möjlighet att åtgärda den konstaterade överträdelsen.

| (3) | För att efterleva domstolens dom har kommissionen till Yassin Abdullah Kadi och Al Barakaat International Foundation översänt den sammanfattande motivering som lämnats av FN:s sanktionskommitté för al-Qaida och talibanerna samt givit dem tillfälle att inkomma med synpunkter på de skäl som anges i motiveringen. |
| --- | --- |

(3)

För att efterleva domstolens dom har kommissionen till Yassin Abdullah Kadi och Al Barakaat International Foundation översänt den sammanfattande motivering som lämnats av FN:s sanktionskommitté för al-Qaida och talibanerna samt givit dem tillfälle att inkomma med synpunkter på de skäl som anges i motiveringen.

| (4) | Kommissionen har tagit emot synpunkter från Yassin Abdullah Kadi och Al Barakaat International Foundation och undersökt dessa. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har tagit emot synpunkter från Yassin Abdullah Kadi och Al Barakaat International Foundation och undersökt dessa.

| (5) | Yassin Abdullah Kadi och Al Barakaat International Foundation finns upptagna på den förteckning över personer, grupper och enheter för vilka frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser bör gälla som upprättats av FN:s sanktionskommitté för al-Qaida och talibanerna. |
| --- | --- |

(5)

Yassin Abdullah Kadi och Al Barakaat International Foundation finns upptagna på den förteckning över personer, grupper och enheter för vilka frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser bör gälla som upprättats av FN:s sanktionskommitté för al-Qaida och talibanerna.

| (6) | Efter att noga ha övervägt de synpunkter som Yassin Abdullah Kadi lämnat i sin skrivelse av den 10 november 2008 anser kommissionen, med beaktande av det preventiva syftet med frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser, att det är berättigat att uppta Yassin Abdullah Kadi på förteckningen på grund av hans anknytning till nätverket al-Qaida. |
| --- | --- |

(6)

Efter att noga ha övervägt de synpunkter som Yassin Abdullah Kadi lämnat i sin skrivelse av den 10 november 2008 anser kommissionen, med beaktande av det preventiva syftet med frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser, att det är berättigat att uppta Yassin Abdullah Kadi på förteckningen på grund av hans anknytning till nätverket al-Qaida.

| (7) | Efter att noga ha övervägt de synpunkter som Al Barakaat International Foundation lämnat i sin skrivelse av den 9 november 2008 anser kommissionen, med beaktande av det preventiva syftet med frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser, att det är berättigat att uppta Al Barakaat International Foundation på förteckningen på grund av dess anknytning till nätverket al-Qaida. |
| --- | --- |

(7)

Efter att noga ha övervägt de synpunkter som Al Barakaat International Foundation lämnat i sin skrivelse av den 9 november 2008 anser kommissionen, med beaktande av det preventiva syftet med frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser, att det är berättigat att uppta Al Barakaat International Foundation på förteckningen på grund av dess anknytning till nätverket al-Qaida.

| (8) | Yassin Abdullah Kadi och Al Barakaat International Foundation bör därför läggas till i förteckningen i bilaga I. |
| --- | --- |

(8)

Yassin Abdullah Kadi och Al Barakaat International Foundation bör därför läggas till i förteckningen i bilaga I.

| (9) | Denna förordning bör gälla från och med den 30 maj 2002, med beaktande av det preventiva syftet med frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser enligt förordning (EG) nr 881/2002 och behovet av att skydda legitima intressen för de ekonomiska aktörer som förlitat sig på den ogiltigförklarade förordningens giltighet. |
| --- | --- |

(9)

Denna förordning bör gälla från och med den 30 maj 2002, med beaktande av det preventiva syftet med frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser enligt förordning (EG) nr 881/2002 och behovet av att skydda legitima intressen för de ekonomiska aktörer som förlitat sig på den ogiltigförklarade förordningens giltighet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 3 december 2008. Den ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 30 maj 2002.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 november 2008.

På kommissionens vägnar

Benita FERRERO-WALDNER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

(2)  Domstolens dom i de förenade målen C-402/05 P och C-415/05 P, Yassin Abdullah Kadi och Al Barakaat International Foundation mot rådet, REG 2008, s. I-... (ännu ej offentliggjord).

2

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Under rubriken ”Juridiska personer, grupper och enheter” ska följande läggas till:
  ”Barakaat International Foundation. Adress: a) Box 4036, Spånga, Stockholm, Sverige, b) Rinkeby torg 1, 04, Spånga, Sverige.” |
| --- | --- |

1.

Under rubriken ”Juridiska personer, grupper och enheter” ska följande läggas till:

”Barakaat International Foundation. Adress: a) Box 4036, Spånga, Stockholm, Sverige, b) Rinkeby torg 1, 04, Spånga, Sverige.”

| 2. | Under rubriken ”Fysiska personer” ska följande läggas till:
  ”Yasin Abdullah Ezzedine Qadi (alias a) Kadi, Shaykh Yassin Abdullah; b) Kahdi, Yasin; c) Yasin Al-Qadi). Född den: 23.2.1955 i Kairo, Egypten. Saudiarabisk medborgare, pass nr a) B 751550, b) E 976177 (utfärdat den 6.3.2004, upphör att gälla den 11.1.2009). Övriga upplysningar: Jidda, Saudiarabien.” |
| --- | --- |

2.

Under rubriken ”Fysiska personer” ska följande läggas till:

”Yasin Abdullah Ezzedine Qadi (alias a) Kadi, Shaykh Yassin Abdullah; b) Kahdi, Yasin; c) Yasin Al-Qadi). Född den: 23.2.1955 i Kairo, Egypten. Saudiarabisk medborgare, pass nr a) B 751550, b) E 976177 (utfärdat den 6.3.2004, upphör att gälla den 11.1.2009). Övriga upplysningar: Jidda, Saudiarabien.”

---

| 2.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/27

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1191/2008

av den 1 december 2008

om ändring av förordning (EG) nr 1186/2008 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 1 december 2008

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1249/96 av den 28 juni 1996 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser importtullarna inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 2.1, och

av följande skäl:

| (1) | De importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 1 december 2008 fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1186/2008 (3). |
| --- | --- |

(1)

De importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 1 december 2008 fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1186/2008 (3).

| (2) | Eftersom de beräknade genomsnittsvärdena av importtullarna avviker med 5 euro/ton från de fastställda värdena, bör de importtullar som fastställs i förordning (EG) nr 1186/2008 justeras i motsvarande mån. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom de beräknade genomsnittsvärdena av importtullarna avviker med 5 euro/ton från de fastställda värdena, bör de importtullar som fastställs i förordning (EG) nr 1186/2008 justeras i motsvarande mån.

| (3) | Förordning (EG) nr 1186/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1186/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I och II till förordning (EG) nr 1186/2008 ska ersättas med bilagorna till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 2 december 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 december 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EGT L 161, 29.6.1996, s. 125.

2

(3)  EUT L 319, 29.11.2008, s. 56.

3

---

BILAGA I

Importtullar för de produkter som avses i artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 och som ska gälla från och med den 2 december 2008

| KN-nr | Varuslag | Importtull (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumvete:
  av hög kvalitet | 0,00 |
| av medelhög kvalitet | 0,00 |
| av låg kvalitet | 0,00 |
| 1001 90 91 | Vanligt vete, för utsäde | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde | 0,00 |
| 1002 00 00 | Råg | 35,10 |
| 1005 10 90 | Utsädesmajs annan än hybridmajs | 21,34 |
| 1005 90 00 | Majs av annat slag än för utsäde (2) | 21,34 |
| 1007 00 90 | Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde | 35,10 |

KN-nr

Varuslag

Importtull (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durumvete:

av hög kvalitet

0,00

av medelhög kvalitet

0,00

av låg kvalitet

0,00

1001 90 91

Vanligt vete, för utsäde

0,00

ex 1001 90 99

Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde

0,00

1002 00 00

Råg

35,10

1005 10 90

Utsädesmajs annan än hybridmajs

21,34

1005 90 00

Majs av annat slag än för utsäde (2)

21,34

1007 00 90

Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde

35,10

---

(1)  Enligt artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1249/96 skall importtullen för varor, som anländer till gemenskapen via Atlanten eller Suezkanalen, minskas med

| — | 3 euro/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet, |
| --- | --- |

—

3 euro/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet,

| — | 2 euro/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust. |
| --- | --- |

—

2 euro/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust.

(2)  Om villkoren i artikel 2.5 i förordning (EG) nr 1249/96 är uppfyllda har importören rätt till en schablonmässig minskning av importtullen med 24 euro/ton.

---

BILAGA II

Beräkningsgrunder för importtullarna i bilaga I

28.11.2008

| 1. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Vanligt vete (1) | Majs | Durumvete, hög kvalitet | Durumvete, medelhög kvalitet (2) | Durumvete, låg kvalitet (3) | Korn |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Börsnotering | 190,56 | 112,79 | — | — | — | — |
| Pris fob USA | — | — | 241,10 | 231,10 | 211,10 | 114,32 |
| Tillägg för Mexikanska golfen | — | 12,34 | — | — | — | — |
| Tillägg för Stora sjöarna | 27,27 | — | — | — | — | — |

1.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

(EUR/t)

Vanligt vete (1)

Majs

Durumvete, hög kvalitet

Durumvete, medelhög kvalitet (2)

Durumvete, låg kvalitet (3)

Korn

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Börsnotering

190,56

112,79

—

—

—

—

Pris fob USA

—

—

241,10

231,10

211,10

114,32

Tillägg för Mexikanska golfen

—

12,34

—

—

—

—

Tillägg för Stora sjöarna

27,27

—

—

—

—

—

| 2. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:






  Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam | 11,39 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam | 9,04 EUR/t |

2.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam

11,39 EUR/t

Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam

9,04 EUR/t

---

(1)  Bidrag med 14 EUR/ton ingår (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(2)  Avdrag med 10 EUR/ton (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(3)  Avdrag med 30 EUR/ton (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 2.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/30

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 november 2008

om riktlinjer för den riskbaserade övervakning av djurens hälsa som föreskrivs i rådets direktiv 2006/88/EG

[delgivet med nr K(2008) 6787]

(Text av betydelse för EES)

(2008/896/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 2006/88/EG av den 24 oktober 2006 om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur (1), särskilt artikel 10.4, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 2006/88/EG fastställs minimiåtgärder för sjukdomsbekämpning som ska vidtas vid misstanke om förekomst av eller vid utbrott av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur. I del II i bilaga IV till det direktivet förtecknas dessutom vissa exotiska och andra sjukdomar. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 2006/88/EG fastställs minimiåtgärder för sjukdomsbekämpning som ska vidtas vid misstanke om förekomst av eller vid utbrott av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur. I del II i bilaga IV till det direktivet förtecknas dessutom vissa exotiska och andra sjukdomar.

| (2) | Enligt artikel 10.1 i direktiv 2006/88/EG ska medlemsstaterna se till att en riskbaserad övervakning av djurens hälsa sker på alla anläggningar och i alla områden för blötdjursodling, med beaktande av typen av produktion. Övervakningen ska beakta de riktlinjer som ska utarbetas i enlighet med förfarandet i artikel 10.4 i det direktivet. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 10.1 i direktiv 2006/88/EG ska medlemsstaterna se till att en riskbaserad övervakning av djurens hälsa sker på alla anläggningar och i alla områden för blötdjursodling, med beaktande av typen av produktion. Övervakningen ska beakta de riktlinjer som ska utarbetas i enlighet med förfarandet i artikel 10.4 i det direktivet.

| (3) | Enligt direktiv 2006/88/EG är syftet med övervakningen av djurens hälsa att upptäcka såväl eventuell ökad dödlighet på alla anläggningar och i alla områden för blötdjursodling med beaktande av typen av produktion som de sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV till det direktivet på anläggningar och i områden för blötdjursodling där det finns arter som är mottagliga för dessa sjukdomar. Därutöver är enligt del B i bilaga III till direktiv 2006/88/EG syftet med de kontrollbesök som ingår i övervakningen att ge vattenbruksföretagaren råd om frågor som rör vattenlevande djurs hälsa och att vid behov vidta nödvändiga veterinära åtgärder. |
| --- | --- |

(3)

Enligt direktiv 2006/88/EG är syftet med övervakningen av djurens hälsa att upptäcka såväl eventuell ökad dödlighet på alla anläggningar och i alla områden för blötdjursodling med beaktande av typen av produktion som de sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV till det direktivet på anläggningar och i områden för blötdjursodling där det finns arter som är mottagliga för dessa sjukdomar. Därutöver är enligt del B i bilaga III till direktiv 2006/88/EG syftet med de kontrollbesök som ingår i övervakningen att ge vattenbruksföretagaren råd om frågor som rör vattenlevande djurs hälsa och att vid behov vidta nödvändiga veterinära åtgärder.

| (4) | Eftersom vattenbruksbranschen inom gemenskapen är så olikartad måste den riskbaserade övervakningen av djurens hälsa anpassas efter branschens struktur och efter djurhälsosituationen i den enskilda medlemsstaten. De riktlinjer som medlemsstaterna ska beakta vid övervakningen bör därför endast vara allmänt vägledande. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom vattenbruksbranschen inom gemenskapen är så olikartad måste den riskbaserade övervakningen av djurens hälsa anpassas efter branschens struktur och efter djurhälsosituationen i den enskilda medlemsstaten. De riktlinjer som medlemsstaterna ska beakta vid övervakningen bör därför endast vara allmänt vägledande.

| (5) | Det bör således i detta beslut fastställas riktlinjer som ska beaktas vid den riskbaserade övervakningen av djurens hälsa. |
| --- | --- |

(5)

Det bör således i detta beslut fastställas riktlinjer som ska beaktas vid den riskbaserade övervakningen av djurens hälsa.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilagan till detta beslut fastställs de riktlinjer som ska beaktas vid den riskbaserade övervakning av djurens hälsa som föreskrivs i artikel 10.1 i direktiv 2006/88/EG.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 20 november 2008.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 24.11.2006, s. 14.

1

---

BILAGA

RIKTLINJER SOM SKA BEAKTAS VID DEN RISKBASERADE ÖVERVAKNING AV DJURENS HÄLSA SOM FÖRESKRIVS I ARTIKEL 10.1 I DIREKTIV 2006/88/EG

1.   Syfte

Syftet med dessa riktlinjer är att ge medlemsstaterna vägledning om den riskbaserade övervakning av djurens hälsa som föreskrivs i artikel 10.1 i direktiv 2006/88/EG (nedan kallad den riskbaserade övervakningen av djurens hälsa).

2.   Kontrollbesökens omfattning

2.1   KONTROLL AV REGISTRERING OCH KLINISKA UNDERSÖKNINGAR

Varje kontrollbesök på en anläggning eller i ett område för blötdjursodling bör omfatta en analys av den registrering som föreskrivs i artikel 8 i direktiv 2006/88/EG, med särskild hänsyn tagen till dödlighetstalet för att man ska kunna bedöma hur hälsostatusen på anläggningen eller i området för blötdjursodling har utvecklats.

Ett representativt urval av samtliga epidemiologiska enheter bör inspekteras.

Om möjligt bör ett representativt urval nyligen döda och döende vattenbruksdjur undersökas kliniskt, både in- och utvändigt, för större patologiska förändringar. Denna undersökning bör särskilt syfta till att påvisa eventuell infektion med en av de sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV till direktiv 2006/88/EG (nedan kallad en förtecknad sjukdom).

Om undersökningen ger anledning till misstanke om att en sådan sjukdom förekommer bör det genomföras laboratorieanalyser på vattenbruksdjuren på anläggningen eller i området för blötdjursodling.

Närmare bestämmelser om de åtgärder som ska vidtas vid misstanke om och bekräftad förekomst av en förtecknad sjukdom fastställs i kapitel V i direktiv 2006/88/EG.

2.2   PROVTAGNING OCH LABORATORIEANALYSER

Det är inte alltid nödvändigt att ta prover för laboratorieanalys. Vid bedömningen av om provtagning behövs bör de uppgifter som samlats in vid kontrollen av registreringen på anläggningen eller i området för blötdjursodling och vid inspektionen av vattenbruksdjuren beaktas.

3.   Vem ska göra kontrollbesöken – den behöriga myndigheten, privata veterinärer eller andra kompetenta djurskyddsmyndigheter för vattenlevande djur?

Medlemsstaterna bör avgöra om de kontrollbesök som ingår i den riskbaserade övervakningen av djurens hälsa ska göras av den behöriga myndigheten eller om även privata veterinärer eller andra kompetenta djurskyddsmyndigheter för vattenlevande djur bör tillåtas göra dem.

4.   Kontrollbesöksfrekvens

I del B i bilaga III till direktiv 2006/88/EG fastställs de rekommenderade frekvenserna för kontrollbesök på anläggningar och i områden för blötdjursodling. Frekvenserna beror på två faktorer:

| a) | Den berörda medlemsstatens, den berörda zonens eller det berörda delområdets hälsostatus vad gäller de sjukdomar som inte är exotiska och som förtecknas i del II i bilaga IV till direktiv 2006/88/EG (nedan kallade förtecknade icke-exotiska sjukdomar). |
| --- | --- |

a)

Den berörda medlemsstatens, den berörda zonens eller det berörda delområdets hälsostatus vad gäller de sjukdomar som inte är exotiska och som förtecknas i del II i bilaga IV till direktiv 2006/88/EG (nedan kallade förtecknade icke-exotiska sjukdomar).

| b) | Risken för anläggningen eller området för blötdjursodling att smittas av eller sprida sjukdomar. |
| --- | --- |

b)

Risken för anläggningen eller området för blötdjursodling att smittas av eller sprida sjukdomar.

5.   Hälsostatus för anläggningar och områden för blötdjursodling

I del B i bilaga III till direktiv 2006/88/EG görs åtskillnad mellan följande hälsostatuskategorier:

| Kategori I | a) | Förklarad sjukdomsfri i enlighet med artikel 49.1 a eller 49.1 b eller artikel 50.1 a eller 50.1 b i direktiv 2006/88/EG. Denna status grundar sig på att






  i) | ingen av de arter som är mottagliga för sjukdomen eller sjukdomarna i fråga finns i medlemsstaten, zonen eller delområdet eller, om tillämpligt, i medlemsstatens, zonens eller delområdets vattenkälla, eller |
| --- | --- | --- | --- |

Kategori I

a)

Förklarad sjukdomsfri i enlighet med artikel 49.1 a eller 49.1 b eller artikel 50.1 a eller 50.1 b i direktiv 2006/88/EG. Denna status grundar sig på att

i)

ingen av de arter som är mottagliga för sjukdomen eller sjukdomarna i fråga finns i medlemsstaten, zonen eller delområdet eller, om tillämpligt, i medlemsstatens, zonens eller delområdets vattenkälla, eller

| ii) | man vet att patogenen inte kan överleva i medlemsstaten, zonen eller delområdet eller, om tillämpligt, i medlemsstatens, zonens eller delområdets vattenkälla. |
| --- | --- |

ii)

man vet att patogenen inte kan överleva i medlemsstaten, zonen eller delområdet eller, om tillämpligt, i medlemsstatens, zonens eller delområdets vattenkälla.

| b) | Förklarad sjukdomsfri i enlighet med artikel 49.1 c eller artikel 50.1 c i direktiv 2006/88/EG. Denna status grundar sig på riktad övervakning som uppfyller villkoren i del II i bilaga V till direktiv 2006/88/EG. |
| --- | --- |

b)

Förklarad sjukdomsfri i enlighet med artikel 49.1 c eller artikel 50.1 c i direktiv 2006/88/EG. Denna status grundar sig på riktad övervakning som uppfyller villkoren i del II i bilaga V till direktiv 2006/88/EG.

Kategori II

Har inte förklarats sjukdomsfri men omfattas av ett övervakningsprogram som godkänts i enlighet med artikel 44.1 i direktiv 2006/88/EG.

Kategori III

Inte med säkerhet smittad men omfattas inte av ett övervakningsprogram i syfte att få sjukdomsfri status.

Kategori IV

Med säkerhet smittad men omfattas av ett utrotningsprogram som godkänts i enlighet med artikel 44.2 i direktiv 2006/88/EG.

Kategori V

Med säkerhet smittad. Omfattas av minimibekämpningsåtgärder enligt kapitel V i direktiv 2006/88/EG.

Kontrollbesök inom den riskbaserade övervakningen av djurens hälsa kan i tillämpliga fall kombineras med

| a) | kontrollbesök inom övervaknings- eller utrotningsprogram som godkänts i enlighet med direktiv 2006/88/EG (gäller zoner eller delområden i kategori II eller IV), |
| --- | --- |

a)

kontrollbesök inom övervaknings- eller utrotningsprogram som godkänts i enlighet med direktiv 2006/88/EG (gäller zoner eller delområden i kategori II eller IV),

| b) | all övervakning som genomförs för att behålla den sjukdomsfria statusen (gäller zoner eller områden i kategori I, som förklarats sjukdomsfria i enlighet med artikel 49.1 a eller 49.1 b eller artikel 50.1 a eller 50.1 b i direktiv 2006/88/EG), |
| --- | --- |

b)

all övervakning som genomförs för att behålla den sjukdomsfria statusen (gäller zoner eller områden i kategori I, som förklarats sjukdomsfria i enlighet med artikel 49.1 a eller 49.1 b eller artikel 50.1 a eller 50.1 b i direktiv 2006/88/EG),

| c) | all övervakning som genomförs som ett led i bekämpningsåtgärderna enligt kapitel V i direktiv 2006/88/EG (gäller zoner eller delområden i kategori V). |
| --- | --- |

c)

all övervakning som genomförs som ett led i bekämpningsåtgärderna enligt kapitel V i direktiv 2006/88/EG (gäller zoner eller delområden i kategori V).

Vid utarbetandet av riskbaserad övervakning av djurens hälsa bör medlemsstaterna beakta följande:

| a) | För anläggningar eller områden för blötdjursodling i områden som tillhör hälsostatuskategorierna II och IV gäller att den kontrollbesöksfrekvens som krävs i de övervaknings- eller utrotningsprogram som godkänts i enlighet med direktiv 2006/88/EG är högre än den frekvens som rekommenderas i del B i bilaga III till det direktivet. Medlemsstaterna behöver därför inte fastställa särskilda krav för kontrollbesöksfrekvensen för anläggningar och områden för blötdjursodling som är belägna i områden som omfattas av sådana program. |
| --- | --- |

a)

För anläggningar eller områden för blötdjursodling i områden som tillhör hälsostatuskategorierna II och IV gäller att den kontrollbesöksfrekvens som krävs i de övervaknings- eller utrotningsprogram som godkänts i enlighet med direktiv 2006/88/EG är högre än den frekvens som rekommenderas i del B i bilaga III till det direktivet. Medlemsstaterna behöver därför inte fastställa särskilda krav för kontrollbesöksfrekvensen för anläggningar och områden för blötdjursodling som är belägna i områden som omfattas av sådana program.

| b) | Medlemsstaterna behöver huvudsakligen fastställa särskilda krav på frekvensen för de kontrollbesök som görs som ett led i den riskbaserade övervakningen av djurens hälsa endast för anläggningar eller områden för blötdjursodling i områden som tillhör hälsostatuskategorierna I, III och IV, beroende på de särskilda omständigheterna och nationella åtgärder. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterna behöver huvudsakligen fastställa särskilda krav på frekvensen för de kontrollbesök som görs som ett led i den riskbaserade övervakningen av djurens hälsa endast för anläggningar eller områden för blötdjursodling i områden som tillhör hälsostatuskategorierna I, III och IV, beroende på de särskilda omständigheterna och nationella åtgärder.

| c) | Det bör tas hänsyn till att anläggningar och områden för blötdjursodling kan ha olika hälsostatus i fråga om olika sjukdomar. Detta kan t.ex. vara fallet för anläggningar och områden för blötdjursodling där det hålls arter som är mottagliga för flera än en av de förtecknade icke-exotiska sjukdomarna (1). |
| --- | --- |

c)

Det bör tas hänsyn till att anläggningar och områden för blötdjursodling kan ha olika hälsostatus i fråga om olika sjukdomar. Detta kan t.ex. vara fallet för anläggningar och områden för blötdjursodling där det hålls arter som är mottagliga för flera än en av de förtecknade icke-exotiska sjukdomarna (1).

6.   Bestämning av risknivån för anläggningar och områden för blötdjursodling

6.1   INLEDNING

Risknivån för anläggningar och områden för blötdjursodling varierar, inte bara mellan områden med olika hälsostatus utan även i områden med samma hälsostatus (2).

I avsnitt 6.2 ges vägledning om de riskfaktorer som ska beaktas när man bestämmer risknivån för anläggningar och områden för blötdjursodling.

I avsnitt 6.3 fastställs en modell som kan användas för klassificeringen av anläggningar och områden för blötdjursodling i risknivåerna hög, medelhög eller låg. Medlemsstaterna får använda andra modeller för bestämning av risknivån för anläggningar och områden för blötdjursodling, om dessa i en given situation anses vara lämpligare.

Dessa riktlinjer innehåller inga uppgifter om hur medlemsstaterna bör tillämpa modellen i avsnitt 6.3. Medlemsstaterna kan

| a) | tillämpa modellen på varje enskild anläggning och enskilt område för blötdjursodling för att bestämma den individuella risknivån, eller |
| --- | --- |

a)

tillämpa modellen på varje enskild anläggning och enskilt område för blötdjursodling för att bestämma den individuella risknivån, eller

| b) | använda modellen för att katalogisera de olika typerna av anläggningar och områden för blötdjursodling inom sitt territorium och utifrån detta definiera vilka kategorier av anläggningar och områden för blötdjursodling som ska anses utgöra en låg, medelhög eller hög risk. |
| --- | --- |

b)

använda modellen för att katalogisera de olika typerna av anläggningar och områden för blötdjursodling inom sitt territorium och utifrån detta definiera vilka kategorier av anläggningar och områden för blötdjursodling som ska anses utgöra en låg, medelhög eller hög risk.

6.2   RISKFAKTORER

Ett stort antal riskfaktorer är relevanta vid bestämningen av risknivån för en anläggning eller ett område för blötdjursodling. Det rör sig bl.a. om följande faktorer:

| a) | Direkt spridning av sjukdom via vatten. |
| --- | --- |

a)

Direkt spridning av sjukdom via vatten.

| b) | Förflyttning av vattenbruksdjur. |
| --- | --- |

b)

Förflyttning av vattenbruksdjur.

| c) | Typ av produktion. |
| --- | --- |

c)

Typ av produktion.

| d) | Arter av vattenbruksdjur som hålls. |
| --- | --- |

d)

Arter av vattenbruksdjur som hålls.

| e) | Biosäkerhetssystemet, inklusive personalens kompetens- och utbildningsnivå. |
| --- | --- |

e)

Biosäkerhetssystemet, inklusive personalens kompetens- och utbildningsnivå.

| f) | Tätheten av anläggningar, områden för blötdjursodling och bearbetningsanläggningar i området runt den berörda anläggningen eller det berörda området för blötdjursodling. |
| --- | --- |

f)

Tätheten av anläggningar, områden för blötdjursodling och bearbetningsanläggningar i området runt den berörda anläggningen eller det berörda området för blötdjursodling.

| g) | Avståndet från anläggningar och områden för blötdjursodling som har lägre hälsostatus till den berörda anläggningen eller det berörda området för blötdjursodling. |
| --- | --- |

g)

Avståndet från anläggningar och områden för blötdjursodling som har lägre hälsostatus till den berörda anläggningen eller det berörda området för blötdjursodling.

| h) | Hälsostatusens utveckling på den berörda anläggningen eller i det berörda området för blötdjursodling och på andra anläggningar eller i andra områden för blötdjursodling som finns i området. |
| --- | --- |

h)

Hälsostatusens utveckling på den berörda anläggningen eller i det berörda området för blötdjursodling och på andra anläggningar eller i andra områden för blötdjursodling som finns i området.

| i) | Förekomst av sjukdomspatogener hos vildlevande vattendjur i området runt den berörda anläggningen eller det berörda området för blötdjursodling. |
| --- | --- |

i)

Förekomst av sjukdomspatogener hos vildlevande vattendjur i området runt den berörda anläggningen eller det berörda området för blötdjursodling.

| j) | Den risk som människors aktiviteter utgör i närheten av den berörda anläggningen eller det berörda området för blötdjursodling (3). |
| --- | --- |

j)

Den risk som människors aktiviteter utgör i närheten av den berörda anläggningen eller det berörda området för blötdjursodling (3).

| k) | Predatorer eller fåglar med tillträde till den berörda anläggningen eller det berörda området för blötdjursodling. |
| --- | --- |

k)

Predatorer eller fåglar med tillträde till den berörda anläggningen eller det berörda området för blötdjursodling.

Det går att göra en precis klassificering av anläggningar och områden för blötdjursodling efter risknivå om man vid bedömningen av risknivån använder sig av ett komplext system som beaktar alla relevanta riskfaktorer. Ett sådant system kan emellertid även vara tidskrävande och föga kostnadseffektivt. Det är dessutom komplicerat att vikta olika faktorer för att bedöma den totala risken.

Med tanke på svårigheterna med att använda ett komplext system för att klassificera anläggningar och områden för blötdjursodling efter deras risknivå är det i de flesta fall tillräckligt att fokusera på följande riskfaktorer:

| a) | Direkt spridning av sjukdom via vatten på grund av den geografiska närheten mellan anläggningar och områden för blötdjursodling. |
| --- | --- |

a)

Direkt spridning av sjukdom via vatten på grund av den geografiska närheten mellan anläggningar och områden för blötdjursodling.

| b) | Förflyttning av vattenbruksdjur. |
| --- | --- |

b)

Förflyttning av vattenbruksdjur.

Dessa två riskfaktorer är relevanta oberoende av typ av produktion, av vilken art av vattenbruksdjur som hålls på anläggningen eller i området för blötdjursodling eller av vilken eller vilka sjukdomar det rör sig om.

6.3   MODELL FÖR BESTÄMNING AV RISKNIVÅN FÖR ANLÄGGNINGAR OCH OMRÅDEN FÖR BLÖTDJURSODLING

Denna modell för bestämning av risknivån (hög/medelhög/låg) för anläggningar och områden för blötdjursodling är uppdelad i tre steg:

| Steg I | : | Skattning av sannolikheten för att anläggningen eller området för blötdjursodling smittas av sjukdom. |
| --- | --- | --- |
| Steg II | : | Skattning av sannolikheten för att sjukdom sprids från anläggningen eller området för blötdjursodling. |
| Steg III | : | Kombination av de skattade risknivåerna från stegen I och II. |

Steg I

:

Skattning av sannolikheten för att anläggningen eller området för blötdjursodling smittas av sjukdom.

Steg II

:

Skattning av sannolikheten för att sjukdom sprids från anläggningen eller området för blötdjursodling.

Steg III

:

Kombination av de skattade risknivåerna från stegen I och II.

Steg I

Skattning av sannolikheten för att anläggningen eller området för blötdjursodling smittas av sjukdom

| Sannolikheten för att smittas av sjukdom via vatten på grund av den geografiska närheten mellan anläggningar och områden för blötdjursodling | Sannolikheten för att smittas av sjukdom genom förflyttning av vattenbruksdjur | Risknivå |
| --- | --- | --- |
| Hög | Hög | Hög |
| Hög | Låg | Medelhög |
| Låg | Hög | Medelhög |
| Låg | Låg | Låg |

Sannolikheten för att smittas av sjukdom via vatten på grund av den geografiska närheten mellan anläggningar och områden för blötdjursodling

Sannolikheten för att smittas av sjukdom genom förflyttning av vattenbruksdjur

Risknivå

Hög

Hög

Hög

Hög

Låg

Medelhög

Låg

Hög

Medelhög

Låg

Låg

Låg

Steg II

Skattning av sannolikheten för att sjukdom sprids från anläggningen eller området för blötdjursodling

| Sannolikheten för att sjukdom sprids via vatten på grund av den geografiska närheten mellan anläggningar och områden för blötdjursodling | Sannolikheten för att sjukdom sprids genom förflyttning av vattenbruksdjur | Risknivå |
| --- | --- | --- |
| Hög | Hög | Hög |
| Hög | Låg | Medelhög |
| Låg | Hög | Medelhög |
| Låg | Låg | Låg |

Sannolikheten för att sjukdom sprids via vatten på grund av den geografiska närheten mellan anläggningar och områden för blötdjursodling

Sannolikheten för att sjukdom sprids genom förflyttning av vattenbruksdjur

Risknivå

Hög

Hög

Hög

Hög

Låg

Medelhög

Låg

Hög

Medelhög

Låg

Låg

Låg

Steg III

Kombination av de skattade risknivåerna från stegen I och II

| Steg I: Sannolikheten för att smittas av sjukdom | Hög | M | H | H |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Medelhög | L | M | H |
| Låg | L | L | M |
| | | Låg | Medelhög | Hög |
| | | Steg II: Sannolikheten för att sjukdom sprids |

Steg I: Sannolikheten för att smittas av sjukdom

Hög

M

H

H

Medelhög

L

M

H

Låg

L

L

M

Låg

Medelhög

Hög

Steg II: Sannolikheten för att sjukdom sprids

6.4   RISKNIVÅN FÖR VISSA ANLÄGGNINGAR OCH OMRÅDEN FÖR BLÖTDJURSODLING I HÄLSOSTATUSKATEGORI I

Alla anläggningar och områden för blötdjursodling där det inte hålls några arter som är mottagliga för någon av de förtecknade icke-exotiska sjukdomarna, eller när man vet att patogenen inte kan överleva i medlemsstaten, zonen eller delområdet eller, om tillämpligt, i dess vattenkälla, får enligt del B i bilaga III till direktiv 2006/88/EG anses ha en låg risknivå. Det är därför i princip inte nödvändigt att den riskbaserade övervakningen av djurens hälsa omfattar olika frekvenser för kontrollbesök.

Dessa anläggningar och områden för blötdjursodling kan emellertid ha olika risknivåer för att smittas av och sprida förtecknade icke-exotiska sjukdomar eller nya sjukdomar. Medlemsstaterna får därför klassificera dessa anläggningar och områden för blötdjursodling efter deras risknivå och därigenom göra åtskillnad avseende övervakningsnivå och kontrollbesöksfrekvens. På så sätt kan medlemsstaterna även ta hänsyn till behovet att optimera resursanvändningen.

6.5   SKATTNING AV SANNOLIKHETEN FÖR ATT SMITTAS AV SJUKDOM OCH ATT SJUKDOM SPRIDS VIA VATTEN PÅ GRUND AV DEN GEOGRAFISKA NÄRHETEN MELLAN ANLÄGGNINGAR OCH OMRÅDEN FÖR BLÖTDJURSODLING

6.5.1   Inledning

Risken för att anläggningar och områden för blötdjursodling smittas av eller sprider sjukdom är låg om källorna och vattenutloppet eller den vattenmiljö där anläggningen eller området för blötdjursodling finns kan anses ge en viss grad av skydd mot att sjukdomspatogener förs in och sprids. Risken för att en anläggning eller ett område för blötdjursodling smittas av sjukdom och att sjukdom sprids därifrån via vatten på grund av den geografiska närheten mellan anläggningar och områden för blötdjursodling varierar mycket (4).

Modellen i avsnitt 6.3 skiljer endast mellan hög och låg sannolikhet för att sjukdomar sprids via vatten på grund av den geografiska närheten mellan anläggningar och områden för blötdjursodling.

I detta avsnitt ges exempel på situationer där sannolikheten för att smittas av sjukdom och att sjukdom sprids via vatten på grund av den geografiska närheten mellan anläggningar och områden för blötdjursodling kan anses vara låg.

Listan med exempel i detta avsnitt är inte uttömmande, och man bör därför inte dra slutsatsen att sannolikheten är hög för att anläggningar och områden för blötdjursodling för vilka ingen av dessa exempel gäller ska smittas av eller sprida sjukdomar.

6.5.2   Exempel på låg risk för att smittas av sjukdom via vatten på grund av den geografiska närheten mellan anläggningar och områden för blötdjursodling

| a) | Anläggningar och områden för blötdjursodling som försörjs med vatten från ett borrhål eller en naturlig källa. |
| --- | --- |

a)

Anläggningar och områden för blötdjursodling som försörjs med vatten från ett borrhål eller en naturlig källa.

| b) | Anläggningar och områden för blötdjursodling som försörjs med vatten som har desinficerats eller renats för att förhindra att patogener förs in. |
| --- | --- |

b)

Anläggningar och områden för blötdjursodling som försörjs med vatten som har desinficerats eller renats för att förhindra att patogener förs in.

| c) | Anläggningar och områden för blötdjursodling som försörjs med vatten från varje annan vattenkälla och som






  i) | inte står i förbindelse med anläggningar, områden för blötdjursodling eller bearbetningsanläggningar där det hålls eller bearbetas arter som är mottagliga för samma sjukdomar som de arter som hålls i den berörda anläggningen eller det berörda området för blötdjursodling, |
| --- | --- | --- |

c)

Anläggningar och områden för blötdjursodling som försörjs med vatten från varje annan vattenkälla och som

i)

inte står i förbindelse med anläggningar, områden för blötdjursodling eller bearbetningsanläggningar där det hålls eller bearbetas arter som är mottagliga för samma sjukdomar som de arter som hålls i den berörda anläggningen eller det berörda området för blötdjursodling,

| ii) | inte innehåller vildlevande vattendjur av mottagliga arter. |
| --- | --- |

ii)

inte innehåller vildlevande vattendjur av mottagliga arter.

| d) | Inlandsvattenområden, inklusive dammar och sjöar, som är isolerade från andra vattenkällor. Vid bedömningen av om vattenområdet bör anses isolerat bör hänsyn tas till årstidsbetingade variationer såsom möjlig kontakt med andra vattenkällor vid översvämning. |
| --- | --- |

d)

Inlandsvattenområden, inklusive dammar och sjöar, som är isolerade från andra vattenkällor. Vid bedömningen av om vattenområdet bör anses isolerat bör hänsyn tas till årstidsbetingade variationer såsom möjlig kontakt med andra vattenkällor vid översvämning.

| e) | Kustbaserade anläggningar och områden för blötdjursodling som är skyddade genom att de ligger på ett säkert avstånd från andra anläggningar och områden för blötdjursodling och från bearbetningsanläggningar där det hålls eller bearbetas arter som är mottagliga för samma sjukdomar som de arter som hålls i den berörda anläggningen eller det berörda området för blötdjursodling. Det är den behöriga myndighetens ansvar att bestämma vad som ska betraktas som ett säkert avstånd med hänsyn till faktorer såsom de relevanta patogenernas förmåga att överleva i öppna vatten, vattenströmmarna och tidvattnets förflyttning. |
| --- | --- |

e)

Kustbaserade anläggningar och områden för blötdjursodling som är skyddade genom att de ligger på ett säkert avstånd från andra anläggningar och områden för blötdjursodling och från bearbetningsanläggningar där det hålls eller bearbetas arter som är mottagliga för samma sjukdomar som de arter som hålls i den berörda anläggningen eller det berörda området för blötdjursodling. Det är den behöriga myndighetens ansvar att bestämma vad som ska betraktas som ett säkert avstånd med hänsyn till faktorer såsom de relevanta patogenernas förmåga att överleva i öppna vatten, vattenströmmarna och tidvattnets förflyttning.

6.5.3   Exempel på låg risk för spridning av sjukdom via vatten på grund av den geografiska närheten mellan anläggningar och områden för blötdjursodling

| a) | Anläggningar och områden för blötdjursodling utan utsläpp i naturliga vattendrag (5). |
| --- | --- |

a)

Anläggningar och områden för blötdjursodling utan utsläpp i naturliga vattendrag (5).

| b) | Anläggningar och områden för blötdjursodling som desinficerar eller på annat sätt renar det vatten som släpps ut för att förhindra att patogener sprids. |
| --- | --- |

b)

Anläggningar och områden för blötdjursodling som desinficerar eller på annat sätt renar det vatten som släpps ut för att förhindra att patogener sprids.

| c) | Anläggningar och områden för blötdjursodling som släpper ut sitt vatten i offentliga avloppssystem, förutsatt att dessa system omfattar någon form av avloppsvattenrening. Om avloppsvatten släpps ut i naturliga vattendrag utan rening bör sannolikheten avseende sådana anläggningar och områden för blötdjursodling dock inte anses vara låg. |
| --- | --- |

c)

Anläggningar och områden för blötdjursodling som släpper ut sitt vatten i offentliga avloppssystem, förutsatt att dessa system omfattar någon form av avloppsvattenrening. Om avloppsvatten släpps ut i naturliga vattendrag utan rening bör sannolikheten avseende sådana anläggningar och områden för blötdjursodling dock inte anses vara låg.

| d) | Anläggningar och områden för blötdjursodling utan utsläpp i vatten med vattenbruksdjur eller vildlevande vattendjur av arter som är mottagliga för den eller de relevanta, förtecknade icke-exotiska sjukdomarna. |
| --- | --- |

d)

Anläggningar och områden för blötdjursodling utan utsläpp i vatten med vattenbruksdjur eller vildlevande vattendjur av arter som är mottagliga för den eller de relevanta, förtecknade icke-exotiska sjukdomarna.

| e) | Inlandsvattenområden, inklusive dammar och sjöar, som är isolerade från andra vattenkällor. Vid bedömningen av om vattenområdet bör anses isolerat bör hänsyn tas till årstidsbetingade variationer såsom möjlig kontakt med andra vattenkällor vid översvämning. |
| --- | --- |

e)

Inlandsvattenområden, inklusive dammar och sjöar, som är isolerade från andra vattenkällor. Vid bedömningen av om vattenområdet bör anses isolerat bör hänsyn tas till årstidsbetingade variationer såsom möjlig kontakt med andra vattenkällor vid översvämning.

| f) | Kustbaserade anläggningar och områden för blötdjursodling som är skyddade genom att de ligger på ett säkert avstånd från andra anläggningar och områden för blötdjursodling där det hålls arter som är mottagliga för samma sjukdomar som de arter som hålls i den berörda anläggningen eller det berörda området för blötdjursodling. Det är den behöriga myndighetens ansvar att bestämma vad som ska betraktas som ett säkert avstånd med hänsyn till faktorer såsom de relevanta patogenernas förmåga att överleva i öppna vatten, vattenströmmarna och tidvattnets förflyttning. |
| --- | --- |

f)

Kustbaserade anläggningar och områden för blötdjursodling som är skyddade genom att de ligger på ett säkert avstånd från andra anläggningar och områden för blötdjursodling där det hålls arter som är mottagliga för samma sjukdomar som de arter som hålls i den berörda anläggningen eller det berörda området för blötdjursodling. Det är den behöriga myndighetens ansvar att bestämma vad som ska betraktas som ett säkert avstånd med hänsyn till faktorer såsom de relevanta patogenernas förmåga att överleva i öppna vatten, vattenströmmarna och tidvattnets förflyttning.

6.6   SKATTNING AV SANNOLIKHETEN FÖR ATT SMITTAS AV SJUKDOM OCH ATT SJUKDOM SPRIDS GENOM FÖRFLYTTNING AV VATTENBRUKSDJUR

6.6.1   Inledning

Förflyttningar av levande vattenbruksdjur till eller från anläggningar och områden för blötdjursodling är en mycket viktig orsak till överföring av sjukdom.

Vid bedömningen av denna faktor bör följande beaktas:

| a) | Vattenbruksdjurens ursprungsort. |
| --- | --- |

a)

Vattenbruksdjurens ursprungsort.

| b) | Antal vattenbruksdjur som levererats till anläggningen eller området för blötdjursodling. |
| --- | --- |

b)

Antal vattenbruksdjur som levererats till anläggningen eller området för blötdjursodling.

| c) | Antal olika leverantörer av vattenbruksdjur. |
| --- | --- |

c)

Antal olika leverantörer av vattenbruksdjur.

| d) | Hur ofta vattenbruksdjur förflyttas till eller från anläggningar och områden för blötdjursodling. |
| --- | --- |

d)

Hur ofta vattenbruksdjur förflyttas till eller från anläggningar och områden för blötdjursodling.

I modellen i avsnitt 6.3 rekommenderas endast att anläggningar grupperas efter sin höga eller låga risk att smittas av sjukdom eller att sjukdom sprids genom förflyttning av vattenbruksdjur. Enligt modellen är det därför tillräckligt att endast beakta om det till anläggningen eller området för blötdjursodling har levererats eller om anläggningen eller området för blötdjursodling levererar vattenbruksdjur (inklusive ägg) och dessa djurs ursprungsort.

I detta avsnitt ges exempel på situationer där risken för att smittas av sjukdom och att sjukdom sprids genom förflyttning av vattenbruksdjur kan anses vara låg.

Listan med exempel i detta avsnitt är inte uttömmande, och man bör därför inte dra slutsatsen att risken är hög för att anläggningar och områden för blötdjursodling för vilka ingen av dessa exempel gäller ska smittas av sjukdom eller att sjukdom sprids.

6.6.2   Exempel på låg sannolikhet för att smittas av sjukdom genom leverans av vattenbruksdjur till anläggningar eller områden för blötdjursodling

| a) | Anläggningar och områden för blötdjursodling som är självförsörjande med ägg eller juveniler (6). |
| --- | --- |

a)

Anläggningar och områden för blötdjursodling som är självförsörjande med ägg eller juveniler (6).

| b) | Fall där vattenbruksdjur endast levereras från sjukdomsfria zoner eller delområden. För anläggningar i hälsostatuskategorierna III och V krävs det enligt gällande gemenskapslagstiftning inte att vattenbruksdjur ska levereras från sjukdomsfria zoner eller delområden, och det faktum att anläggningen väljer att få sina djur från en sjukdomsfri zon eller ett sjukdomsfritt delområde skiljer dessa från andra anläggningar i samma hälsostatuskategori. Anläggningar i hälsostatuskategori I bör endast ta emot djur från sjukdomsfria ursprungsorter. För dessa anläggningar bör det i stället krävas att djuren antingen levereras från samma sjukdomsfria område eller att anläggningen endast använder sig av ett begränsat antal leverantörer av vattenbruksdjur. |
| --- | --- |

b)

Fall där vattenbruksdjur endast levereras från sjukdomsfria zoner eller delområden. För anläggningar i hälsostatuskategorierna III och V krävs det enligt gällande gemenskapslagstiftning inte att vattenbruksdjur ska levereras från sjukdomsfria zoner eller delområden, och det faktum att anläggningen väljer att få sina djur från en sjukdomsfri zon eller ett sjukdomsfritt delområde skiljer dessa från andra anläggningar i samma hälsostatuskategori. Anläggningar i hälsostatuskategori I bör endast ta emot djur från sjukdomsfria ursprungsorter. För dessa anläggningar bör det i stället krävas att djuren antingen levereras från samma sjukdomsfria område eller att anläggningen endast använder sig av ett begränsat antal leverantörer av vattenbruksdjur.

| c) | Leveranser av vildlevande vattendjur som släppts ur karantän och som är avsedda för vidareodling. |
| --- | --- |

c)

Leveranser av vildlevande vattendjur som släppts ur karantän och som är avsedda för vidareodling.

| d) | Leveranser av desinficerade ägg. Detta är endast relevant när vetenskapliga rön eller praktiska erfarenheter har visat att desinficering effektivt minskar risken för överföring av de förtecknade sjukdomar som arterna på anläggningen eller i området för blötdjursodling är mottagliga för till en acceptabel nivå. |
| --- | --- |

d)

Leveranser av desinficerade ägg. Detta är endast relevant när vetenskapliga rön eller praktiska erfarenheter har visat att desinficering effektivt minskar risken för överföring av de förtecknade sjukdomar som arterna på anläggningen eller i området för blötdjursodling är mottagliga för till en acceptabel nivå.

6.6.3   Exempel på låg sannolikhet för spridning av sjukdom genom leverans av vattenbruksdjur till anläggningar eller områden för blötdjursodling

| a) | Anläggningar och områden för blötdjursodling som inte levererar några djur för vidareodling, återutläggning och utsättning. |
| --- | --- |

a)

Anläggningar och områden för blötdjursodling som inte levererar några djur för vidareodling, återutläggning och utsättning.

| b) | Fiskodlingar som endast levererar desinficerade ägg. Detta är endast relevant när vetenskapliga rön eller praktiska erfarenheter har visat att desinficering effektivt minskar risken för överföring av de förtecknade exotiska eller icke-exotiska sjukdomar som arterna på anläggningen eller i området för blötdjursodling är mottagliga för till en acceptabel nivå. |
| --- | --- |

b)

Fiskodlingar som endast levererar desinficerade ägg. Detta är endast relevant när vetenskapliga rön eller praktiska erfarenheter har visat att desinficering effektivt minskar risken för överföring av de förtecknade exotiska eller icke-exotiska sjukdomar som arterna på anläggningen eller i området för blötdjursodling är mottagliga för till en acceptabel nivå.

---

(1)  En anläggning för regnbåge kan t.ex. vara fri från infektiös laxanemi (kategori I), tillhöra kategori II (omfattas av ett godkänt övervakningsprogram) i fråga om viral hemorragisk septikemi och ha okänd status i fråga om infektiös hematopoietisk nekros (kategori III).

(2)  Till exempel utgör en anläggning som har förklarats fri från en förtecknad icke-exotisk sjukdom i allmänhet en låg risk för att sprida denna sjukdom. En anläggning som producerar sina egna juveniler utgör emellertid en mycket lägre risk än en anläggning som köper alla sina juveniler från en eller flera olika leverantörer.

(3)  Till exempel transportvägar, hamnar (ballastvatten), fritidsfiske.

(4)  Till exempel från ett övertäckt recirkulerande system med vatten från ett borrhål och med desinficering av utloppsvattnet (mycket låg risk) till en kassodling med ett stort antal anläggningar i närheten (mycket hög risk).

(5)  Till exempel inlandsanläggningar som leder ut sitt utloppsvatten i marken eller på åkrar.

(6)  Till exempel fiskodlingar som håller en egen yngelstam och blötdjursodlingar och områden för blötdjursodling där produktionen är baserad på naturlig rekrytering av yngel.

---

| 2.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/39

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 28 november 2008

om godkännande av årliga och fleråriga program som medlemsstaterna lagt fram för år 2009 och följande år för utrotning, bekämpning och övervakning av vissa djursjukdomar och zoonoser samt gemenskapens finansiella stöd till dessa program

[delgivet med nr K(2008) 7415]

(2008/897/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets beslut 90/424/EEG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterinärområdet (1), särskilt artikel 24.5, och

av följande skäl:

| (1) | I beslut 90/424/EEG fastställs de förfaranden som bestämmer gemenskapens finansiella stöd till program för utrotning, bekämpning och övervakning av djursjukdomar och zoonoser. |
| --- | --- |

(1)

I beslut 90/424/EEG fastställs de förfaranden som bestämmer gemenskapens finansiella stöd till program för utrotning, bekämpning och övervakning av djursjukdomar och zoonoser.

| (2) | Dessutom föreskrivs i artikel 24.1 i beslut 90/424/EEG att en finansiell gemenskapsåtgärd ska införas för att ersätta medlemsstaternas utgifter för finansiering av nationella program för utrotning, bekämpning och övervakning av de djursjukdomar och zoonoser som förtecknas i bilagan till det beslutet. |
| --- | --- |

(2)

Dessutom föreskrivs i artikel 24.1 i beslut 90/424/EEG att en finansiell gemenskapsåtgärd ska införas för att ersätta medlemsstaternas utgifter för finansiering av nationella program för utrotning, bekämpning och övervakning av de djursjukdomar och zoonoser som förtecknas i bilagan till det beslutet.

| (3) | Genom rådets beslut 2006/965/EG av den 19 december 2006 om ändring av beslut 90/424/EEG om utgifter inom veterinärområdet (2) ersattes artikel 24 i beslut 90/424/EEG med en ny bestämmelse. Enligt övergångsbestämmelser i beslut 2006/965/EG får program för enzootisk bovin leukos och Aujeszkys sjukdom fortsätta att finansieras till och med den 31 december 2010. |
| --- | --- |

(3)

Genom rådets beslut 2006/965/EG av den 19 december 2006 om ändring av beslut 90/424/EEG om utgifter inom veterinärområdet (2) ersattes artikel 24 i beslut 90/424/EEG med en ny bestämmelse. Enligt övergångsbestämmelser i beslut 2006/965/EG får program för enzootisk bovin leukos och Aujeszkys sjukdom fortsätta att finansieras till och med den 31 december 2010.

| (4) | I kommissionens beslut 2008/341/EG av den 25 april 2008 om fastställande av gemenskapskriterier för nationella program för utrotning, bekämpning och övervakning av vissa djursjukdomar och zoonoser (3) föreskrivs att de program som medlemsstaterna lägger fram måste uppfylla kriterierna i bilagan till beslut 2008/341/EG för att godkännas som sådana åtgärder som avses i artikel 24.1 i beslut 90/424/EEG. |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens beslut 2008/341/EG av den 25 april 2008 om fastställande av gemenskapskriterier för nationella program för utrotning, bekämpning och övervakning av vissa djursjukdomar och zoonoser (3) föreskrivs att de program som medlemsstaterna lägger fram måste uppfylla kriterierna i bilagan till beslut 2008/341/EG för att godkännas som sådana åtgärder som avses i artikel 24.1 i beslut 90/424/EEG.

| (5) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (4) föreskrivs att medlemsstaterna ska genomföra årliga program för övervakning av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) hos nötkreatur, får och getter. |
| --- | --- |

(5)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (4) föreskrivs att medlemsstaterna ska genomföra årliga program för övervakning av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) hos nötkreatur, får och getter.

| (6) | Även i rådets direktiv 2005/94/EG av den 20 december 2005 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influensa (5) föreskrivs att medlemsstaterna ska genomföra program för övervakning av fjäderfä och vilda fåglar bland annat för att på grundval av en regelbundet uppdaterad riskbedömning bidra till att öka kännedomen om de risker som vilda fåglar utgör när det gäller alla typer av influensavirus från fåglar hos fåglar. Dessa årliga program för övervakning, och finansieringen av dem, bör också godkännas. |
| --- | --- |

(6)

Även i rådets direktiv 2005/94/EG av den 20 december 2005 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influensa (5) föreskrivs att medlemsstaterna ska genomföra program för övervakning av fjäderfä och vilda fåglar bland annat för att på grundval av en regelbundet uppdaterad riskbedömning bidra till att öka kännedomen om de risker som vilda fåglar utgör när det gäller alla typer av influensavirus från fåglar hos fåglar. Dessa årliga program för övervakning, och finansieringen av dem, bör också godkännas.

| (7) | Vissa medlemsstater har lämnat in årliga program för utrotning, bekämpning och övervakning av djursjukdomar, kontrollprogram för förebyggande av zoonoser samt årliga program för utrotning och övervakning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati till kommissionen med begäran om finansiellt stöd från gemenskapen. |
| --- | --- |

(7)

Vissa medlemsstater har lämnat in årliga program för utrotning, bekämpning och övervakning av djursjukdomar, kontrollprogram för förebyggande av zoonoser samt årliga program för utrotning och övervakning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati till kommissionen med begäran om finansiellt stöd från gemenskapen.

| (8) | Vissa av de fleråriga program för utrotning, bekämpning och övervakning av djursjukdomar som medlemsstaterna hade lämnat in för 2008 godkändes genom kommissionens beslut 2007/782/EG (6). Utgiftsåtagandena för dessa fleråriga program gjordes i enlighet med artikel 76.3 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (7). Det första budgetåtagandet för programmen gjordes efter godkännandet. Vid varje följande årliga åtagande på grundval av ett sådant beslut om att bevilja stöd som avses i artikel 24.5 i beslut 90/424/EEG bör kommissionen ta hänsyn till programgenomförandet under föregående år. |
| --- | --- |

(8)

Vissa av de fleråriga program för utrotning, bekämpning och övervakning av djursjukdomar som medlemsstaterna hade lämnat in för 2008 godkändes genom kommissionens beslut 2007/782/EG (6). Utgiftsåtagandena för dessa fleråriga program gjordes i enlighet med artikel 76.3 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (7). Det första budgetåtagandet för programmen gjordes efter godkännandet. Vid varje följande årliga åtagande på grundval av ett sådant beslut om att bevilja stöd som avses i artikel 24.5 i beslut 90/424/EEG bör kommissionen ta hänsyn till programgenomförandet under föregående år.

| (9) | Kommissionen har bedömt såväl de årliga program som medlemsstaterna har lämnat in som det andra året av de fleråriga program som godkändes 2008 ur både veterinär och finansiell synvinkel. Dessa program har konstaterats uppfylla kraven i relevant gemenskapslagstiftning på veterinärområdet, särskilt kriterierna i beslut 2008/341/EG. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen har bedömt såväl de årliga program som medlemsstaterna har lämnat in som det andra året av de fleråriga program som godkändes 2008 ur både veterinär och finansiell synvinkel. Dessa program har konstaterats uppfylla kraven i relevant gemenskapslagstiftning på veterinärområdet, särskilt kriterierna i beslut 2008/341/EG.

| (10) | Med tanke på hur viktiga de årliga och fleråriga programmen är för att uppnå gemenskapens mål på djur- och folkhälsoområdet och mot bakgrund av att det är obligatoriskt att tillämpa programmen för transmissibel spongiform encefalopati och aviär influensa i alla medlemsstater, bör nivån fastställas på gemenskapens finansiella stöd till ersättning för medlemsstaternas kostnader för de åtgärder som avses i detta beslut, upp till ett maximibelopp för varje program. |
| --- | --- |

(10)

Med tanke på hur viktiga de årliga och fleråriga programmen är för att uppnå gemenskapens mål på djur- och folkhälsoområdet och mot bakgrund av att det är obligatoriskt att tillämpa programmen för transmissibel spongiform encefalopati och aviär influensa i alla medlemsstater, bör nivån fastställas på gemenskapens finansiella stöd till ersättning för medlemsstaternas kostnader för de åtgärder som avses i detta beslut, upp till ett maximibelopp för varje program.

| (11) | Enligt rådets direktiv 2006/88/EG av den 24 oktober 2006 om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur (8) ska en medlemsstat som med säkerhet är smittad av en eller flera av de sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV till det direktivet upprätta utrotningsprogram för dessa sjukdomar. |
| --- | --- |

(11)

Enligt rådets direktiv 2006/88/EG av den 24 oktober 2006 om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur (8) ska en medlemsstat som med säkerhet är smittad av en eller flera av de sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV till det direktivet upprätta utrotningsprogram för dessa sjukdomar.

| (12) | Enligt artikel 17 i rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av den 27 juli 2006 om Europeiska fiskerifonden (9) ska medlemsstaterna inrätta operativa program för att genomföra den politik och de prioriteringar som ska medfinansieras av Europeiska fiskerifonden. Enligt artikel 32 i den förordningen får gemenskapen bidra till finansiering av bekämpning och utrotning av sjukdomar inom vattenbruket enligt villkoren i beslut 90/424/EEG. Enligt beslut 90/424/EEG får medlemsstaterna inom dessa operativa program anslå medel för utrotning av de sjukdomar hos vattenbruksdjur som avses i bilagan till beslut 90/424/EEG. |
| --- | --- |

(12)

Enligt artikel 17 i rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av den 27 juli 2006 om Europeiska fiskerifonden (9) ska medlemsstaterna inrätta operativa program för att genomföra den politik och de prioriteringar som ska medfinansieras av Europeiska fiskerifonden. Enligt artikel 32 i den förordningen får gemenskapen bidra till finansiering av bekämpning och utrotning av sjukdomar inom vattenbruket enligt villkoren i beslut 90/424/EEG. Enligt beslut 90/424/EEG får medlemsstaterna inom dessa operativa program anslå medel för utrotning av de sjukdomar hos vattenbruksdjur som avses i bilagan till beslut 90/424/EEG.

| (13) | Vissa medlemsstater har utarbetat fleråriga program för utrotning av vissa av de sjukdomar hos vattenlevande djur som förtecknas både i del II i bilaga IV till direktiv 2006/88/EG och i bilagan till beslut 90/424/EEG. Kommissionen har gjort en teknisk bedömning av dessa program och de bör därför godkännas. |
| --- | --- |

(13)

Vissa medlemsstater har utarbetat fleråriga program för utrotning av vissa av de sjukdomar hos vattenlevande djur som förtecknas både i del II i bilaga IV till direktiv 2006/88/EG och i bilagan till beslut 90/424/EEG. Kommissionen har gjort en teknisk bedömning av dessa program och de bör därför godkännas.

| (14) | För att uppnå bättre förvaltning, effektivare användning av gemenskapens medel och bättre insyn är det också nödvändigt att för varje program (utom för fleråriga program för utrotning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur för vilka det finansiella stödet fastställs efter det tekniska godkännandet) fastställa, där så är tillämpligt, den genomsnittliga ersättningen för medlemsstaternas kostnader för exempelvis de tester som görs i medlemsstaterna och ersättning till djurägare för deras förluster på grund av slakt eller utslagning av djur. |
| --- | --- |

(14)

För att uppnå bättre förvaltning, effektivare användning av gemenskapens medel och bättre insyn är det också nödvändigt att för varje program (utom för fleråriga program för utrotning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur för vilka det finansiella stödet fastställs efter det tekniska godkännandet) fastställa, där så är tillämpligt, den genomsnittliga ersättningen för medlemsstaternas kostnader för exempelvis de tester som görs i medlemsstaterna och ersättning till djurägare för deras förluster på grund av slakt eller utslagning av djur.

| (15) | Enligt rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (10) ska program för utrotning och bekämpning av djursjukdomar finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruket. För den finansiella kontrollen gäller artiklarna 9, 36 och 37 i den förordningen. |
| --- | --- |

(15)

Enligt rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (10) ska program för utrotning och bekämpning av djursjukdomar finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruket. För den finansiella kontrollen gäller artiklarna 9, 36 och 37 i den förordningen.

| (16) | Finansiellt stöd från gemenskapen bör beviljas på villkor att de åtgärder som planeras genomförs effektivt, och på villkor att de behöriga myndigheterna lämnar alla nödvändiga uppgifter inom de tidsfrister som fastställs i detta beslut. |
| --- | --- |

(16)

Finansiellt stöd från gemenskapen bör beviljas på villkor att de åtgärder som planeras genomförs effektivt, och på villkor att de behöriga myndigheterna lämnar alla nödvändiga uppgifter inom de tidsfrister som fastställs i detta beslut.

| (17) | För att effektivisera handläggningen bör alla utbetalningsansökningar som lämnas in för att erhålla finansiellt stöd från gemenskapen uttryckas i euro. Omräkningskursen för utgifter i en annan valuta än euro bör i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1290/2005 vara den senaste växelkurs som fastställts av Europeiska centralbanken före första dagen i den månad då den berörda medlemsstaten lämnade in sin ansökan. |
| --- | --- |

(17)

För att effektivisera handläggningen bör alla utbetalningsansökningar som lämnas in för att erhålla finansiellt stöd från gemenskapen uttryckas i euro. Omräkningskursen för utgifter i en annan valuta än euro bör i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1290/2005 vara den senaste växelkurs som fastställts av Europeiska centralbanken före första dagen i den månad då den berörda medlemsstaten lämnade in sin ansökan.

| (18) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(18)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL 1

ÅRLIGA PROGRAM

Artikel 1

Bovin brucellos

1.   De program för utrotning av bovin brucellos som lagts fram av Irland, Spanien, Italien, Cypern, Malta, Portugal och Förenade kungariket godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2009.

2.   Gemenskapens finansiella stöd till de medlemsstater som anges i punkt 1 ska uppgå till 50 % av kostnaderna för laboratorietestning, ersättning till djurägare för värdet på de djur som slaktats under programmen och inköp av vaccindoser, och det får inte överstiga

| a) | 1 100 000 euro för Irland, |
| --- | --- |

a)

1 100 000 euro för Irland,

| b) | 3 000 000 euro för Spanien, |
| --- | --- |

b)

3 000 000 euro för Spanien,

| c) | 5 000 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

c)

5 000 000 euro för Italien,

| d) | 77 000 euro för Cypern, |
| --- | --- |

d)

77 000 euro för Cypern,

| e) | 20 000 euro för Malta, |
| --- | --- |

e)

20 000 euro för Malta,

| f) | 1 400 000 euro för Portugal, |
| --- | --- |

f)

1 400 000 euro för Portugal,

| g) | 2 000 000 euro för Förenade kungariket. |
| --- | --- |

g)

2 000 000 euro för Förenade kungariket.

3.   Ersättningen för medlemsstaternas kostnader i samband med de program som avses i punkt 1 får i genomsnitt inte överstiga följande belopp:

| a) | : | För Rose Bengal-tester | : | 0,20 euro/test |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | : | För serumagglutinationstester | : | 0,20 euro/test |
| c) | : | För komplementbindningstester | : | 0,40 euro/test |
| d) | : | För ELISA-tester | : | 1 euro/test |
| e) | : | För slaktade djur | : | 375 euro/djur |

a)

:

För Rose Bengal-tester

:

0,20 euro/test

b)

:

För serumagglutinationstester

:

0,20 euro/test

c)

:

För komplementbindningstester

:

0,40 euro/test

d)

:

För ELISA-tester

:

1 euro/test

e)

:

För slaktade djur

:

375 euro/djur

Artikel 2

Bovin tuberkulos

1.   De program för utrotning av bovin tuberkulos som lagts fram av Irland, Spanien, Italien, Polen och Portugal godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2009.

2.   Gemenskapens finansiella stöd till de medlemsstater som anges i punkt 1 ska uppgå till 50 % av kostnaderna för tuberkulintester, gammainterferontester och ersättning till djurägare för värdet på de djur som slaktats under programmen, och det får inte överstiga

| a) | 2 000 000 euro för Irland, |
| --- | --- |

a)

2 000 000 euro för Irland,

| b) | 5 000 000 euro för Spanien, |
| --- | --- |

b)

5 000 000 euro för Spanien,

| c) | 2 700 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

c)

2 700 000 euro för Italien,

| d) | 1 100 000 euro för Polen, |
| --- | --- |

d)

1 100 000 euro för Polen,

| e) | 1 000 000 euro för Portugal. |
| --- | --- |

e)

1 000 000 euro för Portugal.

3.   Ersättningen för medlemsstaternas kostnader i samband med de program som avses i punkt 1 får i genomsnitt inte överstiga följande belopp:

| a) | : | För tuberkulintester | : | 1 euro/test |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | : | För gammainterferontester | : | 5 euro/test |
| c) | : | För slaktade djur | : | 375 euro/djur |

a)

:

För tuberkulintester

:

1 euro/test

b)

:

För gammainterferontester

:

5 euro/test

c)

:

För slaktade djur

:

375 euro/djur

Artikel 3

Ovin och kaprin brucellos

1.   De program för utrotning av ovin och kaprin brucellos som lagts fram av Grekland, Spanien, Italien, Cypern och Portugal godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2009.

2.   Gemenskapens finansiella stöd till de medlemsstater som anges i punkt 1 ska uppgå till 50 % av kostnaderna för inköp av vaccin, laboratorietestning och ersättning till djurägare för värdet på de djur som slaktats under programmen, och det får inte överstiga

| a) | 250 000 euro för Grekland, |
| --- | --- |

a)

250 000 euro för Grekland,

| b) | 4 500 000 euro för Spanien, |
| --- | --- |

b)

4 500 000 euro för Spanien,

| c) | 4 000 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

c)

4 000 000 euro för Italien,

| d) | 75 000 euro för Cypern, |
| --- | --- |

d)

75 000 euro för Cypern,

| e) | 1 100 000 euro för Portugal. |
| --- | --- |

e)

1 100 000 euro för Portugal.

3.   Ersättningen för medlemsstaternas kostnader i samband med de program som avses i punkt 1 får i genomsnitt inte överstiga följande belopp:

| a) | : | För Rose Bengal-tester | : | 0,20 euro/test |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | : | För komplementbindningstester | : | 0,40 euro/test |
| c) | : | För slaktade djur | : | 50 euro/djur |

a)

:

För Rose Bengal-tester

:

0,20 euro/test

b)

:

För komplementbindningstester

:

0,40 euro/test

c)

:

För slaktade djur

:

50 euro/djur

Artikel 4

Blåtunga i högriskområden eller områden där sjukdomen är endemisk

1.   De program för utrotning och övervakning av blåtunga som lagts fram av Belgien, Bulgarien, Tjeckien, Danmark, Tyskland, Estland, Irland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Ungern, Malta, Nederländerna, Österrike, Polen, Portugal, Rumänien, Slovenien, Finland och Sverige godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2009.

2.   Gemenskapens finansiella stöd till de medlemsstater som anges i punkt 1 ska uppgå till 50 % av kostnaderna för laboratorietestning för virologisk, serologisk och entomologisk övervakning samt inköp av fällor och vaccin, och det får inte överstiga

| a) | 1 200 000 euro för Belgien, |
| --- | --- |

a)

1 200 000 euro för Belgien,

| b) | 5 000 euro för Bulgarien, |
| --- | --- |

b)

5 000 euro för Bulgarien,

| c) | 790 000 euro för Tjeckien, |
| --- | --- |

c)

790 000 euro för Tjeckien,

| d) | 840 000 euro för Danmark, |
| --- | --- |

d)

840 000 euro för Danmark,

| e) | 4 100 000 euro för Tyskland, |
| --- | --- |

e)

4 100 000 euro för Tyskland,

| f) | 10 000 euro för Estland, |
| --- | --- |

f)

10 000 euro för Estland,

| g) | 1 000 000 euro för Irland, |
| --- | --- |

g)

1 000 000 euro för Irland,

| h) | 50 000 euro för Grekland, |
| --- | --- |

h)

50 000 euro för Grekland,

| i) | 16 100 000 euro för Spanien, |
| --- | --- |

i)

16 100 000 euro för Spanien,

| j) | 19 100 000 euro för Frankrike, |
| --- | --- |

j)

19 100 000 euro för Frankrike,

| k) | 9 000 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

k)

9 000 000 euro för Italien,

| l) | 70 000 euro för Lettland, |
| --- | --- |

l)

70 000 euro för Lettland,

| m) | 50 000 euro för Litauen, |
| --- | --- |

m)

50 000 euro för Litauen,

| n) | 220 000 euro för Luxemburg, |
| --- | --- |

n)

220 000 euro för Luxemburg,

| o) | 500 000 euro för Ungern, |
| --- | --- |

o)

500 000 euro för Ungern,

| p) | 5 000 euro för Malta, |
| --- | --- |

p)

5 000 euro för Malta,

| q) | 2 100 000 euro för Nederländerna, |
| --- | --- |

q)

2 100 000 euro för Nederländerna,

| r) | 1 500 000 euro för Österrike, |
| --- | --- |

r)

1 500 000 euro för Österrike,

| s) | 500 000 euro för Polen, |
| --- | --- |

s)

500 000 euro för Polen,

| t) | 3 200 000 euro för Portugal, |
| --- | --- |

t)

3 200 000 euro för Portugal,

| u) | 250 000 euro för Rumänien, |
| --- | --- |

u)

250 000 euro för Rumänien,

| v) | 250 000 euro för Slovenien, |
| --- | --- |

v)

250 000 euro för Slovenien,

| w) | 50 000 euro för Finland, |
| --- | --- |

w)

50 000 euro för Finland,

| x) | 370 000 euro för Sverige. |
| --- | --- |

x)

370 000 euro för Sverige.

3.   Ersättningen för medlemsstaternas kostnader i samband med de program som avses i punkt 1 får i genomsnitt inte överstiga följande belopp:

| a) | För ELISA-tester: 2,50 euro/test |
| --- | --- |

a)

För ELISA-tester: 2,50 euro/test

| b) | För PCR-tester: 10 euro/test |
| --- | --- |

b)

För PCR-tester: 10 euro/test

| c) | För inköp av vaccin: 0,30 euro/dos |
| --- | --- |

c)

För inköp av vaccin: 0,30 euro/dos

Artikel 5

Salmonellos (zoonotisk salmonella) hos avels-, värphöns- och slaktkycklingflockar av Gallus gallus

1.   De program för bekämpning av vissa zoonotiska salmonellastammar hos avels-, värphöns- och slaktkycklingflockar av Gallus gallus som lagts fram av Belgien, Bulgarien, Tjeckien, Danmark, Tyskland, Estland, Irland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Cypern, Lettland, Luxemburg, Ungern, Malta, Nederländerna, Österrike, Polen, Portugal, Rumänien, Slovenien, Slovakien och Förenade kungariket godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2009.

2.   Gemenskapens finansiella stöd till de medlemsstater som anges i punkt 1 ska uppgå till 50 % av kostnaderna för bakteriologisk testning och serotypning vid officiell provtagning, ersättning till djurägare för värdet på utslagna fåglar och destruerade ägg, inköp av vaccindoser samt laboratorietestning för att kontrollera desinfektionens effektivitet, och det får inte överstiga

| a) | 850 000 euro för Belgien, |
| --- | --- |

a)

850 000 euro för Belgien,

| b) | 30 000 euro för Bulgarien, |
| --- | --- |

b)

30 000 euro för Bulgarien,

| c) | 1 400 000 euro för Tjeckien, |
| --- | --- |

c)

1 400 000 euro för Tjeckien,

| d) | 75 000 euro för Danmark, |
| --- | --- |

d)

75 000 euro för Danmark,

| e) | 25 000 euro för Estland, |
| --- | --- |

e)

25 000 euro för Estland,

| f) | 600 000 euro för Tyskland, |
| --- | --- |

f)

600 000 euro för Tyskland,

| g) | 40 000 euro för Irland, |
| --- | --- |

g)

40 000 euro för Irland,

| h) | 550 000 euro för Grekland, |
| --- | --- |

h)

550 000 euro för Grekland,

| i) | 4 750 000 euro för Spanien, |
| --- | --- |

i)

4 750 000 euro för Spanien,

| j) | 3 250 000 euro för Frankrike, |
| --- | --- |

j)

3 250 000 euro för Frankrike,

| k) | 1 100 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

k)

1 100 000 euro för Italien,

| l) | 76 000 euro för Cypern, |
| --- | --- |

l)

76 000 euro för Cypern,

| m) | 270 000 euro för Lettland, |
| --- | --- |

m)

270 000 euro för Lettland,

| n) | 16 000 euro för Luxemburg, |
| --- | --- |

n)

16 000 euro för Luxemburg,

| o) | 1 450 000 euro för Ungern, |
| --- | --- |

o)

1 450 000 euro för Ungern,

| p) | 110 000 euro för Malta, |
| --- | --- |

p)

110 000 euro för Malta,

| q) | 1 700 000 euro för Nederländerna, |
| --- | --- |

q)

1 700 000 euro för Nederländerna,

| r) | 525 000 euro för Österrike, |
| --- | --- |

r)

525 000 euro för Österrike,

| s) | 1 550 000 euro för Polen, |
| --- | --- |

s)

1 550 000 euro för Polen,

| t) | 500 000 euro för Portugal, |
| --- | --- |

t)

500 000 euro för Portugal,

| u) | 450 000 euro för Rumänien, |
| --- | --- |

u)

450 000 euro för Rumänien,

| v) | 625 000 euro för Slovakien, |
| --- | --- |

v)

625 000 euro för Slovakien,

| w) | 25 000 euro för Slovenien, |
| --- | --- |

w)

25 000 euro för Slovenien,

| x) | 20 000 euro för Förenade kungariket. |
| --- | --- |

x)

20 000 euro för Förenade kungariket.

3.   Ersättningen för medlemsstaternas kostnader i samband med de program som avses i punkt 1 får i genomsnitt inte överstiga följande belopp:

| a) | : | För bakteriologiska tester (odling) | : | 5,00 euro/test |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | : | För inköp av vaccin | : | 0,05 euro/dos |
| c) | : | För serotypning av relevanta isolat av Salmonella spp. | : | 20 euro/test |
| d) | : | För analyser för kontroll av använda desinfektionsmedels effektivitet | : | 5,00 euro/test |
| e) | : | För utslagning av avelsfåglar av Gallus gallus | : | 3,50 euro/fågel |
| f) | : | För utslagning av värpfåglar av Gallus gallus | : | 1,50 euro/fågel |

a)

:

För bakteriologiska tester (odling)

:

5,00 euro/test

b)

:

För inköp av vaccin

:

0,05 euro/dos

c)

:

För serotypning av relevanta isolat av Salmonella spp.

:

20 euro/test

d)

:

För analyser för kontroll av använda desinfektionsmedels effektivitet

:

5,00 euro/test

e)

:

För utslagning av avelsfåglar av Gallus gallus

:

3,50 euro/fågel

f)

:

För utslagning av värpfåglar av Gallus gallus

:

1,50 euro/fågel

Artikel 6

Klassisk svinpest och afrikansk svinpest

1.   De program för bekämpning och övervakning av

| a) | klassisk svinpest som lagts fram av Bulgarien, Tyskland, Frankrike, Luxemburg, Ungern, Rumänien, Slovenien och Slovakien godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2009, |
| --- | --- |

a)

klassisk svinpest som lagts fram av Bulgarien, Tyskland, Frankrike, Luxemburg, Ungern, Rumänien, Slovenien och Slovakien godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2009,

| b) | afrikansk svinpest som lagts fram av Italien godkänns härmed för perioden den 1 januari–31 december 2009. |
| --- | --- |

b)

afrikansk svinpest som lagts fram av Italien godkänns härmed för perioden den 1 januari–31 december 2009.

2.   Gemenskapens finansiella stöd till de medlemsstater som anges i punkt 1 ska uppgå till 50 % av kostnaderna för virologisk och serologisk testning av tamsvin och vildsvin, samt för Bulgariens, Tysklands, Frankrikes, Rumäniens och Slovakiens program även 50 % av kostnaderna för inköp och distribution av vaccin och åtlar för vaccinering av vildsvin, och för Rumäniens del även för vaccinering av tamsvin, och det får inte överstiga

| a) | 200 000 euro för Bulgarien, |
| --- | --- |

a)

200 000 euro för Bulgarien,

| b) | 800 000 euro för Tyskland, |
| --- | --- |

b)

800 000 euro för Tyskland,

| c) | 550 000 euro för Frankrike, |
| --- | --- |

c)

550 000 euro för Frankrike,

| d) | 100 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

d)

100 000 euro för Italien,

| e) | 350 000 euro för Ungern, |
| --- | --- |

e)

350 000 euro för Ungern,

| f) | 5 000 euro för Luxemburg, |
| --- | --- |

f)

5 000 euro för Luxemburg,

| g) | 2 500 000 euro för Rumänien, |
| --- | --- |

g)

2 500 000 euro för Rumänien,

| h) | 30 000 euro för Slovenien, |
| --- | --- |

h)

30 000 euro för Slovenien,

| i) | 550 000 euro för Slovakien. |
| --- | --- |

i)

550 000 euro för Slovakien.

3.   Ersättningen för medlemsstaternas kostnader för ELISA-tester i samband med de program som avses i punkt 1 får i genomsnitt inte överstiga 2,50 euro per test.

Artikel 7

Vesikulär svinsjuka

1.   Det program för utrotning av vesikulär svinsjuka som lagts fram av Italien godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2009.

2.   Gemenskapens finansiella stöd ska uppgå till 50 % av kostnaderna för laboratorietestning och får inte överstiga 500 000 euro.

Artikel 8

Aviär influensa hos fjäderfä och vilda fåglar

1.   De program för undersökningar av aviär influensa hos fjäderfä och vilda fåglar som lagts fram av Belgien, Bulgarien, Tjeckien, Danmark, Tyskland, Estland, Irland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Cypern, Lettland, Litauen, Luxemburg, Ungern, Malta, Nederländerna, Österrike, Polen, Portugal, Rumänien, Slovenien, Slovakien, Finland, Sverige och Förenade kungariket godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2009.

2.   Gemenskapens finansiella stöd till medlemsstaterna ska uppgå till 50 % av kostnaderna för laboratorietestning och en klumpsumma för provtagning av vilda fåglar, och det får inte överstiga

| a) | 90 000 euro för Belgien, |
| --- | --- |

a)

90 000 euro för Belgien,

| b) | 70 000 euro för Bulgarien, |
| --- | --- |

b)

70 000 euro för Bulgarien,

| c) | 60 000 euro för Tjeckien, |
| --- | --- |

c)

60 000 euro för Tjeckien,

| d) | 200 000 euro för Danmark, |
| --- | --- |

d)

200 000 euro för Danmark,

| e) | 500 000 euro för Tyskland, |
| --- | --- |

e)

500 000 euro för Tyskland,

| f) | 7 000 euro för Estland, |
| --- | --- |

f)

7 000 euro för Estland,

| g) | 60 000 euro för Irland, |
| --- | --- |

g)

60 000 euro för Irland,

| h) | 70 000 euro för Grekland, |
| --- | --- |

h)

70 000 euro för Grekland,

| i) | 350 000 euro för Spanien, |
| --- | --- |

i)

350 000 euro för Spanien,

| j) | 200 000 euro för Frankrike, |
| --- | --- |

j)

200 000 euro för Frankrike,

| k) | 550 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

k)

550 000 euro för Italien,

| l) | 15 000 euro för Cypern, |
| --- | --- |

l)

15 000 euro för Cypern,

| m) | 30 000 euro för Lettland, |
| --- | --- |

m)

30 000 euro för Lettland,

| n) | 40 000 euro för Litauen, |
| --- | --- |

n)

40 000 euro för Litauen,

| o) | 10 000 euro för Luxemburg, |
| --- | --- |

o)

10 000 euro för Luxemburg,

| p) | 180 000 euro för Ungern, |
| --- | --- |

p)

180 000 euro för Ungern,

| q) | 7 000 euro för Malta, |
| --- | --- |

q)

7 000 euro för Malta,

| r) | 500 000 euro för Nederländerna, |
| --- | --- |

r)

500 000 euro för Nederländerna,

| s) | 50 000 euro för Österrike, |
| --- | --- |

s)

50 000 euro för Österrike,

| t) | 80 000 euro för Polen, |
| --- | --- |

t)

80 000 euro för Polen,

| u) | 200 000 euro för Portugal, |
| --- | --- |

u)

200 000 euro för Portugal,

| v) | 400 000 euro för Rumänien, |
| --- | --- |

v)

400 000 euro för Rumänien,

| w) | 55 000 euro för Slovenien, |
| --- | --- |

w)

55 000 euro för Slovenien,

| x) | 50 000 euro för Slovakien, |
| --- | --- |

x)

50 000 euro för Slovakien,

| y) | 35 000 euro för Finland, |
| --- | --- |

y)

35 000 euro för Finland,

| z) | 280 000 euro för Sverige, |
| --- | --- |

z)

280 000 euro för Sverige,

| za) | 380 000 euro för Förenade kungariket. |
| --- | --- |

za)

380 000 euro för Förenade kungariket.

3.   Ersättningen för medlemsstaternas kostnader för testning i samband med programmen får i genomsnitt inte överstiga följande belopp:

| a) | : | För ELISA-tester | : | 1 euro/test |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | : | För agar-gel immundiffusionstester (AGID) | : | 1,20 euro/test |
| c) | : | För HI-tester avseende H5/H7 | : | 12 euro/test |
| d) | : | För virusisoleringstester | : | 30 euro/test |
| e) | : | För PCR-tester | : | 15 euro/test |
| f) | : | För provtagning av vilda fåglar | : | 20 euro/prov |

a)

:

För ELISA-tester

:

1 euro/test

b)

:

För agar-gel immundiffusionstester (AGID)

:

1,20 euro/test

c)

:

För HI-tester avseende H5/H7

:

12 euro/test

d)

:

För virusisoleringstester

:

30 euro/test

e)

:

För PCR-tester

:

15 euro/test

f)

:

För provtagning av vilda fåglar

:

20 euro/prov

Artikel 9

Transmissibel spongiform encefalopati (TSE), bovin spongiform encefalopati (BSE) och skrapie

1.   De program för övervakning av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) och utrotning av bovin spongiform encefalopati (BSE) och skrapie som lagts fram av Belgien, Bulgarien, Tjeckien, Danmark, Tyskland, Estland, Irland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Cypern, Lettland, Litauen, Luxemburg, Ungern, Malta, Nederländerna, Österrike, Polen, Portugal, Rumänien, Slovenien, Slovakien, Finland, Sverige och Förenade kungariket godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2009.

2.   Gemenskapens finansiella stöd till de medlemsstater som anges i punkt 1 ska uppgå till 100 % av kostnaderna för snabbtester och primära molekylära särskiljande tester, till 50 % av kostnaderna för ersättning till djurägare för värdet på de djur som utslagits och destruerats enligt de nationella programmen för utrotning av BSE och skrapie och till 50 % av kostnaderna för analys av prover för gentypning, och det får inte överstiga

| a) | 1 850 000 euro för Belgien, |
| --- | --- |

a)

1 850 000 euro för Belgien,

| b) | 750 000 euro för Bulgarien, |
| --- | --- |

b)

750 000 euro för Bulgarien,

| c) | 920 000 euro för Tjeckien, |
| --- | --- |

c)

920 000 euro för Tjeckien,

| d) | 1 850 000 euro för Danmark, |
| --- | --- |

d)

1 850 000 euro för Danmark,

| e) | 8 900 000 euro för Tyskland, |
| --- | --- |

e)

8 900 000 euro för Tyskland,

| f) | 220 000 euro för Estland, |
| --- | --- |

f)

220 000 euro för Estland,

| g) | 5 400 000 euro för Irland, |
| --- | --- |

g)

5 400 000 euro för Irland,

| h) | 2 000 000 euro för Grekland, |
| --- | --- |

h)

2 000 000 euro för Grekland,

| i) | 7 400 000 euro för Spanien, |
| --- | --- |

i)

7 400 000 euro för Spanien,

| j) | 12 600 000 euro för Frankrike, |
| --- | --- |

j)

12 600 000 euro för Frankrike,

| k) | 4 100 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

k)

4 100 000 euro för Italien,

| l) | 1 800 000 euro för Cypern, |
| --- | --- |

l)

1 800 000 euro för Cypern,

| m) | 230 000 euro för Lettland, |
| --- | --- |

m)

230 000 euro för Lettland,

| n) | 530 000 euro för Litauen, |
| --- | --- |

n)

530 000 euro för Litauen,

| o) | 105 000 euro för Luxemburg, |
| --- | --- |

o)

105 000 euro för Luxemburg,

| p) | 990 000 euro för Ungern, |
| --- | --- |

p)

990 000 euro för Ungern,

| q) | 24 000 euro för Malta, |
| --- | --- |

q)

24 000 euro för Malta,

| r) | 2 900 000 euro för Nederländerna, |
| --- | --- |

r)

2 900 000 euro för Nederländerna,

| s) | 1 150 000 euro för Österrike, |
| --- | --- |

s)

1 150 000 euro för Österrike,

| t) | 3 340 000 euro för Polen, |
| --- | --- |

t)

3 340 000 euro för Polen,

| u) | 1 300 000 euro för Portugal, |
| --- | --- |

u)

1 300 000 euro för Portugal,

| v) | 1 300 000 euro för Rumänien, |
| --- | --- |

v)

1 300 000 euro för Rumänien,

| w) | 250 000 euro för Slovenien, |
| --- | --- |

w)

250 000 euro för Slovenien,

| x) | 860 000 euro för Slovakien, |
| --- | --- |

x)

860 000 euro för Slovakien,

| y) | 750 000 euro för Finland, |
| --- | --- |

y)

750 000 euro för Finland,

| z) | 900 000 euro för Sverige, |
| --- | --- |

z)

900 000 euro för Sverige,

| za) | 5 900 000 euro för Förenade kungariket. |
| --- | --- |

za)

5 900 000 euro för Förenade kungariket.

3.   Gemenskapens finansiella stöd till de program som avses i punkt 1 ska vara avsett för utförd testning och för djur som utslagits och destruerats och maximibeloppet får i genomsnitt inte överstiga

| a) | 5 euro/test för tester på nötkreatur som avses i bilaga III till förordning (EG) nr 999/2001, |
| --- | --- |

a)

5 euro/test för tester på nötkreatur som avses i bilaga III till förordning (EG) nr 999/2001,

| b) | 30 euro/test för tester på får och getter som avses i bilaga III till förordning (EG) nr 999/2001, |
| --- | --- |

b)

30 euro/test för tester på får och getter som avses i bilaga III till förordning (EG) nr 999/2001,

| c) | 50 euro/test för tester på hjortdjur som avses i bilaga III till förordning (EG) nr 999/2001, |
| --- | --- |

c)

50 euro/test för tester på hjortdjur som avses i bilaga III till förordning (EG) nr 999/2001,

| d) | 175 euro/test för primära molekylära särskiljande tester i enlighet med kapitel C punkt 3.2 c i i bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001, |
| --- | --- |

d)

175 euro/test för primära molekylära särskiljande tester i enlighet med kapitel C punkt 3.2 c i i bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001,

| e) | 10 euro/gentypningstest, |
| --- | --- |

e)

10 euro/gentypningstest,

| f) | 500 euro/nötkreatur, |
| --- | --- |

f)

500 euro/nötkreatur,

| g) | 70 euro/utslaget får eller utslagen get. |
| --- | --- |

g)

70 euro/utslaget får eller utslagen get.

Artikel 10

Rabies

1.   De program för utrotning av rabies som lagts fram av Bulgarien, Litauen, Ungern, Österrike, Polen, Rumänien och Slovakien godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2009.

2.   Gemenskapens finansiella stöd till de medlemsstater som anges i punkt 1 ska uppgå till 50 % av kostnaderna för laboratorietestning samt inköp och distribution av vaccin och åtlar inom programmen, och det får inte överstiga

| a) | 790 000 euro för Bulgarien, |
| --- | --- |

a)

790 000 euro för Bulgarien,

| b) | 1 100 000 euro för Litauen, |
| --- | --- |

b)

1 100 000 euro för Litauen,

| c) | 780 000 euro för Ungern, |
| --- | --- |

c)

780 000 euro för Ungern,

| d) | 270 000 euro för Österrike, |
| --- | --- |

d)

270 000 euro för Österrike,

| e) | 4 450 000 euro för Polen, |
| --- | --- |

e)

4 450 000 euro för Polen,

| f) | 500 000 euro för Rumänien, |
| --- | --- |

f)

500 000 euro för Rumänien,

| g) | 470 000 euro för Slovakien. |
| --- | --- |

g)

470 000 euro för Slovakien.

3.   Ersättningen för medlemsstaternas kostnader i samband med de program som avses i punkt 1 får i genomsnitt inte överstiga följande belopp:

| a) | : | För ELISA-tester | : | 8 euro/test |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | : | För påvisande av tetracyklin i ben | : | 8 euro/test |

a)

:

För ELISA-tester

:

8 euro/test

b)

:

För påvisande av tetracyklin i ben

:

8 euro/test

Artikel 11

Enzootisk bovin leukos

1.   De program för utrotning av enzootisk bovin leukos som lagts fram av Estland, Litauen, Malta och Polen godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2009.

2.   Gemenskapens finansiella stöd till de medlemsstater som anges i punkt 1 ska uppgå till 50 % av kostnaderna för laboratorietestning och ersättning till djurägare för värdet på de djur som slaktats under programmen, och det får inte överstiga

| a) | 15 000 euro för Estland, |
| --- | --- |

a)

15 000 euro för Estland,

| b) | 20 000 euro för Litauen, |
| --- | --- |

b)

20 000 euro för Litauen,

| c) | 500 000 euro för Malta, |
| --- | --- |

c)

500 000 euro för Malta,

| d) | 800 000 euro för Polen. |
| --- | --- |

d)

800 000 euro för Polen.

3.   Ersättningen för medlemsstaternas kostnader i samband med det program som avses i punkt 1 får i genomsnitt inte överstiga följande belopp:

| a) | : | För ELISA-tester | : | 0,50 euro/test |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | : | För agar-gel immundiffusionstester (AGID) | : | 0,50 euro/test |
| c) | : | För slaktade djur | : | 375 euro/djur |

a)

:

För ELISA-tester

:

0,50 euro/test

b)

:

För agar-gel immundiffusionstester (AGID)

:

0,50 euro/test

c)

:

För slaktade djur

:

375 euro/djur

Artikel 12

Aujeszkys sjukdom

1.   De program för utrotning av Aujeszkys sjukdom som lagts fram av Spanien, Ungern och Polen godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2009.

2.   Gemenskapens finansiella stöd till de program som avses i punkt 1 ska uppgå till 50 % av de berörda medlemsstaternas kostnader för laboratorietestning, och det får inte överstiga

| a) | 800 000 euro för Spanien, |
| --- | --- |

a)

800 000 euro för Spanien,

| b) | 80 000 euro för Ungern, |
| --- | --- |

b)

80 000 euro för Ungern,

| c) | 2 500 000 euro för Polen. |
| --- | --- |

c)

2 500 000 euro för Polen.

3.   Ersättningen för medlemsstaternas kostnader för ELISA-tester i samband med de program som avses i punkt 1 får i genomsnitt inte överstiga 1 euro per test.

KAPITEL II

FLERÅRIGA PROGRAM

Artikel 13

Rabies

1.   Det andra året av de fleråriga program för utrotning av rabies som lagts fram av Tjeckien, Tyskland, Estland, Lettland, Slovenien och Finland godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2009.

2.   Gemenskapens finansiella stöd till de medlemsstater som anges i punkt 1 ska uppgå till 50 % av kostnaderna för laboratorietestning samt inköp och distribution av vaccin och åtlar inom programmen, och det får inte överstiga

| a) | 600 000 euro för Tjeckien, |
| --- | --- |

a)

600 000 euro för Tjeckien,

| b) | 325 000 euro för Tyskland, |
| --- | --- |

b)

325 000 euro för Tyskland,

| c) | 1 000 000 euro för Estland, |
| --- | --- |

c)

1 000 000 euro för Estland,

| d) | 1 100 000 euro för Lettland, |
| --- | --- |

d)

1 100 000 euro för Lettland,

| e) | 370 000 euro för Slovenien, |
| --- | --- |

e)

370 000 euro för Slovenien,

| f) | 100 000 euro för Finland. |
| --- | --- |

f)

100 000 euro för Finland.

3.   Ersättningen för de berörda medlemsstaternas kostnader i samband med de program som avses i punkt 1 får i genomsnitt inte överstiga följande belopp:

| a) | : | För ELISA-tester | : | 8 euro/test |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | : | För påvisande av tetracyklin i ben | : | 8 euro/test |

a)

:

För ELISA-tester

:

8 euro/test

b)

:

För påvisande av tetracyklin i ben

:

8 euro/test

4.   De belopp som ska anslås för de följande åren kommer att beslutas utifrån genomförandet av programmet under 2009. Nedan anges de preliminära anslagen (i euro):

| Medlemsstat | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tjeckien | | | |
| Tyskland | | | |
| Lettland | 1 250 000 | | |
| Finland | 100 000 | | |
| Estland | 1 250 000 | 1 250 000 | |
| Slovenien | 350 000 | 350 000 | 350 000 |

Medlemsstat

2010

2011

2012

Tjeckien

Tyskland

Lettland

1 250 000

Finland

100 000

Estland

1 250 000

1 250 000

Slovenien

350 000

350 000

350 000

Artikel 14

Aujeszkys sjukdom

1.   Det andra året av det fleråriga program för utrotning av Aujeszkys sjukdom som lagts fram av Belgien godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2009.

2.   Gemenskapens finansiella stöd ska uppgå till 50 % av Belgiens kostnader för laboratorietestning och får inte överstiga 175 000 euro.

3.   Ersättningen för Belgiens kostnader för ELISA-tester i samband med det program som avses i punkt 1 får i genomsnitt inte överstiga 1 euro per test.

Artikel 15

Enzootisk bovin leukos

1.   Det andra året av de fleråriga program för utrotning av enzootisk bovin leukos som lagts fram av Italien, Lettland och Portugal godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2009.

2.   Gemenskapens finansiella stöd till de medlemsstater som anges i punkt 1 ska uppgå till 50 % av kostnaderna för laboratorietestning och ersättning till djurägare för värdet på de djur som slaktats under programmen, och det får inte överstiga

| a) | 800 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

a)

800 000 euro för Italien,

| b) | 55 000 euro för Lettland, |
| --- | --- |

b)

55 000 euro för Lettland,

| c) | 350 000 euro för Portugal. |
| --- | --- |

c)

350 000 euro för Portugal.

3.   Ersättningen för medlemsstaternas kostnader i samband med de program som avses i punkt 1 får i genomsnitt inte överstiga följande belopp:

| a) | : | För ELISA-tester | : | 0,50 euro/test |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | : | För agar-gel immundiffusionstester (AGID) | : | 0,50 euro/test |
| c) | : | För slaktade djur | : | 375 euro/djur |

a)

:

För ELISA-tester

:

0,50 euro/test

b)

:

För agar-gel immundiffusionstester (AGID)

:

0,50 euro/test

c)

:

För slaktade djur

:

375 euro/djur

4.   De belopp som ska anslås för 2010 kommer att beslutas utifrån genomförandet av programmet under 2009. Nedan anges de preliminära anslagen (i euro):

| a) | 800 000 euro för Italien. |
| --- | --- |

a)

800 000 euro för Italien.

| b) | 55 000 euro för Lettland. |
| --- | --- |

b)

55 000 euro för Lettland.

| c) | 350 000 euro för Portugal. |
| --- | --- |

c)

350 000 euro för Portugal.

Artikel 16

Sjukdomar hos vattenbruksdjur

Det fleråriga programmet för utrotning av viral hemorragisk septikemi (VHS) som lagts fram av Danmark och det program för utrotning av koiherpesvirus (KHV) som lagts fram av Tyskland godkänns härmed för perioden 1 januari 2009–31 december 2013.

KAPITEL III

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 17

Ersättning till djurägare för värdet på djur som utslagits eller slaktats och för destruerade produkter ska beviljas inom 90 dagar efter det att djuren slaktats eller utslagits eller produkterna destruerats eller ägaren lämnat in den ifyllda ansökan.

Vid utbetalning av ersättning efter det att perioden på 90 dagar har löpt ut ska artikel 9.1, 9.2 och 9.3 i kommissionens förordning (EG) nr 883/2006 (11) tillämpas.

Artikel 18

1.   De utgifter som medlemsstaterna lägger fram med avseende på finansiellt stöd från gemenskapen ska anges i euro och uppges exklusive mervärdesskatt och andra skatter.

2.   Om en medlemsstats utgifter är i en annan valuta än euro ska den berörda medlemsstaten omräkna dem till euro med tillämpning av den senaste växelkurs som fastställts av Europeiska centralbanken före den första dagen i den månad då medlemsstaten lämnar in ansökan.

Artikel 19

1.   Finansiellt stöd från gemenskapen till de program som avses i artiklarna 1–16 ska beviljas under förutsättning att de berörda medlemsstaterna

| a) | genomför programmen i enlighet med relevanta bestämmelser i gemenskapslagstiftningen, inbegripet reglerna för konkurrens och offentlig upphandling, |
| --- | --- |

a)

genomför programmen i enlighet med relevanta bestämmelser i gemenskapslagstiftningen, inbegripet reglerna för konkurrens och offentlig upphandling,

| b) | senast den 1 januari 2009 sätter i kraft de lagar och andra författningar som krävs för genomförandet av de program som avses i artiklarna 1–16, |
| --- | --- |

b)

senast den 1 januari 2009 sätter i kraft de lagar och andra författningar som krävs för genomförandet av de program som avses i artiklarna 1–16,

| c) | senast den 31 juli 2009 överlämnar de tekniska och finansiella delrapporterna för de program som avses i artiklarna 1–16 till kommissionen, i enlighet med artikel 24.7 a i beslut 90/424/EEG, |
| --- | --- |

c)

senast den 31 juli 2009 överlämnar de tekniska och finansiella delrapporterna för de program som avses i artiklarna 1–16 till kommissionen, i enlighet med artikel 24.7 a i beslut 90/424/EEG,

| d) | för de program som avses i artikel 8 genom kommissionens onlinesystem rapporterar positiva och negativa undersökningsresultat från övervakningen av fjäderfä och vilda fåglar till kommissionen var tredje månad inom fyra veckor efter slutet av den sista månad som rapporten omfattar, |
| --- | --- |

d)

för de program som avses i artikel 8 genom kommissionens onlinesystem rapporterar positiva och negativa undersökningsresultat från övervakningen av fjäderfä och vilda fåglar till kommissionen var tredje månad inom fyra veckor efter slutet av den sista månad som rapporten omfattar,

| e) | för de program som avses i artiklarna 1–16 i enlighet med artikel 24.7 b i beslut 90/424/EEG senast den 30 april 2010 överlämnar en slutrapport till kommissionen om det tekniska genomförandet av programmet, tillsammans med handlingar som styrker medlemsstatens utgifter och de resultat som uppnåtts under perioden 1 januari–31 december 2009, |
| --- | --- |

e)

för de program som avses i artiklarna 1–16 i enlighet med artikel 24.7 b i beslut 90/424/EEG senast den 30 april 2010 överlämnar en slutrapport till kommissionen om det tekniska genomförandet av programmet, tillsammans med handlingar som styrker medlemsstatens utgifter och de resultat som uppnåtts under perioden 1 januari–31 december 2009,

| f) | genomför de program som avses i artiklarna 1–16 effektivt, |
| --- | --- |

f)

genomför de program som avses i artiklarna 1–16 effektivt,

| g) | för de program som avses i artiklarna 1–16 inte lämnar in ytterligare ansökningar om annat gemenskapsstöd till dessa åtgärder och inte tidigare har lämnat in sådana ansökningar. |
| --- | --- |

g)

för de program som avses i artiklarna 1–16 inte lämnar in ytterligare ansökningar om annat gemenskapsstöd till dessa åtgärder och inte tidigare har lämnat in sådana ansökningar.

2.   Om en medlemsstat inte följer reglerna i punkt 1 ska kommissionen minska gemenskapens finansiella stöd till den medlemsstaten beroende på vilken typ av överträdelse det rör sig om och hur allvarlig den är, samt hur stor ekonomisk förlust gemenskapen har lidit.

Artikel 20

Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 januari 2009.

Artikel 21

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 28 november 2008.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 19.

1

(2)  EUT L 397, 30.12.2006, s. 22.

2

(3)  EUT L 115, 29.4.2008, s. 44.

3

(4)  EGT L 147, 31.5.2001, s. 1.

4

(5)  EUT L 10, 14.1.2006, s. 16.

5

(6)  EUT L 314, 1.12.2007, s. 29.

6

(7)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

7

(8)  EUT L 328, 24.11.2006, s. 14.

8

(9)  EUT L 223, 15.8.2006, s. 1.

9

(10)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1.

10

(11)  EUT L 171, 23.6.2006, s. 1.

11

---

III Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

| 2.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/50

---

RÅDETS GEMENSAMMA ÅTGÄRD 2008/898/GUSP

av den 1 december 2008

om förlängning av uppdraget för Europeiska unionens särskilda representant vid Afrikanska unionen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA GEMENSAMMA ÅTGÄRD

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 14 samt artiklarna 18.5 och 23.2, och

av följande skäl:

| (1) | Den 6 december 2007 antog rådet gemensam åtgärd 2007/805/Gusp (1) om utnämningen av Koen Vervaeke till EU:s särskilda representant vid Afrikanska unionen. |
| --- | --- |

(1)

Den 6 december 2007 antog rådet gemensam åtgärd 2007/805/Gusp (1) om utnämningen av Koen Vervaeke till EU:s särskilda representant vid Afrikanska unionen.

| (2) | På grundval av en översyn av gemensam åtgärd 2007/805/Gusp bör den särskilda representantens uppdrag förlängas med 14 månader. |
| --- | --- |

(2)

På grundval av en översyn av gemensam åtgärd 2007/805/Gusp bör den särskilda representantens uppdrag förlängas med 14 månader.

| (3) | EU:s särskilda representant kommer att genomföra sitt uppdrag under omständigheter som kan komma att förvärras och som kan skada de mål för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken som anges i artikel 11 i fördraget. |
| --- | --- |

(3)

EU:s särskilda representant kommer att genomföra sitt uppdrag under omständigheter som kan komma att förvärras och som kan skada de mål för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken som anges i artikel 11 i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska unionens särskilda representant

Koen Vervaekes uppdrag som Europeiska unionens särskilda representant vid Afrikanska unionen (AU) förlängs härmed till och med den 28 februari 2010.

Artikel 2

Politiska mål

Uppdraget för EU:s särskilda representant ska grundas på EU:s övergripande politiska mål till stöd för de afrikanska insatserna för att bygga en fredlig, demokratisk och gynnsam framtid enligt EU:s Afrikastrategi. I dessa målsättningar ingår följande:

| a) | Att stärka EU:s politiska dialog och bredare förbindelser med AU. |
| --- | --- |

a)

Att stärka EU:s politiska dialog och bredare förbindelser med AU.

| b) | Att stärka partnerskapet mellan EU och AU på alla områden som anges i EU:s Afrikastrategi, bidra till utvecklingen och genomförandet av EU:s Afrikastrategi i partnerskap med AU, respektera principen om afrikanskt egenansvar och samarbeta närmare med afrikanska företrädare i multilaterala forum, i samordning med multilaterala partner. |
| --- | --- |

b)

Att stärka partnerskapet mellan EU och AU på alla områden som anges i EU:s Afrikastrategi, bidra till utvecklingen och genomförandet av EU:s Afrikastrategi i partnerskap med AU, respektera principen om afrikanskt egenansvar och samarbeta närmare med afrikanska företrädare i multilaterala forum, i samordning med multilaterala partner.

| c) | Att samarbeta med och ge stöd till AU genom att stödja den institutionella utvecklingen och stärka förbindelserna mellan EU- och AU-institutioner, inklusive genom utvecklingsbistånd, för att främja






  — | fred och säkerhet: förutsäga, förebygga, hantera, medla i och lösa konflikter, stödja insatser för att främja fred och stabilitet samt stödja återuppbyggnad efter konflikter, |
| --- | --- | --- |

c)

Att samarbeta med och ge stöd till AU genom att stödja den institutionella utvecklingen och stärka förbindelserna mellan EU- och AU-institutioner, inklusive genom utvecklingsbistånd, för att främja

—

fred och säkerhet: förutsäga, förebygga, hantera, medla i och lösa konflikter, stödja insatser för att främja fred och stabilitet samt stödja återuppbyggnad efter konflikter,

| — | mänskliga rättigheter och samhällsstyrning: främja och skydda de mänskliga rättigheterna, främja grundläggande friheter och respekt för rättsstatsprincipen, genom politisk dialog och ekonomiskt och tekniskt bistånd stödja afrikanska insatser för att övervaka och förbättra samhällsstyrningen, stödja ökad deltagandedemokrati och ansvarsskyldighet, stödja kampen mot korruption och organiserad brottslighet och ytterligare främja insatser för att ta itu med alla aspekter av problemet med barn i väpnade konflikter, |
| --- | --- |

—

mänskliga rättigheter och samhällsstyrning: främja och skydda de mänskliga rättigheterna, främja grundläggande friheter och respekt för rättsstatsprincipen, genom politisk dialog och ekonomiskt och tekniskt bistånd stödja afrikanska insatser för att övervaka och förbättra samhällsstyrningen, stödja ökad deltagandedemokrati och ansvarsskyldighet, stödja kampen mot korruption och organiserad brottslighet och ytterligare främja insatser för att ta itu med alla aspekter av problemet med barn i väpnade konflikter,

| — | hållbar ekonomisk tillväxt, regional integration och handel: stödja insatserna för samtrafikförmåga samt underlätta människors tillgång till vatten och sanitära anläggningar, energi och informationsteknik, främja en stabil, effektiv och harmoniserad rättslig ram för affärslivet, bidra till att integrera Afrika i världshandelssystemet, hjälpa afrikanska länder att följa EU:s regler och normer, stödja Afrika när det gäller att motverka effekterna av klimatförändringen, |
| --- | --- |

—

hållbar ekonomisk tillväxt, regional integration och handel: stödja insatserna för samtrafikförmåga samt underlätta människors tillgång till vatten och sanitära anläggningar, energi och informationsteknik, främja en stabil, effektiv och harmoniserad rättslig ram för affärslivet, bidra till att integrera Afrika i världshandelssystemet, hjälpa afrikanska länder att följa EU:s regler och normer, stödja Afrika när det gäller att motverka effekterna av klimatförändringen,

| — | investera i människor: stödja insatserna på områdena jämställdhet, hälsa, livsmedelstrygghet och utbildning, främja utbytesprogram och nätverk av universitet och kunskapscentrum samt ta itu med de underliggande orsakerna till migration. |
| --- | --- |

—

investera i människor: stödja insatserna på områdena jämställdhet, hälsa, livsmedelstrygghet och utbildning, främja utbytesprogram och nätverk av universitet och kunskapscentrum samt ta itu med de underliggande orsakerna till migration.

Vidare kommer EU att vara huvudaktören vid genomförandet av den gemensamma EU–Afrikastrategin som avser att konsolidera det strategiska partnerskapet mellan Afrika och EU.

Artikel 3

Uppdrag

För att genomföra de inslag som rör den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp)/den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) i de mål som anges i artikel 2 ska uppdraget för EU:s särskilda representant gå ut på att

| a) | stärka EU:s övergripande inflytande i, och samordning av, den Addis Abeba-baserade dialogen med AU och AU-kommissionen inom hela det spektrum av Gusp/ESFP-frågor som omfattas av förbindelserna mellan EU och AU, |
| --- | --- |

a)

stärka EU:s övergripande inflytande i, och samordning av, den Addis Abeba-baserade dialogen med AU och AU-kommissionen inom hela det spektrum av Gusp/ESFP-frågor som omfattas av förbindelserna mellan EU och AU,

| b) | säkerställa en politisk representation av lämplig omfattning som ska avspegla EU:s betydelse som politisk, ekonomisk och institutionell partner till AU, och den kursändring i detta partnerskap som krävs genom AU:s växande roll i den internationella politiken, |
| --- | --- |

b)

säkerställa en politisk representation av lämplig omfattning som ska avspegla EU:s betydelse som politisk, ekonomisk och institutionell partner till AU, och den kursändring i detta partnerskap som krävs genom AU:s växande roll i den internationella politiken,

| c) | om rådet så beslutar, företräda EU:s ståndpunkter och politik när AU spelar en betydande roll i en krissituation för vilken det inte har utnämnts någon särskild representant för EU, |
| --- | --- |

c)

om rådet så beslutar, företräda EU:s ståndpunkter och politik när AU spelar en betydande roll i en krissituation för vilken det inte har utnämnts någon särskild representant för EU,

| d) | bidra till att uppnå bättre samstämmighet, konsekvens och samordning i fråga om EU:s politik och åtgärder gentemot AU och till bättre samordning inom den bredare partnerkretsen och dess förbindelser med AU, |
| --- | --- |

d)

bidra till att uppnå bättre samstämmighet, konsekvens och samordning i fråga om EU:s politik och åtgärder gentemot AU och till bättre samordning inom den bredare partnerkretsen och dess förbindelser med AU,

| e) | noga följa och rapportera om all relevant händelseutveckling på AU-nivå, |
| --- | --- |

e)

noga följa och rapportera om all relevant händelseutveckling på AU-nivå,

| f) | upprätthålla nära kontakter med AU-kommissionen, andra AU-organ, afrikanska subregionala organisationers beskickningar vid AU och AU-medlemsstaternas beskickningar vid AU, |
| --- | --- |

f)

upprätthålla nära kontakter med AU-kommissionen, andra AU-organ, afrikanska subregionala organisationers beskickningar vid AU och AU-medlemsstaternas beskickningar vid AU,

| g) | underlätta förbindelserna/samarbetet mellan AU och afrikanska subregionala organisationer, särskilt på de områden där EU ger bistånd, |
| --- | --- |

g)

underlätta förbindelserna/samarbetet mellan AU och afrikanska subregionala organisationer, särskilt på de områden där EU ger bistånd,

| h) | på begäran erbjuda rådgivning och ge stöd till AU på de områden som anges i EU:s Afrikastrategi, |
| --- | --- |

h)

på begäran erbjuda rådgivning och ge stöd till AU på de områden som anges i EU:s Afrikastrategi,

| i) | erbjuda rådgivning och ge stöd till uppbyggnaden av AU:s krishanteringsförmåga, |
| --- | --- |

i)

erbjuda rådgivning och ge stöd till uppbyggnaden av AU:s krishanteringsförmåga,

| j) | på grundval av en tydlig ansvarsfördelning samordna med och stödja de insatser som görs av EU:s särskilda representanter med uppdrag i AU:s medlemsstater/regioner, och |
| --- | --- |

j)

på grundval av en tydlig ansvarsfördelning samordna med och stödja de insatser som görs av EU:s särskilda representanter med uppdrag i AU:s medlemsstater/regioner, och

| k) | upprätthålla nära kontakter och främja samordning med AU:s viktiga internationella partner som är närvarande i Addis Abeba, särskilt Förenta nationerna, men också medickestatliga aktörer inom hela det spektrum av Gusp/ESFP-frågor som omfattas av förbindelserna mellan EU och AU. |
| --- | --- |

k)

upprätthålla nära kontakter och främja samordning med AU:s viktiga internationella partner som är närvarande i Addis Abeba, särskilt Förenta nationerna, men också medickestatliga aktörer inom hela det spektrum av Gusp/ESFP-frågor som omfattas av förbindelserna mellan EU och AU.

Artikel 4

Genomförande av uppdraget

1.   Den särskilda representanten ska under ledning av generalsekreteraren/den höge representanten och med stöd av operativa riktlinjer från denne ansvara för genomförandet av uppdraget.

2.   Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) ska stå i privilegierad förbindelse med den särskilda representanten och vara den främsta kontaktpunkten med rådet. Kusp ska tillhandahålla strategisk ledning och politiska riktlinjer till den särskilda representanten inom ramen för hans uppdrag.

Artikel 5

Finansiering

1.   Det finansiella referensbelopp som anslagits för att täcka utgifter i samband med den särskilda representantens uppdrag för perioden 1 januari 2009–28 februari 2010 ska vara 1 850 000 EUR.

2.   De utgifter som ska finansieras med det belopp som fastställs i punkt 1 ska vara stödberättigande från och med den 1 januari 2009. Utgifterna ska förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som gäller för Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

3.   Förvaltningen av utgifterna ska regleras genom avtal mellan den särskilda representanten och kommissionen. Den särskilda representanten ska ansvara för alla utgifter inför kommissionen.

Artikel 6

Inrättande och sammansättning av en stab

1.   Inom ramen för uppdraget och de ekonomiska medel som ställts till förfogande ska den särskilda representanten ansvara för inrättandet av sin stab i samråd med ordförandeskapet, biträtt av generalsekreteraren/den höge representanten och i fullt samförstånd med kommissionen. Staben ska inbegripa experter på särskilda policyfrågor enligt uppdragets krav. Den särskilda representanten ska hålla generalsekreteraren/den höge representanten, ordförandeskapet och kommissionen informerade om stabens sammansättning.

2.   Medlemsstaterna och Europeiska unionens institutioner får föreslå att personal ska utstationeras för att arbeta tillsammans med den särskilda representanten. Lönerna till personal som utstationeras från en medlemsstat eller en av EU:s institutioner för den särskilda representantens räkning ska betalas av den medlemsstat respektive den EU-institution som berörs. Experter som utsänts från medlemsstaterna till rådets generalsekretariat får också placeras hos den särskilda representanten. Internationell kontraktsanställd personal ska vara medborgare i en EU-medlemsstat.

3.   All utstationerad personal ska lyda administrativt under den utsändande medlemsstaten eller EU-institutionen och utföra sina uppgifter och verka till förmån för den särskilda representantens uppdrag.

Artikel 7

Privilegier och immunitet för den särskilda representanten och dennes stab

Privilegier, immunitet och andra garantier som är nödvändiga för att den särskilda representanten och dennes medarbetare utan hinder ska kunna fullfölja sitt uppdrag ska vid behov fastställas i en överenskommelse med värdparten/värdparterna. Medlemsstaterna och kommissionen ska lämna det stöd som behövs för detta.

Artikel 8

Säkerheten för sekretessbelagda EU-uppgifter

Den särskilda representanten och personerna i dennes stab ska respektera de säkerhetsprinciper och miniminormer som fastställs i rådets beslut 2001/264/EG av den 19 mars 2001 om antagande av rådets säkerhetsbestämmelser (2), i synnerhet när de hanterar sekretessbelagda EU-uppgifter.

Artikel 9

Tillgång till information och logistiskt stöd

1.   Medlemsstaterna, kommissionen och rådets generalsekretariat ska se till att den särskilda representanten får tillgång till all information av betydelse.

2.   Ordförandeskapet, kommissionen och/eller medlemsstaterna ska vid behov tillhandahålla logistiskt stöd i området.

Artikel 10

Säkerhet

I överensstämmelse med sitt uppdrag och med hänsyn till säkerhetssituationen i sitt geografiska ansvarsområde ska den särskilda representanten, i enlighet med EU:s säkerhetspolitik för personal som är utstationerad utanför EU i en operativ funktion enligt avdelning V i fördraget, vidta alla åtgärder som rimligen kan genomföras för säkerheten för all personal som lyder direkt under honom, särskilt genom att

| a) | upprätta en uppdragsspecifik säkerhetsplan på grundval av vägledning från rådets generalsekretariat, inklusive uppdragsspecifika fysiska, organisatoriska och procedurmässiga säkerhetsåtgärder som styr hanteringen av en säker förflyttning av personalen till och inom uppdragsområdet, hanteringen av säkerhetstillbud och en beredskaps- och evakueringsplan för uppdraget, |
| --- | --- |

a)

upprätta en uppdragsspecifik säkerhetsplan på grundval av vägledning från rådets generalsekretariat, inklusive uppdragsspecifika fysiska, organisatoriska och procedurmässiga säkerhetsåtgärder som styr hanteringen av en säker förflyttning av personalen till och inom uppdragsområdet, hanteringen av säkerhetstillbud och en beredskaps- och evakueringsplan för uppdraget,

| b) | se till att all personal som utstationeras utanför Europeiska unionen är högriskförsäkrad i enlighet med vad som krävs för förhållandena i uppdragsområdet, |
| --- | --- |

b)

se till att all personal som utstationeras utanför Europeiska unionen är högriskförsäkrad i enlighet med vad som krävs för förhållandena i uppdragsområdet,

| c) | se till att alla personer i den stab som ska utstationeras utanför EU, inbegripet lokalt kontraktsanställd personal, genomgår lämplig säkerhetsutbildning före eller vid ankomsten till uppdragsområdet, på grundval av den riskklassificering som rådets generalsekretariat har tilldelat uppdragsområdet, |
| --- | --- |

c)

se till att alla personer i den stab som ska utstationeras utanför EU, inbegripet lokalt kontraktsanställd personal, genomgår lämplig säkerhetsutbildning före eller vid ankomsten till uppdragsområdet, på grundval av den riskklassificering som rådets generalsekretariat har tilldelat uppdragsområdet,

| d) | se till att alla överenskomna rekommendationer som framförs i samband med regelbundna säkerhetsbedömningar genomförs samt lämna skriftliga rapporter om genomförandet av dem och om andra säkerhetsfrågor inom ramen för halvtidsrapporterna och rapporterna om genomförandet av uppdraget till generalsekreteraren/den höge representanten, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

d)

se till att alla överenskomna rekommendationer som framförs i samband med regelbundna säkerhetsbedömningar genomförs samt lämna skriftliga rapporter om genomförandet av dem och om andra säkerhetsfrågor inom ramen för halvtidsrapporterna och rapporterna om genomförandet av uppdraget till generalsekreteraren/den höge representanten, rådet och kommissionen.

Artikel 11

Rapportering

Den särskilda representanten ska regelbundet lämna muntliga och skriftliga rapporter till generalsekreteraren/den höge representanten och Kusp. Den särskilda representanten ska också vid behov rapportera till arbetsgrupperna. Regelbundna skriftliga rapporter ska spridas via Coreunätet. På rekommendation av generalsekreteraren/den höge representanten och Kusp får den särskilda representanten avge rapporter till rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser).

Artikel 12

Samordning

Den särskilda representanten ska verka för EU:s övergripande politiska samordning. Han ska bistå med att säkerställa att alla EU-instrument på fältet fungerar samstämmigt för att uppnå EU:s politiska mål. Den särskilda representantens verksamhet ska samordnas med den verksamhet som ordförandeskapet och kommissionen bedriver samt i förekommande fall med den verksamhet som bedrivs av andra särskilda representanter som är verksamma i området. Den särskilda representanten ska ha regelbundna genomgångar med medlemsstaternas beskickningar och kommissionens delegationer.

På fältet ska nära kontakter upprätthållas med ordförandeskapet, kommissionen och medlemsstaternas beskickningschefer som på bästa sätt ska biträda den särskilda representanten vid genomförandet av uppdraget. Den särskilda representanten ska även stå i förbindelse med andra internationella och regionala aktörer i området.

Artikel 13

Översyn

Genomförandet av denna gemensamma åtgärd och dess samstämmighet med andra insatser från EU i området ska regelbundet ses över. Den särskilda representanten ska lägga fram en lägesrapport före utgången av juni 2009, och en övergripande rapport om genomförandet av uppdraget senast i mitten av november 2009, för generalsekreteraren/den höge representanten, rådet och kommissionen. Rapporterna ska utgöra underlag för de berörda arbetsgruppernas och Kusps utvärdering av denna gemensamma åtgärd. Inom ramen för de övergripande prioriteringarna för utplacering ska generalsekreteraren/den höge representanten lämna rekommendationer till Kusp avseende rådets beslut om uppdragets förlängning, ändring eller upphörande.

Artikel 14

Etablering och vidare uppbyggnad

I november 2009 eller tidigare om det är nödvändigt ska ordförandeskapet, i nära samarbete med generalsekreteraren/ den höge representanten, EU:s särskilda representant och kommissionen, lämna en fullständig rapport till rådet om kontorets framtid och organisation.

Artikel 15

Ikraftträdande

Denna gemensamma åtgärd träder i kraft samma dag som den antas.

Artikel 16

Offentliggörande

Denna gemensamma åtgärd ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel den 1 december 2008.

På rådets vägnar

H. NOVELLI

Ordförande

---

(1)  EUT L 323, 8.12.2007, s. 45.

1

(2)  EGT L 101, 11.4.2001, s. 1.

2

---

2.12.2008

| 2.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/s3

---

NOT TILL LÄSAREN

EU-institutionerna har beslutat att deras texter inte längre ska innehålla en hänvisning till den senaste ändringen av den ifrågavarande rättsakten.

Såvida inte annat anges, avser därför hänvisningarna i de texter som här offentliggörs rättsakter i deras gällande lydelse.

---