# Uradni list L 310/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 310 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5121. november 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 310

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5121. november 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1151/2008 z dne 20. novembra 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1152/2008 z dne 20. novembra 2008 o nedodelitvi izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 619/2008 | 3 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1153/2008 z dne 20. novembra 2008 o nedodelitvi nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 619/2008 | 4 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1154/2008 z dne 20. novembra 2008 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju jajc | 5 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1155/2008 z dne 20. novembra 2008 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju perutninskega mesa | 7 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1156/2008 z dne 20. novembra 2008 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 9 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1157/2008 z dne 20. novembra 2008 o prepovedi ribolova na grenlandsko morsko ploščo v območju NAFO 3LMNO s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije | 12 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1158/2008 z dne 20. novembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1134/2008 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 16. novembra 2008 | 14 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1159/2008 z dne 20. novembra 2008 o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 | 17 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1160/2008 z dne 20. novembra 2008 o določitvi stopenj nadomestil za jajca in jajčne rumenjake, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi | 19 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 1151/2008 z dne 20. novembra 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (ES) št. 1152/2008 z dne 20. novembra 2008 o nedodelitvi izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 619/2008

3

Uredba Komisije (ES) št. 1153/2008 z dne 20. novembra 2008 o nedodelitvi nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 619/2008

4

Uredba Komisije (ES) št. 1154/2008 z dne 20. novembra 2008 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju jajc

5

Uredba Komisije (ES) št. 1155/2008 z dne 20. novembra 2008 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju perutninskega mesa

7

*

Uredba Komisije (ES) št. 1156/2008 z dne 20. novembra 2008 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

9

*

Uredba Komisije (ES) št. 1157/2008 z dne 20. novembra 2008 o prepovedi ribolova na grenlandsko morsko ploščo v območju NAFO 3LMNO s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

12

Uredba Komisije (ES) št. 1158/2008 z dne 20. novembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1134/2008 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 16. novembra 2008

14

Uredba Komisije (ES) št. 1159/2008 z dne 20. novembra 2008 o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95

17

Uredba Komisije (ES) št. 1160/2008 z dne 20. novembra 2008 o določitvi stopenj nadomestil za jajca in jajčne rumenjake, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

19

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2008/875/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 20. maja 2008 o nizozemski državni pomoči za spodbujanje in poenostavitev prestrukturiranja vrtnarskega sektorja (C 74/03 ex N 450/01)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1847) | 21 |
| | | 2008/876/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 6. novembra 2008 o spremembi Odločbe 2004/452/ES o določitvi seznama organov, katerih raziskovalci imajo dostop do zaupnih podatkov v znanstvene namene
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6431)

   (
  1
  ) | 28 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2008/875/ES

*

Odločba Komisije z dne 20. maja 2008 o nizozemski državni pomoči za spodbujanje in poenostavitev prestrukturiranja vrtnarskega sektorja (C 74/03 ex N 450/01)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1847)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1847)

21

2008/876/ES

*

Odločba Komisije z dne 6. novembra 2008 o spremembi Odločbe 2004/452/ES o določitvi seznama organov, katerih raziskovalci imajo dostop do zaupnih podatkov v znanstvene namene
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6431)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6431)

1

28

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | * | Sklep Sveta 2008/877/SZVP z dne 24. oktobra 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o statusu nadzorne misije Evropske unije v Gruziji | 30 |
| Sporazum med Evropsko unijo in Gruzijo o statusu nadzorne misije Evropske unije v Gruziji | 31 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

*

Sklep Sveta 2008/877/SZVP z dne 24. oktobra 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o statusu nadzorne misije Evropske unije v Gruziji

30

Sporazum med Evropsko unijo in Gruzijo o statusu nadzorne misije Evropske unije v Gruziji

31

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 21.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1151/2008

z dne 20. novembra 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 21. novembra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. novembra 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 25,7 |
| MA | 63,1 |
| TR | 76,2 |
| ZZ | 55,0 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 51,9 |
| TR | 85,5 |
| ZZ | 101,5 |
| 0709 90 70 | MA | 61,8 |
| TR | 118,9 |
| ZZ | 90,4 |
| 0805 20 10 | MA | 59,4 |
| ZZ | 59,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 56,6 |
| HR | 50,0 |
| IL | 68,6 |
| MA | 82,1 |
| TR | 62,4 |
| ZZ | 63,9 |
| 0805 50 10 | MA | 65,5 |
| TR | 78,1 |
| ZA | 71,3 |
| ZZ | 71,6 |
| 0808 10 80 | CA | 87,1 |
| CL | 67,1 |
| CN | 55,8 |
| MK | 33,4 |
| US | 104,9 |
| ZA | 94,4 |
| ZZ | 73,8 |
| 0808 20 50 | CL | 58,0 |
| CN | 65,1 |
| KR | 112,1 |
| TR | 103,0 |
| ZZ | 84,6 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

25,7

MA

63,1

TR

76,2

ZZ

55,0

0707 00 05

JO

167,2

MA

51,9

TR

85,5

ZZ

101,5

0709 90 70

MA

61,8

TR

118,9

ZZ

90,4

0805 20 10

MA

59,4

ZZ

59,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

56,6

HR

50,0

IL

68,6

MA

82,1

TR

62,4

ZZ

63,9

0805 50 10

MA

65,5

TR

78,1

ZA

71,3

ZZ

71,6

0808 10 80

CA

87,1

CL

67,1

CN

55,8

MK

33,4

US

104,9

ZA

94,4

ZZ

73,8

0808 20 50

CL

58,0

CN

65,1

KR

112,1

TR

103,0

ZZ

84,6

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 21.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1152/2008

z dne 20. novembra 2008

o nedodelitvi izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 619/2008

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 164(2) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 619/2008 z dne 27. junija 2008 o odprtju stalnega razpisa za izvozna nadomestila za nekatere mlečne proizvode (2) določa postopek stalnega razpisa. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 619/2008 z dne 27. junija 2008 o odprtju stalnega razpisa za izvozna nadomestila za nekatere mlečne proizvode (2) določa postopek stalnega razpisa.

| (2) | V skladu s členom 6 Uredbe Komisije (ES) št. 1454/2007 z dne 10. decembra 2007 o določitvi skupnih pravil za uvedbo razpisnega postopka za določitev izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode (3) in po pregledu predloženih ponudb je primerno, da se za razpisno obdobje, ki se zaključi 18. novembra 2008, ne dodeli nobeno nadomestilo. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6 Uredbe Komisije (ES) št. 1454/2007 z dne 10. decembra 2007 o določitvi skupnih pravil za uvedbo razpisnega postopka za določitev izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode (3) in po pregledu predloženih ponudb je primerno, da se za razpisno obdobje, ki se zaključi 18. novembra 2008, ne dodeli nobeno nadomestilo.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V okviru stalnega razpisa, odprtega z Uredbo (ES) št. 619/2008 za razpisno obdobje, ki se zaključi 18. novembra 2008, se za proizvode in namembna območja iz člena 1(1) navedene uredbe ne dodeli nobeno izvozno nadomestilo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 21. novembra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. novembra 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 168, 28.6.2008, str. 20.

2

(3)  UL L 325, 11.12.2007, str. 69.

3

---

| 21.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/4

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1153/2008

z dne 20. novembra 2008

o nedodelitvi nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 619/2008

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 164(2) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 619/2008 z dne 27. junija 2008 o odprtju stalnega razpisa za izvozna nadomestila za nekatere mlečne proizvode (2) določa postopek stalnega razpisa. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 619/2008 z dne 27. junija 2008 o odprtju stalnega razpisa za izvozna nadomestila za nekatere mlečne proizvode (2) določa postopek stalnega razpisa.

| (2) | V skladu s členom 6 Uredbe Komisije (ES) št. 1454/2007 z dne 10. decembra 2007 o določitvi skupnih pravil za uvedbo razpisnega postopka za določitev izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode (3) in po pregledu predloženih ponudb je primerno, da se za razpisno obdobje, ki se zaključi 18. novembra 2008, ne dodeli nobeno nadomestilo. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6 Uredbe Komisije (ES) št. 1454/2007 z dne 10. decembra 2007 o določitvi skupnih pravil za uvedbo razpisnega postopka za določitev izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode (3) in po pregledu predloženih ponudb je primerno, da se za razpisno obdobje, ki se zaključi 18. novembra 2008, ne dodeli nobeno nadomestilo.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V okviru stalnega razpisa, odprtega z Uredbo (ES) št. 619/2008 za razpisno obdobje, ki se zaključi 18. novembra 2008, se za proizvod in namembne kraje iz člena 1(1) navedene uredbe ne dodeli nobeno nadomestilo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. novembra 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 168, 28.6.2008, str. 20.

2

(3)  UL L 325, 11.12.2007, str. 69.

3

---

| 21.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1154/2008

z dne 20. novembra 2008

o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju jajc

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (1) ter zlasti zadnjega pododstavka člena 164(2) in člena 170 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v delu XIX Priloge I k navedeni uredbi, in cenami za te proizvode v Skupnosti, lahko krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v delu XIX Priloge I k navedeni uredbi, in cenami za te proizvode v Skupnosti, lahko krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Ob upoštevanju trenutnih razmer na trgu jajc morajo biti izvozna nadomestila določena v skladu s pravili in določenimi merili iz členov 162 do 164, 167, 169 in 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju trenutnih razmer na trgu jajc morajo biti izvozna nadomestila določena v skladu s pravili in določenimi merili iz členov 162 do 164, 167, 169 in 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| (3) | Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe. |
| --- | --- |

(3)

Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

| (4) | Nadomestila se dodelijo samo proizvodom, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in ustrezajo zahtevam Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (2) in Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (3) ter zahtevam označevanja iz točke A Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(4)

Nadomestila se dodelijo samo proizvodom, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in ustrezajo zahtevam Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (2) in Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (3) ter zahtevam označevanja iz točke A Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

| (5) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(5)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Proizvodi, ki so upravičeni do izvoznih nadomestil iz člena 164 Uredbe (ES) št. 1234/2007, in zneski teh nadomestil so določeni v Prilogi k tej uredbi, ob upoštevanju pogojev iz odstavka 2 tega člena.

2.   Proizvodi, ki so upravičeni do nadomestila v skladu z odstavkom 1, morajo izpolnjevati zahteve uredb (ES) št. 852/2004 in (ES) št. 853/2004 ter morajo zlasti biti pripravljeni v odobrenem obratu in izpolnjevati zahteve označevanja iz oddelka I Priloge II k Uredbi (ES) št. 853/2004 ter zahteve, določene v točki A Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 21. novembra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. novembra 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 139, 30.4.2004, str. 1.

2

(3)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

3

---

PRILOGA

Izvozna nadomestila za jajca od 21. novembra 2008 dalje

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembni kraj | Merska enota | Znesek nadomestila |
| --- | --- | --- | --- |
| 0407 00 11 9000 | A02 | EUR/100 kos | 0,78 |
| 0407 00 19 9000 | A02 | EUR/100 kos | 0,39 |
| 0407 00 30 9000 | E09 | EUR/100 kg | 0,00 |
| E10 | EUR/100 kg | 16,00 |
| E19 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0408 11 80 9100 | A03 | EUR/100 kg | 16,75 |
| 0408 19 81 9100 | A03 | EUR/100 kg | 8,38 |
| 0408 19 89 9100 | A03 | EUR/100 kg | 8,38 |
| 0408 91 80 9100 | A03 | EUR/100 kg | 10,59 |
| 0408 99 80 9100 | A03 | EUR/100 kg | 2,68 |
| N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Drugi namembni kraji so:






  E09 | Kuvajt, Bahrajn, Oman, Katar, Združeni arabski emirati, Jemen, Hongkong SAR, Rusija, Turčija. |
| E10 | Južna Koreja, Japonska, Malezija, Tajska, Tajvan, Filipini. |
| E19 | Vsi namembni kraji razen Švice ter skupin E09 in E10. |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembni kraj

Merska enota

Znesek nadomestila

0407 00 11 9000

A02

EUR/100 kos

0,78

0407 00 19 9000

A02

EUR/100 kos

0,39

0407 00 30 9000

E09

EUR/100 kg

0,00

E10

EUR/100 kg

16,00

E19

EUR/100 kg

0,00

0408 11 80 9100

A03

EUR/100 kg

16,75

0408 19 81 9100

A03

EUR/100 kg

8,38

0408 19 89 9100

A03

EUR/100 kg

8,38

0408 91 80 9100

A03

EUR/100 kg

10,59

0408 99 80 9100

A03

EUR/100 kg

2,68

N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Drugi namembni kraji so:

E09

Kuvajt, Bahrajn, Oman, Katar, Združeni arabski emirati, Jemen, Hongkong SAR, Rusija, Turčija.

E10

Južna Koreja, Japonska, Malezija, Tajska, Tajvan, Filipini.

E19

Vsi namembni kraji razen Švice ter skupin E09 in E10.

---

| 21.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/7

---

UREDBA
  KOMISIJE (ES) št. 1155/2008

z dne 20. novembra 2008

o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju perutninskega mesa

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (1) ter zlasti zadnjega pododstavka člena 164(2) in člena 170 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v delu XX Priloge I k navedeni uredbi, in cenami za te proizvode v Skupnosti lahko krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v delu XX Priloge I k navedeni uredbi, in cenami za te proizvode v Skupnosti lahko krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Ob upoštevanju trenutnih razmer na trgu perutninskega mesa morajo biti izvozna nadomestila določena v skladu s pravili in merili iz členov 162 do 164, 167, 169 in 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju trenutnih razmer na trgu perutninskega mesa morajo biti izvozna nadomestila določena v skladu s pravili in merili iz členov 162 do 164, 167, 169 in 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| (3) | Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, zlasti kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe. |
| --- | --- |

(3)

Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, zlasti kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

| (4) | Nadomestila se dodelijo samo proizvodom, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in imajo identifikacijsko oznako iz člena 5(1)(b) Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (2). Ti proizvodi morajo prav tako izpolnjevati zahteve Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (3). |
| --- | --- |

(4)

Nadomestila se dodelijo samo proizvodom, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in imajo identifikacijsko oznako iz člena 5(1)(b) Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (2). Ti proizvodi morajo prav tako izpolnjevati zahteve Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (3).

| (5) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(5)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Proizvodi, ki so upravičeni do izvoznih nadomestil iz člena 164 Uredbe (ES) št. 1234/2007, in zneski teh nadomestil so določeni v Prilogi k tej uredbi, ob upoštevanju pogojev iz odstavka 2 tega člena.

2.   Proizvodi, ki so upravičeni do nadomestila v skladu z odstavkom 1, morajo izpolnjevati zahteve uredb (ES) št. 852/2004 in (ES) št. 853/2004 ter morajo zlasti biti pripravljeni v odobrenem obratu in izpolnjevati zahteve označevanja iz oddelka I Priloge II k Uredbi (ES) št. 853/2004.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 21. novembra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. novembra 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

2

(3)  UL L 139, 30.4.2004, str. 1. Popravljena različica v UL L 226, 25.6.2004, str. 3.

3

---

PRILOGA

Izvozna nadomestila za perutninsko meso od 21. novembra 2008

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembni kraj | Merska enota | Znesek nadomestila |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,94 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,94 |
| 0207 12 10 9900 | V03 | EUR/100 kg | 30,00 |
| 0207 12 90 9190 | V03 | EUR/100 kg | 30,00 |
| 0207 12 90 9990 | V03 | EUR/100 kg | 30,00 |
| N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Drugi namembni kraji so:






  V03 | A24, Angola, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Oman, Združeni arabski emirati, Jordanija, Jemen, Libanon, Irak, Iran. |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembni kraj

Merska enota

Znesek nadomestila

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 pcs

0,94

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 pcs

0,94

0207 12 10 9900

V03

EUR/100 kg

30,00

0207 12 90 9190

V03

EUR/100 kg

30,00

0207 12 90 9990

V03

EUR/100 kg

30,00

N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Drugi namembni kraji so:

V03

A24, Angola, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Oman, Združeni arabski emirati, Jordanija, Jemen, Libanon, Irak, Iran.

---

| 21.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1156/2008

z dne 20. novembra 2008

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) ter zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.

| (3) | V skladu z navedenimi splošnimi pravili je treba blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz Priloge uvrstiti pod oznake CN, navedene v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3 navedene preglednice. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z navedenimi splošnimi pravili je treba blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz Priloge uvrstiti pod oznake CN, navedene v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3 navedene preglednice.

| (4) | Primerno je zagotoviti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je zagotoviti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu s to uredbo.

| (5) | Odbor za carinski zakonik ni dal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(5)

Odbor za carinski zakonik ni dal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznake KN iz stolpca 2 navedene tabele.

Člen 2

Na podlagi člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 se je za obdobje treh mesecev mogoče še naprej sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic in niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. novembra 2008

Za Komisijo

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Aparat za snemanje, reprodukcijo in predvajanje fotografij (t. i. „digitalni okvir za fotografije“) z dimenzijami celotnega aparata 17 (D) × 12,9 (Š) × 12,3 (G) cm, sestavljen iz naslednjih glavnih komponent v istem ohišju:






  — | barvni monitor s tekočimi kristali (LCD) z diagonalno izmero ekrana 13 cm (5,1 palcev) in ločljivostjo slike 320 × 240 točk, |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

1.

Aparat za snemanje, reprodukcijo in predvajanje fotografij (t. i. „digitalni okvir za fotografije“) z dimenzijami celotnega aparata 17 (D) × 12,9 (Š) × 12,3 (G) cm, sestavljen iz naslednjih glavnih komponent v istem ohišju:

—

barvni monitor s tekočimi kristali (LCD) z diagonalno izmero ekrana 13 cm (5,1 palcev) in ločljivostjo slike 320 × 240 točk,

| — | reža za SIM-kartico, |
| --- | --- |

—

reža za SIM-kartico,

| — | infrardeči vmesnik, |
| --- | --- |

—

infrardeči vmesnik,

| — | notranji pomnilnik in |
| --- | --- |

—

notranji pomnilnik in

| — | upravljalna stikala. |
| --- | --- |

—

upravljalna stikala.

Fotografije se prenašajo na notranji pomnilnik aparata z združljive naprave (kot so mobilni telefon, naprava za avtomatsko obdelavo podatkov ali digitalni fotoaparat) po infrardečih signalih ali SIM-kartici prek multimedijskih sporočil (MMS).

Fotografije se prav tako lahko prenašajo po infrardečem signalu z aparata na združljivo napravo.

Aparat podpira formate JPEG in GIF z najvišjo ločljivostjo slike 1 024 × 728 točk.

Fotografije se lahko prikazujejo kot posamezne slike ali kot diaprojekcija.

Na notranjem pomnilniku je lahko shranjenih do 50 fotografij.

8528 59 90

Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opomba 3 k oddelku XVI ter besedilo oznak KN 8528, 8528 59 in 8528 59 90.

Aparat je sestavljena naprava v skladu z opombo 3 k oddelku XVI, zato se uvršča, kot da je sestavljen samo iz tiste komponente, ki opravlja njegovo glavno funkcijo.

Zaradi zmožnosti prikazovanja fotografij se za glavno funkcijo aparata šteje funkcija monitorja, ki je individualna funkcija, opredeljena pod tarifno številko 8528.

Dejstvo, da se signali ne predvajajo neposredno iz zunanjega vira, ne izključuje uvrstitve pod tarifno številko 8528, ker so monitorji iz te tarifne številke zmožni sprejemati raznovrstne signale iz različnih virov (glej tudi pojasnjevalne opombe harmoniziranega sistema k tarifni številki 8528, tretji odstavek).

Aparat se zato uvrsti pod oznako KN 8528 59 90 kot barvni monitor.

| 2. | Aparat za snemanje, reprodukcijo in prikazovanje fotografij in video posnetkov ter za snemanje in reprodukcijo zvoka (t. i. „digitalni okvir za slike“) z dimenzijami celotnega aparata 33 (Š) × 24,1 (V) × 4,1 (G) cm, sestavljen iz naslednjih glavnih komponent v istem ohišju:






  — | barvni monitor s tekočimi kristali (LCD) z diagonalno izmero 25,4 cm (10 palcev) in ločljivostjo slike 800 × 480 točk, |
| --- | --- | --- |

2.

Aparat za snemanje, reprodukcijo in prikazovanje fotografij in video posnetkov ter za snemanje in reprodukcijo zvoka (t. i. „digitalni okvir za slike“) z dimenzijami celotnega aparata 33 (Š) × 24,1 (V) × 4,1 (G) cm, sestavljen iz naslednjih glavnih komponent v istem ohišju:

—

barvni monitor s tekočimi kristali (LCD) z diagonalno izmero 25,4 cm (10 palcev) in ločljivostjo slike 800 × 480 točk,

| — | notranji pomnilnik z zmogljivostjo 128 MB, |
| --- | --- |

—

notranji pomnilnik z zmogljivostjo 128 MB,

| — | reže za spominske kartice, |
| --- | --- |

—

reže za spominske kartice,

| — | vgrajeni zvočniki, |
| --- | --- |

—

vgrajeni zvočniki,

| — | dva USB-vmesnika in |
| --- | --- |

—

dva USB-vmesnika in

| — | upravljalna stikala. |
| --- | --- |

—

upravljalna stikala.

Podpira naslednje formate:

| — | avdio: MP3, |
| --- | --- |

—

avdio: MP3,

| — | fotografije: JPEG, GIF, |
| --- | --- |

—

fotografije: JPEG, GIF,

| — | video: MPEG1, MPEG4, MOV, AVI. |
| --- | --- |

—

video: MPEG1, MPEG4, MOV, AVI.

V reže za spominske kartice je možno priključiti različne vrste polprevodniških nosilcev s trajnim pomnilnikom.

Fotografije se lahko prikazujejo kot posamezne slike, diaprojekcija ali sličice.

Aparat je mogoče povezati z združljivim aparatom, na primer digitalnim fotoaparatom, tiskalnikom ali napravo za avtomatsko obdelavo podatkov.

8528 59 90

Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opomba 3 k oddelku XVI ter besedilo oznak KN 8528, 8528 59 in 8528 59 90.

Aparat je sestavljena naprava v skladu z opombo 3 k oddelku XVI, zato se uvršča, kot da je sestavljeno samo iz tiste komponente, ki opravlja njegovo glavno funkcijo.

Glede na obliko in zasnovo je namen aparata predvajanje fotografij in video posnetkov. Snemanje fotografij in video posnetkov se šteje za drugotno funkcijo aparata. Zato se za njegovo glavno funkcijo šteje funkcija monitorja, ki je individualna funkcija, opredeljena pod tarifno številko 8528.

Dejstvo, da se signali ne predvajajo neposredno iz zunanjega vira, ne izključuje uvrstitve pod tarifno številko 8528, ker so monitorji pod to tarifno številko zmožni sprejemati raznovrstne signale iz različnih virov (glej tudi pojasnjevalne opombe harmoniziranega sistema k tarifni številki 8528, tretji odstavek).

Aparat se zato uvrsti pod oznako KN 8528 59 90 kot barvni monitor.

---

| 21.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/12

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1157/2008

z dne 20. novembra 2008

o prepovedi ribolova na grenlandsko morsko ploščo v območju NAFO 3LMNO s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2008. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2008.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2008 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po tem datumu je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. novembra 2008

Za Komisijo

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1.

2

(3)  UL L 19, 23.1.2008, str. 1.

3

---

PRILOGA

| št. | 60/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Stalež | GHL/N3LMNO |
| Vrsta | grenlandska morska plošča (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Območje | NAFO 3LMNO |
| Datum | 11.10.2008 |

št.

60/T&Q

Država članica

Španija

Stalež

GHL/N3LMNO

Vrsta

grenlandska morska plošča (Reinhardtius hippoglossoides)

Območje

NAFO 3LMNO

Datum

11.10.2008

---

| 21.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/14

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1158/2008

z dne 20. novembra 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 1134/2008 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 16. novembra 2008

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uvozne dajatve v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. novembra 2008, so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 1134/2008 (3). |
| --- | --- |

(1)

Uvozne dajatve v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. novembra 2008, so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 1134/2008 (3).

| (2) | Ker izračunano povprečje uvoznih dajatev za 5 EUR/t odstopa od določene dajatve, je potrebna prilagoditev uvoznih dajatev, določenih v Uredbi (ES) št. 1134/2008. |
| --- | --- |

(2)

Ker izračunano povprečje uvoznih dajatev za 5 EUR/t odstopa od določene dajatve, je potrebna prilagoditev uvoznih dajatev, določenih v Uredbi (ES) št. 1134/2008.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1134/2008 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1134/2008 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi I in II k Uredbi (ES) št. 1134/2008 se nadomestita z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 21. novembra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. novembra 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125.

2

(3)  UL L 306, 15.11.2008, str. 63.

3

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se uporabljajo od 21. novembra 2008

| Oznaka KN | Poimenovanje | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA trda, visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICA navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | RŽ | 24,22 |
| 1005 10 90 | KORUZA semenska, razen hibridne | 14,77 |
| 1005 90 00 | KORUZA razen semenske (2) | 14,77 |
| 1007 00 90 | SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev | 24,22 |

Oznaka KN

Poimenovanje

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA trda, visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

0,00

1001 90 91

PŠENICA navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

RŽ

24,22

1005 10 90

KORUZA semenska, razen hibridne

14,77

1005 90 00

KORUZA razen semenske (2)

14,77

1007 00 90

SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev

24,22

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa, je prevoznik z uporabo člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju,

| — | 2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

14.11.2008-19.11.2008

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza | Trda pšenica, visoke kakovosti | Trda pšenica srednje kakovosti (2) | Trda pšenica, nizke kakovosti (3) | Ječmen |
| Borza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotacija | 200,85 | 118,58 | — | — | — | — |
| Cena FOB ZDA | — | — | 239,24 | 229,24 | 209,24 | 123,19 |
| Premija za Zaliv | — | 12,15 | — | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | 23,58 | — | — | — | — | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Trda pšenica, visoke kakovosti

Trda pšenica srednje kakovosti (2)

Trda pšenica, nizke kakovosti (3)

Ječmen

Borza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotacija

200,85

118,58

—

—

—

—

Cena FOB ZDA

—

—

239,24

229,24

209,24

123,19

Premija za Zaliv

—

12,15

—

—

—

—

Premija za Velika jezera

23,58

—

—

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:






  Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam: | 12,25 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam: | 10,08 EUR/t |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam:

12,25 EUR/t

Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam:

10,08 EUR/t

---

(1)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(2)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(3)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

---

| 21.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/17

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1159/2008

z dne 20. novembra 2008

o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1) in zlasti člena 143 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2783/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupnem sistemu trgovine za ovalbumin in laktalbumin ter zlasti člena 3(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (2) navaja podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in določa reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (2) navaja podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in določa reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin.

| (2) | Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju sprememb cen glede na poreklo. Zato je treba objaviti reprezentativne cene. |
| --- | --- |

(2)

Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju sprememb cen glede na poreklo. Zato je treba objaviti reprezentativne cene.

| (3) | Glede na razmere na trgu je treba to spremembo čim prej izvesti. |
| --- | --- |

(3)

Glede na razmere na trgu je treba to spremembo čim prej izvesti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1484/95 se nadomesti s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. novembra 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 145, 29.6.1995, str. 47.

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 20. novembra 2008 o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95

„PRILOGA I

| Tarifna oznaka KN | Poimenovanje proizvodov | Reprezentativna cena
  (v EUR/100 kg) | Varščina iz člena 3(3)
  (v EUR/100 kg) | Poreklo (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Piščančji trupi, znani kot 70 % piščanci, zamrznjeni | 111,1 | 0 | BR |
| 134,4 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Piščančji trupi, znani kot 65 % piščanci, zamrznjeni | 135,0 | 0 | BR |
| 135,3 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Kosi kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni | 231,0 | 21 | BR |
| 251,6 | 15 | AR |
| 301,8 | 0 | CL |
| 0207 14 50 | Piščančja prsa, zamrznjena | 191,2 | 6 | BR |
| 0207 14 60 | Noge piščancev, zamrznjene | 118,6 | 7 | BR |
| 0207 25 10 | Puranji trupi, znani kot 80 % purani, zamrznjeni | 189,8 | 0 | BR |
| 0207 27 10 | Kosi purana brez kosti, zamrznjeni | 294,3 | 1 | BR |
| 335,8 | 0 | CL |
| 0408 91 80 | Jajca brez lupine, sušena | 450,7 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Pripravki iz surovih kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus | 209,7 | 23 | BR |
| 3502 11 90 | Jajčni albumin, posušen | 589,6 | 0 | AR |

Tarifna oznaka KN

Poimenovanje proizvodov

Reprezentativna cena

(v EUR/100 kg)

Varščina iz člena 3(3)

(v EUR/100 kg)

Poreklo (1)

0207 12 10

Piščančji trupi, znani kot 70 % piščanci, zamrznjeni

111,1

0

BR

134,4

0

AR

0207 12 90

Piščančji trupi, znani kot 65 % piščanci, zamrznjeni

135,0

0

BR

135,3

0

AR

0207 14 10

Kosi kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni

231,0

21

BR

251,6

15

AR

301,8

0

CL

0207 14 50

Piščančja prsa, zamrznjena

191,2

6

BR

0207 14 60

Noge piščancev, zamrznjene

118,6

7

BR

0207 25 10

Puranji trupi, znani kot 80 % purani, zamrznjeni

189,8

0

BR

0207 27 10

Kosi purana brez kosti, zamrznjeni

294,3

1

BR

335,8

0

CL

0408 91 80

Jajca brez lupine, sušena

450,7

0

AR

1602 32 11

Pripravki iz surovih kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus

209,7

23

BR

3502 11 90

Jajčni albumin, posušen

589,6

0

AR

---

(1)  Po nomenklaturi držav, določeni v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka ‚ZZ‘ predstavlja ‚drugo poreklo‘.“

1

---

| 21.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/19

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1160/2008

z dne 20. novembra 2008

o določitvi stopenj nadomestil za jajca in jajčne rumenjake, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1), in zlasti člena 164(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 162(1)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami v mednarodni trgovini za proizvode iz člena 1(1)(s) navedene uredbe dela XIX Priloge I k navedeni uredbi in cenami v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom, če se to blago izvozi kot blago, našteto v delu V Priloge XX k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Člen 162(1)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami v mednarodni trgovini za proizvode iz člena 1(1)(s) navedene uredbe dela XIX Priloge I k navedeni uredbi in cenami v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom, če se to blago izvozi kot blago, našteto v delu V Priloge XX k navedeni uredbi.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 glede sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določanje višine takšnih nadomestil (2), navaja proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki se uporablja, ko se ti proizvodi izvozijo kot blago iz dela V Priloge XX k Uredbi (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 glede sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določanje višine takšnih nadomestil (2), navaja proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki se uporablja, ko se ti proizvodi izvozijo kot blago iz dela V Priloge XX k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

| (3) | V skladu s členom 14(2)(b) Uredbe (ES) št. 1043/2005 je treba stopnjo nadomestila na 100 kg za vsakega od zadevnih osnovnih proizvodov določiti za enako obdobje, kot velja za določanje nadomestil za izvoz teh proizvodov v nepredelanem stanju. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 14(2)(b) Uredbe (ES) št. 1043/2005 je treba stopnjo nadomestila na 100 kg za vsakega od zadevnih osnovnih proizvodov določiti za enako obdobje, kot velja za določanje nadomestil za izvoz teh proizvodov v nepredelanem stanju.

| (4) | Člen 11 Sporazuma o kmetijstvu, sklenjenega med urugvajskim krogom, določa, da izvozno nadomestilo za proizvod, vsebovan v blagu, ne sme presegati nadomestila, ki se uporablja za ta proizvod, kadar se izvozi brez nadaljnje predelave. |
| --- | --- |

(4)

Člen 11 Sporazuma o kmetijstvu, sklenjenega med urugvajskim krogom, določa, da izvozno nadomestilo za proizvod, vsebovan v blagu, ne sme presegati nadomestila, ki se uporablja za ta proizvod, kadar se izvozi brez nadaljnje predelave.

| (5) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni podal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(5)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni podal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Stopnje nadomestil, ki se uporabljajo za osnovne proizvode, naštete v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1043/2005 in v členu 1(1)(s) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se izvažajo kot blago, navedeno v delu V Priloge XX k Uredbi (ES) št. 1234/2007, se določijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 21. novembra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. novembra 2008

Za Komisijo

Heinz ZOUREK

Generalni direktor za podjetništvo in industrijo

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 172, 5.7.2005, str. 24.

2

---

PRILOGA

Stopnje nadomestil, ki se od 21. novembra 2008 uporabljajo za jajca in jajčne rumenjake, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Poimenovanje | Namembne države (1) | Stopnja nadomestila |
| 0407 00 | Ptičja jajca, v lupini, sveža, konzervirana ali kuhana: | | |
| – Perutnine | | |
| 0407 00 30 | – – Druga: | | |
| (a) | Za izvoz jajčnih ovalbuminov iz oznak KN 3502 11 90 in 3502 19 90 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Poimenovanje

Namembne države (1)

Stopnja nadomestila

0407 00

Ptičja jajca, v lupini, sveža, konzervirana ali kuhana:

– Perutnine

0407 00 30

– – Druga:

(a)

Za izvoz jajčnih ovalbuminov iz oznak KN 3502 11 90 in 3502 19 90

02

0,00

03

16,00

04

0,00

| (b) | Za izvoz drugega blaga |
| --- | --- |

(b)

Za izvoz drugega blaga

01

0,00

0408

Ptičja jajca, brez lupine ter jajčni rumenjaki, sveža, sušena, kuhana v vodi ali sopari, oblikovana, zamrznjena ali kako drugače konzervirana, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih:

– Rumenjaki:

0408 11

– – sušeni:

ex 0408 11 80

– – – primerni za človeško prehrano:

nesladkani

01

16,75

0408 19

– – drugi:

– – – primerni za človeško prehrano:

ex 0408 19 81

– – – – tekoči:

nesladkani

01

8,38

ex 0408 19 89

– – – – zamrznjeni:

nesladkani

01

8,38

– Drugo:

0408 91

– – sušeno:

ex 0408 91 80

– – – primerno za človeško prehrano:

nesladkano

01

10,59

0408 99

– – drugo:

ex 0408 99 80

– – – primerno za človeško prehrano:

nesladkano

01

2,68

---

(1)  Namembne države so naslednje:

| 01 | tretje države. Za Švico in Lihtenštajn te stopnje ne veljajo za blago iz preglednic I in II k Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, |
| --- | --- |
| 02 | Kuvajt, Bahrajn, Oman, Katar, Združeni arabski emirati, Jemen, Turčija, Hongkong, JAR in Rusija, |
| 03 | Južna Koreja, Japonska, Malezija, Tajska, Tajvan in Filipini, |
| 04 | vse namembne države razen Švice in tistih iz 02 in 03. |

01

tretje države. Za Švico in Lihtenštajn te stopnje ne veljajo za blago iz preglednic I in II k Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972,

02

Kuvajt, Bahrajn, Oman, Katar, Združeni arabski emirati, Jemen, Turčija, Hongkong, JAR in Rusija,

03

Južna Koreja, Japonska, Malezija, Tajska, Tajvan in Filipini,

04

vse namembne države razen Švice in tistih iz 02 in 03.

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 21.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/21

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 20. maja 2008

o nizozemski državni pomoči za spodbujanje in poenostavitev prestrukturiranja vrtnarskega sektorja (C 74/03 ex N 450/01)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1847)

(Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(2008/875/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

potem ko je vse zainteresirane pozvala, da v skladu z navedenimi členi predložijo pripombe (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | V dopisu z dne 27. junija 2001, ki je bil evidentiran 4. julija 2001, je Stalno predstavništvo Nizozemske pri Evropski uniji Komisijo v skladu s členom 88(3) Pogodbe obvestilo o svoji udeležbi v družbi z omejeno odgovornostjo v sektorju kmetijske pridelave v rastlinjakih, ki se ukvarja z nakupom gospodarstev in parcel (evidentirano pod št. N 450/01). |
| --- | --- |

(1)

V dopisu z dne 27. junija 2001, ki je bil evidentiran 4. julija 2001, je Stalno predstavništvo Nizozemske pri Evropski uniji Komisijo v skladu s členom 88(3) Pogodbe obvestilo o svoji udeležbi v družbi z omejeno odgovornostjo v sektorju kmetijske pridelave v rastlinjakih, ki se ukvarja z nakupom gospodarstev in parcel (evidentirano pod št. N 450/01).

| (2) | V dopisih z dne 11. marca 2002, 15. julija 2002, 17. decembra 2002 in 21. oktobra 2003, ki so bili evidentirani 12. marca 2002, 18. julija 2002, 26. decembra 2002 in 25. oktobra 2003, so nizozemski organi Komisiji posredovali nadaljnje informacije. |
| --- | --- |

(2)

V dopisih z dne 11. marca 2002, 15. julija 2002, 17. decembra 2002 in 21. oktobra 2003, ki so bili evidentirani 12. marca 2002, 18. julija 2002, 26. decembra 2002 in 25. oktobra 2003, so nizozemski organi Komisiji posredovali nadaljnje informacije.

| (3) | V dopisu z dne 10. decembra 2003 (2) je Komisija Nizozemski sporočila, da se je odločila v zvezi z navedeno priglasitvijo sprožiti postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(3)

V dopisu z dne 10. decembra 2003 (2) je Komisija Nizozemski sporočila, da se je odločila v zvezi z navedeno priglasitvijo sprožiti postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES.

| (4) | Sklep Komisije o sprožitvi postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je vse zainteresirane pozvala, da v enem mesecu predložijo pripombe. Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih. |
| --- | --- |

(4)

Sklep Komisije o sprožitvi postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je vse zainteresirane pozvala, da v enem mesecu predložijo pripombe. Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih.

| (5) | V dopisu z dne 11. januarja 2004, ki je bil evidentiran 21. januarja 2004, so nizozemski organi predložili zahtevane informacije. V letu 2004 se je Komisija večkrat srečala z nizozemskimi organi. Poleg tega so nizozemski organi v dopisu z dne 18. maja 2005, ki je bil evidentiran 23. maja 2005, predložili pripombe v zvezi s sproženim postopkom. |
| --- | --- |

(5)

V dopisu z dne 11. januarja 2004, ki je bil evidentiran 21. januarja 2004, so nizozemski organi predložili zahtevane informacije. V letu 2004 se je Komisija večkrat srečala z nizozemskimi organi. Poleg tega so nizozemski organi v dopisu z dne 18. maja 2005, ki je bil evidentiran 23. maja 2005, predložili pripombe v zvezi s sproženim postopkom.

II.   OPIS

| (6) | Leta 2001 sta Land- en Tuinbouw Organisatie Nederland (LTO) (4) in Ontwikkelings- en Participatiebedrijf Publiek Private Sector BV (OPP), družba z omejeno odgovornostjo, napovedali, da nameravata ustanoviti družbo „Stallingsbedrijf Glastuinbouw Nederland Beheer BV“ (SGN). Ta družba naj bi v sektorju kmetijske pridelave v rastlinjakih kupovala, časovno omejeno upravljala in prodajala gospodarstva in parcele ter s tem pospešila in poenostavila prestrukturiranje vrtnarskega sektorja. |
| --- | --- |

(6)

Leta 2001 sta Land- en Tuinbouw Organisatie Nederland (LTO) (4) in Ontwikkelings- en Participatiebedrijf Publiek Private Sector BV (OPP), družba z omejeno odgovornostjo, napovedali, da nameravata ustanoviti družbo „Stallingsbedrijf Glastuinbouw Nederland Beheer BV“ (SGN). Ta družba naj bi v sektorju kmetijske pridelave v rastlinjakih kupovala, časovno omejeno upravljala in prodajala gospodarstva in parcele ter s tem pospešila in poenostavila prestrukturiranje vrtnarskega sektorja.

| (7) | Po ustanovitvi SGN naj bi Productschap Tuinbouw (PT) (5), ministrstvo za kmetijstvo, naravo in kakovost živil (LNV), OPP in SGN ustanovili komanditno družbo. V tej komanditni družbi naj bi bil SGN komplementar, ostali partnerji pa komanditisti. Komanditna družba naj bi v sektorju kmetijske pridelave v rastlinjakih kupovala, časovno omejeno upravljala in prodajala gospodarstva in parcele ter s tem pospešila ter poenostavila prestrukturiranje vrtnarskega sektorja. |
| --- | --- |

(7)

Po ustanovitvi SGN naj bi Productschap Tuinbouw (PT) (5), ministrstvo za kmetijstvo, naravo in kakovost živil (LNV), OPP in SGN ustanovili komanditno družbo. V tej komanditni družbi naj bi bil SGN komplementar, ostali partnerji pa komanditisti. Komanditna družba naj bi v sektorju kmetijske pridelave v rastlinjakih kupovala, časovno omejeno upravljala in prodajala gospodarstva in parcele ter s tem pospešila ter poenostavila prestrukturiranje vrtnarskega sektorja.

| (8) | Za ustanovitev komanditne družbe je bil potreben začetni kapital. Kapitalski vložek naj bi bil razdeljen, kot sledi:






  — | ministrstvo za kmetijstvo, naravo in kakovost živil (prek Bureau Beheer Landbouwgronden (BBL)): kapital: 2 268 500 EUR; podrejena posojila, tržna vrednost: 2 268 500 EUR; |
| --- | --- | --- |

(8)

Za ustanovitev komanditne družbe je bil potreben začetni kapital. Kapitalski vložek naj bi bil razdeljen, kot sledi:

—

ministrstvo za kmetijstvo, naravo in kakovost živil (prek Bureau Beheer Landbouwgronden (BBL)): kapital: 2 268 500 EUR; podrejena posojila, tržna vrednost: 2 268 500 EUR;

| — | PT (6): kapital: 2 722 500 EUR; podrejena posojila, tržna vrednost: 2 722 500 EUR |
| --- | --- |

—

PT (6): kapital: 2 722 500 EUR; podrejena posojila, tržna vrednost: 2 722 500 EUR

| — | OPP: kapital: 4 991 000 EUR |
| --- | --- |

—

OPP: kapital: 4 991 000 EUR

| — | SGN: kapital: 150 000 EUR. |
| --- | --- |

—

SGN: kapital: 150 000 EUR.

| (9) | Letni donos kapitala, vloženega v komanditno družbo, in podrejenih posojil je 15 % v gotovini v času projekta (15 let). Delničarjem se dividende izplačajo vsako leto. Donos in dividenda se določita glede na tržni tečaj. |
| --- | --- |

(9)

Letni donos kapitala, vloženega v komanditno družbo, in podrejenih posojil je 15 % v gotovini v času projekta (15 let). Delničarjem se dividende izplačajo vsako leto. Donos in dividenda se določita glede na tržni tečaj.

| (10) | Ustanovitev komanditne družbe in SGN naj bi spodbudila prostorsko prestrukturiranje vrtnarskega sektorja. Cilj tega naj bi bil, da bi bili vrtnarji osredotočeni na posebna področja, zaradi česar bi se sektor lažje prilagodil zahtevam prostorskega urejanja in okoljske trajnosti. |
| --- | --- |

(10)

Ustanovitev komanditne družbe in SGN naj bi spodbudila prostorsko prestrukturiranje vrtnarskega sektorja. Cilj tega naj bi bil, da bi bili vrtnarji osredotočeni na posebna področja, zaradi česar bi se sektor lažje prilagodil zahtevam prostorskega urejanja in okoljske trajnosti.

| (11) | V skladu z njenim statutom se komanditna družba ne sme ukvarjati z dejavnostmi na področju nepremičnin ali špekulacijami, ki bi lahko vplivale na cene zemlje. Ukvarja se lahko samo z nakupom, prodajo in časovno omejenim upravljanjem lastnine. Komanditna družba in njen komanditist SGN lahko kupujeta, prodajata in časovno omejeno upravljata zemljo glede na tržno ceno. Nakup, prodaja in časovno omejeno upravljanje pod tržno ceno so s statutom prepovedani. Organi zasebnih podjetij v sektorju ne zavezujejo in ne spodbujajo k sodelovanju (zlasti) s komanditno družbo. |
| --- | --- |

(11)

V skladu z njenim statutom se komanditna družba ne sme ukvarjati z dejavnostmi na področju nepremičnin ali špekulacijami, ki bi lahko vplivale na cene zemlje. Ukvarja se lahko samo z nakupom, prodajo in časovno omejenim upravljanjem lastnine. Komanditna družba in njen komanditist SGN lahko kupujeta, prodajata in časovno omejeno upravljata zemljo glede na tržno ceno. Nakup, prodaja in časovno omejeno upravljanje pod tržno ceno so s statutom prepovedani. Organi zasebnih podjetij v sektorju ne zavezujejo in ne spodbujajo k sodelovanju (zlasti) s komanditno družbo.

| (12) | Po mnenju nizozemskih organov ukrep vrtnarjem ne bo zagotovil neposrednih ali posrednih prednosti, ki bi lahko vplivale na konkurenco ali jo omejevale, saj mora komanditna družba gospodarstva ali parcele prodajati po tržni ceni, če želi obdržati marže in dobiček ter tako še naprej opravljati svoje dejavnosti. |
| --- | --- |

(12)

Po mnenju nizozemskih organov ukrep vrtnarjem ne bo zagotovil neposrednih ali posrednih prednosti, ki bi lahko vplivale na konkurenco ali jo omejevale, saj mora komanditna družba gospodarstva ali parcele prodajati po tržni ceni, če želi obdržati marže in dobiček ter tako še naprej opravljati svoje dejavnosti.

| (13) | Čas trajanja ukrepa je 15 let. Ukrep ni združljiv z drugimi ukrepi pomoči. Za ukrep so bila dodeljena sredstva v višini 15 123 000 EUR skupaj. |
| --- | --- |

(13)

Čas trajanja ukrepa je 15 let. Ukrep ni združljiv z drugimi ukrepi pomoči. Za ukrep so bila dodeljena sredstva v višini 15 123 000 EUR skupaj.

| (14) | Komisija je v zvezi z navedenim ukrepom sprožila postopek, ker na podlagi omejenih informacij, ki jih je prejela, ni mogla sklepati, ali je ukrep združljiv s členom 87 Pogodbe. V sklepu o sprožitvi postopka je Komisija pojasnila, katere informacije potrebuje, da bo lahko presodila, ali ukrep pomeni državno pomoč in če da, ali je pomoč združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je v zvezi z navedenim ukrepom sprožila postopek, ker na podlagi omejenih informacij, ki jih je prejela, ni mogla sklepati, ali je ukrep združljiv s členom 87 Pogodbe. V sklepu o sprožitvi postopka je Komisija pojasnila, katere informacije potrebuje, da bo lahko presodila, ali ukrep pomeni državno pomoč in če da, ali je pomoč združljiva z notranjim trgom.

| (15) | V priglasitvi so navedeni podatki o ustanovitvi SGN, ki naj bi 50 % začetnega kapitala financirala z državnimi sredstvi (7). Poleg tega naj bi država prispevala tudi največ sredstev za začetni kapital komanditne družbe. Ob sprožitvi postopka Komisija ni mogla ugotoviti, ali so nizozemski organi pri določanju deležev upoštevali načelo „zasebni investitor v tržnem gospodarstvu“ in ali se shema lahko uporablja za reševanje družb v težavah. Komisija zato še vedno meni, da je vlaganje državnih sredstev v SGN in komanditno družbo nizozemskemu sektorju kmetijske pridelave v rastlinjakih zagotovilo prednosti, zaradi česar to predstavlja pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(15)

V priglasitvi so navedeni podatki o ustanovitvi SGN, ki naj bi 50 % začetnega kapitala financirala z državnimi sredstvi (7). Poleg tega naj bi država prispevala tudi največ sredstev za začetni kapital komanditne družbe. Ob sprožitvi postopka Komisija ni mogla ugotoviti, ali so nizozemski organi pri določanju deležev upoštevali načelo „zasebni investitor v tržnem gospodarstvu“ in ali se shema lahko uporablja za reševanje družb v težavah. Komisija zato še vedno meni, da je vlaganje državnih sredstev v SGN in komanditno družbo nizozemskemu sektorju kmetijske pridelave v rastlinjakih zagotovilo prednosti, zaradi česar to predstavlja pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

III.   PRIPOMBE NIZOZEMSKE

| (16) | V dopisu z dne 18. maja 2005 so nizozemski organi Komisiji posredovali pripombe na sprožitev postopka. Poleg tega je Komisija v dopisih z dne 11. januarja 2004 kot tudi na različnih dvostranskih srečanjih, ki so potekala leta 2004, prejela dodatne informacije. |
| --- | --- |

(16)

V dopisu z dne 18. maja 2005 so nizozemski organi Komisiji posredovali pripombe na sprožitev postopka. Poleg tega je Komisija v dopisih z dne 11. januarja 2004 kot tudi na različnih dvostranskih srečanjih, ki so potekala leta 2004, prejela dodatne informacije.

| (17) | V dopisu z dne 11. januarja 2004 so nizozemski organi predložili naslednje informacije:






  — | Vodstvo SGN je pojasnilo, da so prodaja in povratni zakup gospodarstev in parcel izključeni in da bo to jasno navedeno tudi v prodajnih pogodbah. |
| --- | --- | --- |

(17)

V dopisu z dne 11. januarja 2004 so nizozemski organi predložili naslednje informacije:

—

Vodstvo SGN je pojasnilo, da so prodaja in povratni zakup gospodarstev in parcel izključeni in da bo to jasno navedeno tudi v prodajnih pogodbah.

| — | Študija o izvedljivosti prodaje in prostorskega prestrukturiranja je bila opravljena (opravilo jo je revizijsko podjetje Deloitte & Touche). Študija vsebuje izračune ekonomske izvedljivosti naložbene politike ter njen predvideni donos. |
| --- | --- |

—

Študija o izvedljivosti prodaje in prostorskega prestrukturiranja je bila opravljena (opravilo jo je revizijsko podjetje Deloitte & Touche). Študija vsebuje izračune ekonomske izvedljivosti naložbene politike ter njen predvideni donos.

| — | Vodstvo SGN je na to opozorilo in hkrati zagotovilo, da so bili izračuni in predvideni donos, navedeni v študiji podjetja Deloitte & Touche, podlaga pri določanju 15-odstotnega predvidenega donosa v poslovnem načrtu, kar je v skladu s trgom. |
| --- | --- |

—

Vodstvo SGN je na to opozorilo in hkrati zagotovilo, da so bili izračuni in predvideni donos, navedeni v študiji podjetja Deloitte & Touche, podlaga pri določanju 15-odstotnega predvidenega donosa v poslovnem načrtu, kar je v skladu s trgom.

| (18) | Na dvostranskih srečanjih so nizozemski organi pojasnili, da bo dividenda v višini 15 % izplačana glede na udeležbo različnih delničarjev pri tveganju. To bi pomenilo: 50 % za OPP, 25 % za PT in 25 % za ministrstvo za kmetijstvo, naravo in kakovost živil. |
| --- | --- |

(18)

Na dvostranskih srečanjih so nizozemski organi pojasnili, da bo dividenda v višini 15 % izplačana glede na udeležbo različnih delničarjev pri tveganju. To bi pomenilo: 50 % za OPP, 25 % za PT in 25 % za ministrstvo za kmetijstvo, naravo in kakovost živil.

| (19) | Deleža LTO-Nederland in OPP v SGN, ki je komplementar komanditne družbe, znašata 50 %. Morebitni dobiček SGN se torej enako razdeli med LTO-Nederland in OPP. |
| --- | --- |

(19)

Deleža LTO-Nederland in OPP v SGN, ki je komplementar komanditne družbe, znašata 50 %. Morebitni dobiček SGN se torej enako razdeli med LTO-Nederland in OPP.

| (20) | V dopisu z dne 18. maja 2005 so nizozemski organi sporočili informacije o komanditni družbi in njenih dejavnostih. Navedli so, da je bila študija izvedljivosti opravljena, potem ko je LTO dal pobudo za ustanovitev nepremičninskega podjetja, in da je bila podlaga za poslovni načrt in donos od naložb. Pri poslovnem načrtu so bila upoštevana vsa finančna tveganja. K udeležbi v podjetju so bili pozvani tako zasebni kot javni partnerji. Zasebni investitorji, ki so bili pozvani k udeležbi kot projektni partnerji, niso poznali modusa operandi in konceptom dejavnosti, ki ga je predlagal SGN (8). Za zasebne partnerje je to pomenilo veliko negotovost, zato v komanditno družbo niso vlagali kapitala. Glede na to, da je študija izvedljivosti pri dejavnostih, ki naj bi jih opravljala komanditna družba, predpostavljala donos od naložb in ker tveganje ni bilo večje kot na trgu, so se javni partnerji odločili, da bodo sodelovali pri gospodarstvu. |
| --- | --- |

(20)

V dopisu z dne 18. maja 2005 so nizozemski organi sporočili informacije o komanditni družbi in njenih dejavnostih. Navedli so, da je bila študija izvedljivosti opravljena, potem ko je LTO dal pobudo za ustanovitev nepremičninskega podjetja, in da je bila podlaga za poslovni načrt in donos od naložb. Pri poslovnem načrtu so bila upoštevana vsa finančna tveganja. K udeležbi v podjetju so bili pozvani tako zasebni kot javni partnerji. Zasebni investitorji, ki so bili pozvani k udeležbi kot projektni partnerji, niso poznali modusa operandi in konceptom dejavnosti, ki ga je predlagal SGN (8). Za zasebne partnerje je to pomenilo veliko negotovost, zato v komanditno družbo niso vlagali kapitala. Glede na to, da je študija izvedljivosti pri dejavnostih, ki naj bi jih opravljala komanditna družba, predpostavljala donos od naložb in ker tveganje ni bilo večje kot na trgu, so se javni partnerji odločili, da bodo sodelovali pri gospodarstvu.

| (21) | Nizozemski organi so potrdili, da je komanditna družba akter na trgu. Ker komanditisti po definiciji ne morejo opravljati upravnih dejavnosti, jih je izvajal SGN kot komplementar. SGN torej deluje v imenu komanditne družbe. |
| --- | --- |

(21)

Nizozemski organi so potrdili, da je komanditna družba akter na trgu. Ker komanditisti po definiciji ne morejo opravljati upravnih dejavnosti, jih je izvajal SGN kot komplementar. SGN torej deluje v imenu komanditne družbe.

| (22) | Nizozemski organi so tudi pojasnili, da so dejavnosti SGN, povezane z upravnimi dejavnostmi komanditne družbe, izvajala izključno mala in srednje velika podjetja. Javni partnerji zagotovijo komanditni družbi zgolj kapital in podrejena posojila. Za naložbe se odloči, če se predpostavlja donos, upošteva pa se tudi poslovni načrt. Glede na to, da dejavnosti temeljijo na projektih, bodo pozneje udeleženi tudi drugi zasebni partnerji. Razen kapitala in podrejenih posojil se za isti cilj ne sme dodeliti nobena druga pomoč. |
| --- | --- |

(22)

Nizozemski organi so tudi pojasnili, da so dejavnosti SGN, povezane z upravnimi dejavnostmi komanditne družbe, izvajala izključno mala in srednje velika podjetja. Javni partnerji zagotovijo komanditni družbi zgolj kapital in podrejena posojila. Za naložbe se odloči, če se predpostavlja donos, upošteva pa se tudi poslovni načrt. Glede na to, da dejavnosti temeljijo na projektih, bodo pozneje udeleženi tudi drugi zasebni partnerji. Razen kapitala in podrejenih posojil se za isti cilj ne sme dodeliti nobena druga pomoč.

| (23) | Nizozemski organi so tudi navedli, da komanditna družba ne namerava podpirati posameznih podjetij, temveč spodbujati nizozemsko politiko na področju prostorskega urejanja in trajnostni razvoj sektorja kmetijske pridelave v rastlinjakih na določenih področjih. V ta namen komanditna družba kupuje in prodaja zemljo v strateških območjih (9). Pri prodaji in ponovni prodaji zemlje in nepremičnin je treba upoštevati tržne cene, s čimer si komanditna družba zagotovi donos (10). Komanditna družba ne investira v podjetja, ki so v težavah, pogodbe o prodaji in povratnem zakupu pa so jasno izključene. |
| --- | --- |

(23)

Nizozemski organi so tudi navedli, da komanditna družba ne namerava podpirati posameznih podjetij, temveč spodbujati nizozemsko politiko na področju prostorskega urejanja in trajnostni razvoj sektorja kmetijske pridelave v rastlinjakih na določenih področjih. V ta namen komanditna družba kupuje in prodaja zemljo v strateških območjih (9). Pri prodaji in ponovni prodaji zemlje in nepremičnin je treba upoštevati tržne cene, s čimer si komanditna družba zagotovi donos (10). Komanditna družba ne investira v podjetja, ki so v težavah, pogodbe o prodaji in povratnem zakupu pa so jasno izključene.

| (24) | Kot zadnje so nizozemski organi zagotovili, da so bila navodila o oddaji javnih naročil upoštevana, saj komanditna družba pri nakupu zemlje in nepremičnin najame registrirane cenilce, prenos ne preseže praga, predvidenega v členu 7 Direktive 2004/18/ES (11), cenilca pa izberejo vsi, ki so udeleženi pri nakupu in prodaji nepremičnine. |
| --- | --- |

(24)

Kot zadnje so nizozemski organi zagotovili, da so bila navodila o oddaji javnih naročil upoštevana, saj komanditna družba pri nakupu zemlje in nepremičnin najame registrirane cenilce, prenos ne preseže praga, predvidenega v členu 7 Direktive 2004/18/ES (11), cenilca pa izberejo vsi, ki so udeleženi pri nakupu in prodaji nepremičnine.

IV.   PRESOJA POMOČI

| (25) | Komanditna družba in njen komplementar SGN se v sektorju kmetijske pridelave v rastlinjakih ukvarjata z nakupom zemlje in nepremičnin, namenjenih proizvodnji vrtnarskih proizvodov. Kot prvo je treba preveriti, ali udeležba v komanditni družbi in njenem komplementarju SGN pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe in če da, ali je ta pomoč združljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(25)

Komanditna družba in njen komplementar SGN se v sektorju kmetijske pridelave v rastlinjakih ukvarjata z nakupom zemlje in nepremičnin, namenjenih proizvodnji vrtnarskih proizvodov. Kot prvo je treba preveriti, ali udeležba v komanditni družbi in njenem komplementarju SGN pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe in če da, ali je ta pomoč združljiva s skupnim trgom.

| (26) | V skladu s členom 87(1) Pogodbe je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(26)

V skladu s členom 87(1) Pogodbe je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (27) | Kot je razvidno iz sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti, lahko pomoč, ki se dodeli podjetju, negativno vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja konkurenco, kolikor je podjetje aktivno na trgu, ki je odprto za trgovanje znotraj Skupnosti (12). Komanditna družba in njen komplementar SGN sta aktivna na trgu zemlje, zlasti zemlje, namenjene proizvodnji vrtnarskih proizvodov. Na teh dveh trgih poteka aktivno trgovanje znotraj Skupnosti (13). |
| --- | --- |

(27)

Kot je razvidno iz sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti, lahko pomoč, ki se dodeli podjetju, negativno vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja konkurenco, kolikor je podjetje aktivno na trgu, ki je odprto za trgovanje znotraj Skupnosti (12). Komanditna družba in njen komplementar SGN sta aktivna na trgu zemlje, zlasti zemlje, namenjene proizvodnji vrtnarskih proizvodov. Na teh dveh trgih poteka aktivno trgovanje znotraj Skupnosti (13).

| (28) | Kapital in podrejena posojila se financirajo iz proračunskih sredstev ministrstva za kmetijstvo, naravo in kakovost živil (prek Bureau Beheer Landbouwgronden, skupaj 4 537 000 EUR), PT (5 445 000 EUR), OPP (4 991 000 EUR) in SGN (150 000 EUR). PT je organ, ustanovljen z zakonom, OPP je družba z omejeno odgovornostjo, ki je v 100-odstotni državni lasti, SGN pa družba z omejeno odgovornostjo, ki je v 50-odstotni lasti OPP (in 50-odstotni lasti LTO Nederland, ki je zasebna organizacija). Na podlagi strukture kapitalnih vlaganj v komanditno družbo se lahko sklepa, da je vlada v komanditni družbi udeležena in da kapital (delno posredno) tvorijo državna sredstva. |
| --- | --- |

(28)

Kapital in podrejena posojila se financirajo iz proračunskih sredstev ministrstva za kmetijstvo, naravo in kakovost živil (prek Bureau Beheer Landbouwgronden, skupaj 4 537 000 EUR), PT (5 445 000 EUR), OPP (4 991 000 EUR) in SGN (150 000 EUR). PT je organ, ustanovljen z zakonom, OPP je družba z omejeno odgovornostjo, ki je v 100-odstotni državni lasti, SGN pa družba z omejeno odgovornostjo, ki je v 50-odstotni lasti OPP (in 50-odstotni lasti LTO Nederland, ki je zasebna organizacija). Na podlagi strukture kapitalnih vlaganj v komanditno družbo se lahko sklepa, da je vlada v komanditni družbi udeležena in da kapital (delno posredno) tvorijo državna sredstva.

| (29) | Ta ukrep je selektiven, saj gre za naložbe, ki zadevajo nakup, časovno omejeno upravljanje in ponovno prodajo gospodarstev in parcel v vrtnarskem sektorju, kar naj bi spodbudilo in poenostavilo prostorsko prestrukturiranje vrtnarskega sektorja. Te dejavnosti spodbujajo razvoj vrtnarskega sektorja in s tem tudi proizvodnjo vrtnarskih proizvodov. |
| --- | --- |

(29)

Ta ukrep je selektiven, saj gre za naložbe, ki zadevajo nakup, časovno omejeno upravljanje in ponovno prodajo gospodarstev in parcel v vrtnarskem sektorju, kar naj bi spodbudilo in poenostavilo prostorsko prestrukturiranje vrtnarskega sektorja. Te dejavnosti spodbujajo razvoj vrtnarskega sektorja in s tem tudi proizvodnjo vrtnarskih proizvodov.

| (30) | V skladu s členom 87(1) Pogodbe ukrep ne pomeni pomoči, ker nikomur ne daje prednosti, saj ne izkrivlja konkurence in ne prizadene trgovine med državami članicami. Da bi ugotovili, ali daje ukrep zadevnemu sektorju prednost, je treba najprej proučiti njegove posledice. |
| --- | --- |

(30)

V skladu s členom 87(1) Pogodbe ukrep ne pomeni pomoči, ker nikomur ne daje prednosti, saj ne izkrivlja konkurence in ne prizadene trgovine med državami članicami. Da bi ugotovili, ali daje ukrep zadevnemu sektorju prednost, je treba najprej proučiti njegove posledice.

| (31) | V skladu s sporočilom Komisije o uporabi členov 92 in 93 (zdaj člen 87 in 88) Pogodbe ES in člena 5 Direktive 80/723/EGS o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji (14) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo iz leta 1993) se kapitalno vlaganje šteje za pomoč, če se ta izvaja pod pogoji, ki za zasebnega investitorja, ki trguje pod normalnimi tržnimi pogoji, niso sprejemljivi. Da bi ugotovili, ali ukrep daje prednost, je treba uporabiti načelo zasebnega investitorja v tržnem gospodarstvu (15). |
| --- | --- |

(31)

V skladu s sporočilom Komisije o uporabi členov 92 in 93 (zdaj člen 87 in 88) Pogodbe ES in člena 5 Direktive 80/723/EGS o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji (14) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo iz leta 1993) se kapitalno vlaganje šteje za pomoč, če se ta izvaja pod pogoji, ki za zasebnega investitorja, ki trguje pod normalnimi tržnimi pogoji, niso sprejemljivi. Da bi ugotovili, ali ukrep daje prednost, je treba uporabiti načelo zasebnega investitorja v tržnem gospodarstvu (15).

| (32) | Komisija ugotavlja, da ta odločitev nikakor ne predstavlja nadaljnje analize Komisije na področju oddaje javnih naročil in ustreznih veljavnih predpisov. |
| --- | --- |

(32)

Komisija ugotavlja, da ta odločitev nikakor ne predstavlja nadaljnje analize Komisije na področju oddaje javnih naročil in ustreznih veljavnih predpisov.

| (33) | Posledice ukrepa je treba proučiti na naslednjih ravneh: kapitalna vlaganja in udeležba države v komanditni družbi, prednosti za SGN, ostali komanditisti komanditne družbe in morebitni prihodnji zainteresirani ter prednosti za tretje osebe (16). |
| --- | --- |

(33)

Posledice ukrepa je treba proučiti na naslednjih ravneh: kapitalna vlaganja in udeležba države v komanditni družbi, prednosti za SGN, ostali komanditisti komanditne družbe in morebitni prihodnji zainteresirani ter prednosti za tretje osebe (16).

| (34) | Pri modelih za poslovni načrt komanditne družbe se uporabi koncept konzervativnega načrtovanja. Prvi model načrtovanja obsega deset let, drugi pa 15 let. Na podlagi izračunov iz poslovnega načrta in ugotovljenega finančnega tveganja je bilo za investicijsko obdobje določeno petnajstletno obdobje. |
| --- | --- |

(34)

Pri modelih za poslovni načrt komanditne družbe se uporabi koncept konzervativnega načrtovanja. Prvi model načrtovanja obsega deset let, drugi pa 15 let. Na podlagi izračunov iz poslovnega načrta in ugotovljenega finančnega tveganja je bilo za investicijsko obdobje določeno petnajstletno obdobje.

| (35) | Povprečna ponudba zemlje, predvidena v poslovnem načrtu, je 140 hektarov, kupovala pa naj bi se postopoma. V prvih treh letih naj bi se zemlja ne prodajala, nakup in oddaja pa naj bi zgolj zavarovala naložbe (kot zavarovanje; minimalna razpoložljiva površina zemlje je zagotovljena). Po prvih treh letih se letna prodaja določi na 50 hektarov. Kot lastni kapital se določi najnižji znesek 27 milijonov EUR. Zaradi omejitve tveganja se lastni kapital določi nekoliko višje. To se zagotovi s sredstvi podrejenih posojil in ne z neposrednimi vlaganji kapitala. Na podlagi predloženih izračunov je neto vrednost naložbe pozitivna. |
| --- | --- |

(35)

Povprečna ponudba zemlje, predvidena v poslovnem načrtu, je 140 hektarov, kupovala pa naj bi se postopoma. V prvih treh letih naj bi se zemlja ne prodajala, nakup in oddaja pa naj bi zgolj zavarovala naložbe (kot zavarovanje; minimalna razpoložljiva površina zemlje je zagotovljena). Po prvih treh letih se letna prodaja določi na 50 hektarov. Kot lastni kapital se določi najnižji znesek 27 milijonov EUR. Zaradi omejitve tveganja se lastni kapital določi nekoliko višje. To se zagotovi s sredstvi podrejenih posojil in ne z neposrednimi vlaganji kapitala. Na podlagi predloženih izračunov je neto vrednost naložbe pozitivna.

| (36) | Poleg tega se je štelo za nujno potrebno, da je podjetje čim bolj fleksibilno in da sledi projektnemu konceptu, kar mu omogoča, da se lahko odziva na gospodarski ciklus. V poslovnem načrtu je predviden 17,13-odstotni letni donos od naložb. Zaradi tržnega tveganja je bil donos od naložb na koncu določen na 15 % letno za celotno petnajstletno naložben obdobje. |
| --- | --- |

(36)

Poleg tega se je štelo za nujno potrebno, da je podjetje čim bolj fleksibilno in da sledi projektnemu konceptu, kar mu omogoča, da se lahko odziva na gospodarski ciklus. V poslovnem načrtu je predviden 17,13-odstotni letni donos od naložb. Zaradi tržnega tveganja je bil donos od naložb na koncu določen na 15 % letno za celotno petnajstletno naložben obdobje.

| (37) | V zadevi T-296/97, Alitalia
   (17), je bilo ugotovljeno, da je obnašanje zasebnih investitorjev v tržnem gospodarstvu odvisno od predvidenega donosa. |
| --- | --- |

(37)

V zadevi T-296/97, Alitalia
   (17), je bilo ugotovljeno, da je obnašanje zasebnih investitorjev v tržnem gospodarstvu odvisno od predvidenega donosa.

| (38) | V sodbi v zadevi T-228/99, Westdeutsche Landesbank
   (18), je Sodišče prve stopnje razsodilo, da povprečni donos ni avtomatično merilo pri presojevanju, ali gre za državno pomoč in kakšen je njen obseg. Zato je pri uporabi povprečnega donosa treba upoštevati, da bi razumen zasebni investitor, torej investitor, ki bi rad imel čim večji donos, ne da bi pri tem v primerjavi z ostalimi preveč tvegal, pri izračunavanju ustreznega donosa svoje naložbe zahteval minimalni donos, ki je enak povprečnemu donosu v zadevnem sektorju. V sodbi v zadevi C-305/89, Italija proti Komisiji
   (19), je Sodišče razsodilo, da se zasebni investitor, čigar udeležbo je treba primerjati z javnim investitorjem, ki sledi ciljem ekonomske politike, ne obnaša nujno kot običajni investitor, ki vlaga kapital, da bi si v dokaj kratkem času zagotovil donos, ampak najmanj kot zasebni holding ali skupina zasebnih podjetij, ki ima začrtano strukturno politiko in si prizadeva za dolgoročni donos. |
| --- | --- |

(38)

V sodbi v zadevi T-228/99, Westdeutsche Landesbank
   (18), je Sodišče prve stopnje razsodilo, da povprečni donos ni avtomatično merilo pri presojevanju, ali gre za državno pomoč in kakšen je njen obseg. Zato je pri uporabi povprečnega donosa treba upoštevati, da bi razumen zasebni investitor, torej investitor, ki bi rad imel čim večji donos, ne da bi pri tem v primerjavi z ostalimi preveč tvegal, pri izračunavanju ustreznega donosa svoje naložbe zahteval minimalni donos, ki je enak povprečnemu donosu v zadevnem sektorju. V sodbi v zadevi C-305/89, Italija proti Komisiji
   (19), je Sodišče razsodilo, da se zasebni investitor, čigar udeležbo je treba primerjati z javnim investitorjem, ki sledi ciljem ekonomske politike, ne obnaša nujno kot običajni investitor, ki vlaga kapital, da bi si v dokaj kratkem času zagotovil donos, ampak najmanj kot zasebni holding ali skupina zasebnih podjetij, ki ima začrtano strukturno politiko in si prizadeva za dolgoročni donos.

| (39) | Glede na to, da je država udeležena v komanditni družbi, jamči kot lastnik (dela) delničarskega kapitala izključno za dolgove družbe v višini likvidacijske vrednosti aktive. Tako je finančno tveganja naložbe, pri kateri sodeluje država, omejeno. |
| --- | --- |

(39)

Glede na to, da je država udeležena v komanditni družbi, jamči kot lastnik (dela) delničarskega kapitala izključno za dolgove družbe v višini likvidacijske vrednosti aktive. Tako je finančno tveganja naložbe, pri kateri sodeluje država, omejeno.

| (40) | Poslovni načrt je dobro premišljen in temelji na zmernih predvidevanjih. Komanditna družba in SGN imata dolgoročno vizijo z zmernim modelom rasti. Finančna tveganja, ki so odvisna od gospodarskega cikla, so tako izključena, kar naj bi povečalo možnosti za donos in njegovo višino. Načrt vsebuje politične cilje, podatke o predvidenem donosu in izračun finančnega tveganja. Na podlagi sklepnih ugotovitev, ki jih je v študiji izvedljivosti navedlo podjetje Deloitte & Touche, je projekt izvedljiv. Zasebni trg je financiranju začetne faze projekta nasprotoval zaradi neprepoznavnosti prestrukturiranja zemlje in posebnih značilnosti kmetijskega trga in kmetijske pridelave v rastlinjakih. |
| --- | --- |

(40)

Poslovni načrt je dobro premišljen in temelji na zmernih predvidevanjih. Komanditna družba in SGN imata dolgoročno vizijo z zmernim modelom rasti. Finančna tveganja, ki so odvisna od gospodarskega cikla, so tako izključena, kar naj bi povečalo možnosti za donos in njegovo višino. Načrt vsebuje politične cilje, podatke o predvidenem donosu in izračun finančnega tveganja. Na podlagi sklepnih ugotovitev, ki jih je v študiji izvedljivosti navedlo podjetje Deloitte & Touche, je projekt izvedljiv. Zasebni trg je financiranju začetne faze projekta nasprotoval zaradi neprepoznavnosti prestrukturiranja zemlje in posebnih značilnosti kmetijskega trga in kmetijske pridelave v rastlinjakih.

| (41) | Kapitalna vlaganja so temeljila na ustreznem predvidenem srednje- do dolgoročnem donosu. Različne strani so zahtevale 15-odstotni letni donos od naložb v petnajstletnem obdobju. Ta donos je ustrezal povprečnemu donosu v zadevnem sektorju (20). Investitorji so upoštevali ista merila kot vlagatelji kapitala pod običajnimi tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(41)

Kapitalna vlaganja so temeljila na ustreznem predvidenem srednje- do dolgoročnem donosu. Različne strani so zahtevale 15-odstotni letni donos od naložb v petnajstletnem obdobju. Ta donos je ustrezal povprečnemu donosu v zadevnem sektorju (20). Investitorji so upoštevali ista merila kot vlagatelji kapitala pod običajnimi tržnimi pogoji.

| (42) | Komisija ne vidi razloga, zakaj investitor v tržnem gospodarstvu ne bi smel vlagati kapitala, če se predpostavlja, da naj bi te prvotne naložbe podjetju pomagale pri donosnosti. |
| --- | --- |

(42)

Komisija ne vidi razloga, zakaj investitor v tržnem gospodarstvu ne bi smel vlagati kapitala, če se predpostavlja, da naj bi te prvotne naložbe podjetju pomagale pri donosnosti.

| (43) | Na podlagi tega dejstva se lahko sklepa, da nizozemski organi SGN s tem, da so mu zagotovili začetni kapital v višini 15 123 000 EUR, niso dali prednosti ter so tako ravnali kot investitor in ponudnik kredita v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(43)

Na podlagi tega dejstva se lahko sklepa, da nizozemski organi SGN s tem, da so mu zagotovili začetni kapital v višini 15 123 000 EUR, niso dali prednosti ter so tako ravnali kot investitor in ponudnik kredita v tržnem gospodarstvu.

| (44) | Iz informacij, ki so jih predložili nizozemski organi, je razvidno, da se parcele in gospodarstva kupujejo, upravljajo in ponovna prodajajo po tržnih cenah. Odločitev o udeležbi v družbi je temeljila na nujni fleksibilnosti podjetja in možnosti sodelovanja v projektih. Zaradi projektnega koncepta lahko zasebni investitorji sodelujejo v različnih projektih, kar zmanjšuje finančno tveganje in zagotavlja donos od prvotne naložbe (21). Predpisi o ustanovitvi komanditne družbe in SGN zagotavljajo, da se tržni položaj same komanditne družbe in v njenem imenu tudi SGN ne razlikuje od položaja drugih investitorjev in da ti dve družbi opravljata zgolj dejavnosti za dosego zgoraj navedenih ciljev (pri čemer so naložbe v razvoj zadevnih lokacij jasno izključene). Poleg tega za zemljo in nepremičnine, ki jih komanditna družba in v njenem imenu tudi SGN nameravata kupiti, velja tržna cena zemlje in nepremičnin, ki jo določijo neodvisni cenilci, ki jih najamejo kupci in prodajalci. Kot komplementar lahko SGN jamči za primanjkljaj komanditne družbe. |
| --- | --- |

(44)

Iz informacij, ki so jih predložili nizozemski organi, je razvidno, da se parcele in gospodarstva kupujejo, upravljajo in ponovna prodajajo po tržnih cenah. Odločitev o udeležbi v družbi je temeljila na nujni fleksibilnosti podjetja in možnosti sodelovanja v projektih. Zaradi projektnega koncepta lahko zasebni investitorji sodelujejo v različnih projektih, kar zmanjšuje finančno tveganje in zagotavlja donos od prvotne naložbe (21). Predpisi o ustanovitvi komanditne družbe in SGN zagotavljajo, da se tržni položaj same komanditne družbe in v njenem imenu tudi SGN ne razlikuje od položaja drugih investitorjev in da ti dve družbi opravljata zgolj dejavnosti za dosego zgoraj navedenih ciljev (pri čemer so naložbe v razvoj zadevnih lokacij jasno izključene). Poleg tega za zemljo in nepremičnine, ki jih komanditna družba in v njenem imenu tudi SGN nameravata kupiti, velja tržna cena zemlje in nepremičnin, ki jo določijo neodvisni cenilci, ki jih najamejo kupci in prodajalci. Kot komplementar lahko SGN jamči za primanjkljaj komanditne družbe.

| (45) | Po informacijah, ki so jih predložili nizozemski organi, je bil samo začetni kapital zagotovljen z državnimi sredstvi, drugih pomoči in državnih sredstev pa komanditna družba in njen komplementar SGN ne prejemata. |
| --- | --- |

(45)

Po informacijah, ki so jih predložili nizozemski organi, je bil samo začetni kapital zagotovljen z državnimi sredstvi, drugih pomoči in državnih sredstev pa komanditna družba in njen komplementar SGN ne prejemata.

| (46) | Glede na to, da mora komanditna družba svojim investitorjem izplačati običajni donos in da družba na trgu nima prednosti ali ugodnosti ter svoje dejavnosti opravlja glede na prosto določene tržne cene, Komisija ne more sklepati, da gre za konkurenčne prednosti, ki jih komanditna družba v običajnih tržnih okoliščinah ne bi imela. Komisija zato meni, da sama komanditna družba in njeni komanditisti (LTO-Nederland) ali morebitni prihodnji zainteresirani zato nimajo kakršnih koli prednosti. |
| --- | --- |

(46)

Glede na to, da mora komanditna družba svojim investitorjem izplačati običajni donos in da družba na trgu nima prednosti ali ugodnosti ter svoje dejavnosti opravlja glede na prosto določene tržne cene, Komisija ne more sklepati, da gre za konkurenčne prednosti, ki jih komanditna družba v običajnih tržnih okoliščinah ne bi imela. Komisija zato meni, da sama komanditna družba in njeni komanditisti (LTO-Nederland) ali morebitni prihodnji zainteresirani zato nimajo kakršnih koli prednosti.

| (47) | Iz informacij, ki so jih predložili nizozemski organi, je razvidno, da se zemlja in rastlinjaki kupujejo, upravljajo in ponovno prodajajo po tržnih cenah. Za zemljo in nepremičnine, ki jih kupi komanditna družba, velja tržna cena zemlje in nepremičnin, ki jo določijo neodvisni cenilci, ki jih najamejo različni udeleženci. |
| --- | --- |

(47)

Iz informacij, ki so jih predložili nizozemski organi, je razvidno, da se zemlja in rastlinjaki kupujejo, upravljajo in ponovno prodajajo po tržnih cenah. Za zemljo in nepremičnine, ki jih kupi komanditna družba, velja tržna cena zemlje in nepremičnin, ki jo določijo neodvisni cenilci, ki jih najamejo različni udeleženci.

| (48) | Predpisi o ustanovitvi komanditne družbe in njenega komplementarja SGN zagotavljajo, da družbi ne opravljata drugih dejavnosti in da si komanditna družba prizadeva za čim večji donos. Zagotavljanje prednosti določenim tretjim ni v skladu s cilji, določenimi v predpisih o ustanovitvi komanditne družbe. Glede na to, da je izključeno, da komanditna družba ne kupuje, prodaja in upravlja nepremičnin po tržnih cenah, je zagotovljeno, da se podjetjem v težavah ne dodeljuje pomoči. |
| --- | --- |

(48)

Predpisi o ustanovitvi komanditne družbe in njenega komplementarja SGN zagotavljajo, da družbi ne opravljata drugih dejavnosti in da si komanditna družba prizadeva za čim večji donos. Zagotavljanje prednosti določenim tretjim ni v skladu s cilji, določenimi v predpisih o ustanovitvi komanditne družbe. Glede na to, da je izključeno, da komanditna družba ne kupuje, prodaja in upravlja nepremičnin po tržnih cenah, je zagotovljeno, da se podjetjem v težavah ne dodeljuje pomoči.

| (49) | Ceno zemlje določijo priznani cenilci. Pri uporabi teh in drugih storitev se upoštevajo predpisi Direktive 2004/18/ES. |
| --- | --- |

(49)

Ceno zemlje določijo priznani cenilci. Pri uporabi teh in drugih storitev se upoštevajo predpisi Direktive 2004/18/ES.

| (50) | Glede na to, da se komanditna družba in v njenem imenu tudi SGN po informacijah, ki so jih predložili nizozemski organi, do svojih strank (oseb, katerih nepremičnine in zemljo kupujeta, ali oseb, ki upravljajo ali kupujejo nepremičnine in zemljo) obnašata kot vsi ostali tržni udeleženci, se lahko sklepa, da tretji, ki sodelujejo pri dejavnostih komanditne družbe in njenega komanditista, zaradi tega nimajo kakršnih koli prednosti in jim zato tudi ni dodeljena kakršna koli pomoč. |
| --- | --- |

(50)

Glede na to, da se komanditna družba in v njenem imenu tudi SGN po informacijah, ki so jih predložili nizozemski organi, do svojih strank (oseb, katerih nepremičnine in zemljo kupujeta, ali oseb, ki upravljajo ali kupujejo nepremičnine in zemljo) obnašata kot vsi ostali tržni udeleženci, se lahko sklepa, da tretji, ki sodelujejo pri dejavnostih komanditne družbe in njenega komanditista, zaradi tega nimajo kakršnih koli prednosti in jim zato tudi ni dodeljena kakršna koli pomoč.

V.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (51) | Glede na zgoraj navedeno dvom, na podlagi katerega je Komisija sprožila postopek in v sklepu navedla predhodne ugotovitve, ni potrjen. |
| --- | --- |

(51)

Glede na zgoraj navedeno dvom, na podlagi katerega je Komisija sprožila postopek in v sklepu navedla predhodne ugotovitve, ni potrjen.

| (52) | Zato Komisija sklepa, da udeležba nizozemskih organov v komanditni družbi in SGN, ki je obsegala vlaganje kapitala in podrejena posojila, temelji na načelu zasebnega investitorja v tržnem gospodarstvu in zato ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES – |
| --- | --- |

(52)

Zato Komisija sklepa, da udeležba nizozemskih organov v komanditni družbi in SGN, ki je obsegala vlaganje kapitala in podrejena posojila, temelji na načelu zasebnega investitorja v tržnem gospodarstvu in zato ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Udeležba nizozemskih organov v komanditni družbi ter spodbujanje in poenostavitev prestrukturiranja vrtnarskega sektorja s kapitalom in podrejenimi posojili v višini 15 123 000 EUR ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Nizozemsko.

V Bruslju, 20. maja 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL C 15, 21.1.2004, str. 24.

1

(2)  C(2003) 4477 konč.

2

(3)  Glej opombo 1.

3

(4)  LTO Nederland je zasebnopravna poslovna organizacija v kmetijskem sektorju.

4

(5)  V nizozemskem kmetijstvu in kmetijski industriji obstaja poleg nevladnih organizacij, ki so pravne osebe, še druga oblika zastopniške družbe, tj. tržno združenje (productschap) (vertikalna javnopravna sektorska organizacija). Tržna združenja so aktivna zlasti na področjih, kot so varnost živil, dobrobit živali, kakovost, spodbujanje trženja in delovni pogoji. Del njihovih dejavnosti obsega izvajanje pravnega reda Skupnosti. Uredbe tržnega združenja za perutnino in jajca (Productschap Pluimvee en Eieren), ki predvidevajo obdavčitev proizvajalcev in podjetij, katere namen je financirati uresničitev cilja, navedenega v uredbah, mora potrditi minister za kmetijstvo, naravo in kakovost živil.

5

productschap

Productschap Pluimvee en Eieren

(6)  PT bo svojo udeležbo financiral izključno z lastnimi sredstvi, proizvodnja, predelava in trženje vrtnarskih proizvodov pa ne bodo posebej obdavčeni.

6

(7)  Sredstva v obliki kapitala in podrejenih posojil, ki jih zagotovijo Productschap Tuinbouw, Ontwikkelings- en Participatiebedrijf Publieke Sector b.v. in ministrstvo za kmetijstvo, naravo in kakovost živil, se štejejo za državna sredstva. Productschap Tuinbouw je javno-zasebni organ. OPP je hčerinska družba banke, ki je v 100-odstotni državni lasti.

7

Productschap Tuinbouw, Ontwikkelings- en Participatiebedrijf Publieke Sector b.v

Productschap Tuinbouw

(8)  Zasebni partnerji pred tem niso aktivno sodelovali pri prestrukturiranju. Zato tudi niso vedeli, da so te omejene na nakup, prodajo in upravljanje zemlje in da so ostale (naložbene) dejavnosti izključene. Poleg tega so podrejena posojila imela prednost pred vlaganjem kapitala. Vendar je bil za ustanovitev komanditne družbe potreben tudi kapital. Javni partnerji so imeli na področju prestrukturiranja območij in parcel dovolj izkušenj ter so zadevne trge dobro poznali.

8

(9)  Strateška območja so območja, ki izpolnjujejo vse pogoje za pridelavo v rastlinjakih, npr. možnosti za obnovitev ter vodno in prometno infrastrukturo. Za zagotovitev teh pogojev naj bi skrbeli tretji, saj komanditna družba in njen komplementar SGN takih dejavnosti ne smeta opravljati.

9

(10)  Donos se zagotovi z nakupom, prestrukturiranjem in prodajo različnih parcel po višjih cenah. To pomeni, da se vrednost ne poveča zaradi vloženega kapitala, ampak zaradi lokacije in možnosti, ki jih zagotavlja okolica. Poleg tega razvoj tržnih cen ponavadi zagotovi prednosti.

10

(11)  Direktiva 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (UL L 134, 30.4.2004, str. 114).

11

(12)  Glej zlasti sodbo Sodišča z dne 13. julija 1988 v zadevi C-102/87, Francija proti Komisiji, Recueil 1998, str. 4067.

12

Francija proti Komisiji

(13)  Zemlja je blago, s katero se trguje. Zaradi visoke vrednosti zemlje in njenih možnosti investiranja in izkoriščanja je njena prodaja zanimiva za investitorje, ki so aktivni na evropskih ali mednarodnih trgih. Z vrtnarskimi proizvodi se v Skupnosti veliko trguje. Trgovanje z zelenjavo in sadjem je v Skupnosti leta 2005 pri zelenjavi doseglo 7 099 milijonov EUR, pri sadju pa 5 899 milijonov EUR (vir: EUROSTAT).

13

(14)  Sporočilo Komisije z naslovom Uporaba členov 92 in 93 Pogodbe ES in člena 5 Direktive 80/723/EGS pri javnih podjetij v predelovalni industriji (UL C 307, 13.11.1993, str. 3).

14

(15)  Glej sporočilo iz leta 1993.

15

(16)  Udeleženci so osebe, katerih zemlja ali nepremičnine se kupijo, in osebe, ki s to zemljo upravljajo ali jo kupijo.

16

(17)  Zadeva T-296/97, Alitalia proti Komisiji, Recueil 2000, str. II-3871, točka 84.

17

Alitalia proti Komisiji

(18)  Zadeva T-228/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale proti Komisiji, Recueil 2003, str. II-435, glej zlasti točki 251 in 255.

18

Westdeutsche Landesbank Girozentrale proti Komisiji

(19)  Zadeva C-305/89, Italija proti Komisiji, Recueil 1991, str. I-1603.

19

Italija proti Komisiji

(20)  Naložbe v zemljo: različni zasebni investitorji (NBM Amstelland, Arcadis, Grontmij, Groenfonds, ING, Fortis, Nationale Investerings Bank, Locatie Ontwikkelingsbedrijf, ABN AMRO, Rabobank), ki so bili pozvani, da sodelujejo pri tem projektu, so menili, da so naložbe v zemljo ponavadi srednjeročne (10 do 20 let) in da bi investitorji v primerjavi z (bolj ali manj) primerljivimi ali podobnimi naložbami v zemljo morali imeti 15-odstotni dobiček.

20

NBM Amstelland, Arcadis, Grontmij, Groenfonds, ING, Fortis, Nationale Investerings Bank, Locatie Ontwikkelingsbedrijf, ABN AMRO, Rabobank

(21)  Te zasebne naložbe se dodelijo glede na projekt in so vezane na različne faze projekta.

21

---

| 21.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/28

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 6. novembra 2008

o spremembi Odločbe 2004/452/ES o določitvi seznama organov, katerih raziskovalci imajo dostop do zaupnih podatkov v znanstvene namene

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6431)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/876/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (1) in zlasti člena 20(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 831/2002 z dne 17. maja 2002 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti glede dostopa do zaupnih podatkov v znanstvene namene (2) za omogočanje statističnih ugotovitev v znanstvene namene vzpostavlja pogoje, pod katerimi bi bilo mogoče odobriti dostop do zaupnih podatkov, poslanih organu Skupnosti, in pravila sodelovanja med Skupnostjo in državnimi organi za olajšanje takega dostopa. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 831/2002 z dne 17. maja 2002 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti glede dostopa do zaupnih podatkov v znanstvene namene (2) za omogočanje statističnih ugotovitev v znanstvene namene vzpostavlja pogoje, pod katerimi bi bilo mogoče odobriti dostop do zaupnih podatkov, poslanih organu Skupnosti, in pravila sodelovanja med Skupnostjo in državnimi organi za olajšanje takega dostopa.

| (2) | Odločba Komisije 2004/452/ES (3) je določila seznam organov, katerih raziskovalci imajo dostop do zaupnih podatkov v znanstvene namene. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2004/452/ES (3) je določila seznam organov, katerih raziskovalci imajo dostop do zaupnih podatkov v znanstvene namene.

| (3) | Duke University (DUKE); Severna Karolina, ZDA je treba obravnavati kot organ, ki izpolnjuje zahtevane pogoje, in ga je zato treba dodati na seznam agencij, organizacij in institucij iz člena 3(1)(e) Uredbe (ES) št. 831/2002. |
| --- | --- |

(3)

Duke University (DUKE); Severna Karolina, ZDA je treba obravnavati kot organ, ki izpolnjuje zahtevane pogoje, in ga je zato treba dodati na seznam agencij, organizacij in institucij iz člena 3(1)(e) Uredbe (ES) št. 831/2002.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za zaupnost statističnih podatkov – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za zaupnost statističnih podatkov –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga k Odločbi 2004/452/ES se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 6. novembra 2008

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  UL L 52, 22.2.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 133, 18.5.2002, str. 7.

2

(3)  UL L 156, 30.4.2004, str. 1.

3

---

PRILOGA

„PRILOGA

Organi, katerih raziskovalci imajo dostop do zaupnih podatkov v znanstvene namene

Evropska centralna banka

Španska centralna banka

Italijanska centralna banka

University of Cornell (zvezna država New York, Združene države Amerike)

Department of Political Science, Baruch College, New York City University (zvezna država New York, Združene države Amerike)

Nemška centralna banka

Oddelek za analizo politike zaposlovanja, Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti Evropske komisije

University of Tel Aviv (Izrael)

Svetovna banka

Center of Health and Wellbeing (CHW) of the Woodrow Wilson School of Public and International Affairs at Princeton University, New Jersey, Združene države Amerike

The University of Chicago (UofC), Illinois, Združene države Amerike

Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD)

Family and Labour Studies Division of Statistics Canada, Ottawa, Ontario, Kanada

Enota ‚Ekonometrija in statistična podpora boju proti goljufijam (ESAF)‘, Generalni direktorat Evropske komisije Skupno raziskovalno središče

Enota ‚Podpora evropskemu raziskovalnemu prostoru (SERA)‘, Generalni direktorat Evropske komisije Skupno raziskovalno središče

Canada Research Chair of the School of Social Science in the Atkinson Faculty of Liberal and Professional Studies at York University, Ontario, Kanada

University of Illinois at Chicago (UIC), Čikago, ZDA

Rady School of Management at the University of California, San Diego, ZDA

Direktorat za raziskave, študije in statistiko (Direction de l’Animation de la Recherche, des Études et des Statistiques – DARES) pri ministrstvu za delo, delovna razmerja in solidarnost, Pariz, Francija

The Research Foundation of State University of New York (RFSUNY), Albany, ZDA

Finski center za pokojnine, (Eläketurvakeskus – ETK), Finska

Direktorat za raziskave, študije, vrednotenje in statistiko (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques – DREES) v skupni pristojnosti ministrstva za delo, delovna razmerja in solidarnost, ministrstva za zdravje, mladino in šport ter ministrstva za proračun, javne finance in javno upravo, Pariz, Francija

Duke University (DUKE), Severna Karolina, ZDA“

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 21.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/30

---

SKLEP SVETA 2008/877/SZVP

z dne 24. oktobra 2008

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o statusu nadzorne misije Evropske unije v Gruziji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 24 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila predsedstva,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 15. septembra sprejel skupni ukrep 2008/736/SZVP o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia) (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 15. septembra sprejel skupni ukrep 2008/736/SZVP o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia) (1).

| (2) | Evropska unija in Gruzija sta se dogovorili o Sporazumu o statusu EUMM Georgia. |
| --- | --- |

(2)

Evropska unija in Gruzija sta se dogovorili o Sporazumu o statusu EUMM Georgia.

| (3) | Sporazum bi bilo treba odobriti v imenu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Sporazum bi bilo treba odobriti v imenu Evropske unije –

SKLENIL:

Člen 1

Sporazum med Evropsko unijo in Gruzijo o statusu nadzorne misije Evropske unije v Gruziji se odobri v imenu Evropske unije.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma, ki je za Evropsko unijo zavezujoč (2).

Člen 3

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

Člen 4

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 24. oktobra 2008

Za Svet

Predsednica

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  UL L 248, 17.9.2008, str. 26.

1

(2)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.

2

Uradnem listu Evropske unije

---

PREVOD

SPORAZUM

med Evropsko unijo in Gruzijo o statusu nadzorne misije Evropske unije v Gruziji

EVROPSKA UNIJA, v nadaljevanju „EU“,

na eni strani in

Gruzija, v nadaljevanju „država gostiteljica“,

na drugi strani

(v nadaljevanju „pogodbenici“) STA SE –

OB UPOŠTEVANJU:

povabila predsednika Mihaila Sakašvilija z dne 11. septembra 2008,

Skupnega ukrepa Sveta 2008/736/SZVP z dne 15. septembra 2008 o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji, EUMM Georgia,

dejstva, da ta sporazum ne bo vplival na pravice in obveznosti pogodbenic, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov in drugih instrumentov o ustanovitvi mednarodnih sodišč, vključno s statutom Mednarodnega kazenskega sodišča –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Področje uporabe in opredelitev pojmov

1.   Ta sporazum se uporablja za misijo Evropske unije in njeno osebje.

2.   Ta sporazum se uporablja samo na ozemlju države gostiteljice.

3.   V tem sporazumu:

| (a) | „EUMM Georgia“ pomeni nadzorno misijo EU v Gruziji, ki jo je Svet Evropske unije vzpostavil s Skupnim ukrepom 2008/736/SZVP, skupaj z njenimi komponentami, silami, enotami, glavnim štabom in osebjem, razporejenimi na ozemlju države gostiteljice in dodeljenimi EUMM Georgia; |
| --- | --- |

(a)

„EUMM Georgia“ pomeni nadzorno misijo EU v Gruziji, ki jo je Svet Evropske unije vzpostavil s Skupnim ukrepom 2008/736/SZVP, skupaj z njenimi komponentami, silami, enotami, glavnim štabom in osebjem, razporejenimi na ozemlju države gostiteljice in dodeljenimi EUMM Georgia;

| (b) | „vodja misije“ pomeni vodjo misije EUMM Georgia, ki ga imenuje Svet Evropske unije; |
| --- | --- |

(b)

„vodja misije“ pomeni vodjo misije EUMM Georgia, ki ga imenuje Svet Evropske unije;

| (c) | „osebje EUMM Georgia“ pomeni vodjo misije, osebje, ki ga dodelijo države članice EU, institucije EU in države nečlanice EU, ki jih je EU povabila k sodelovanju pri EUMM Georgia, ter mednarodno osebje, pogodbeno zaposleno pri EUMM Georgia, razporejeno zaradi priprave, podpore in izvajanja misije, in osebje, ki ga v okviru misije pošilja država pošiljateljica ali institucija EU. Ne vključuje pa pogodbenih dobaviteljev ali lokalnega osebja; |
| --- | --- |

(c)

„osebje EUMM Georgia“ pomeni vodjo misije, osebje, ki ga dodelijo države članice EU, institucije EU in države nečlanice EU, ki jih je EU povabila k sodelovanju pri EUMM Georgia, ter mednarodno osebje, pogodbeno zaposleno pri EUMM Georgia, razporejeno zaradi priprave, podpore in izvajanja misije, in osebje, ki ga v okviru misije pošilja država pošiljateljica ali institucija EU. Ne vključuje pa pogodbenih dobaviteljev ali lokalnega osebja;

| (d) | „glavni štab“ pomeni glavni štab EUMM Georgia v Tbilisiju; |
| --- | --- |

(d)

„glavni štab“ pomeni glavni štab EUMM Georgia v Tbilisiju;

| (e) | „država pošiljateljica“ pomeni vsako državo članico EU ali državo nečlanico EU, ki je EUMM Georgia dodelila osebje; |
| --- | --- |

(e)

„država pošiljateljica“ pomeni vsako državo članico EU ali državo nečlanico EU, ki je EUMM Georgia dodelila osebje;

| (f) | „objekti“ pomeni vse stavbe, prostore in zemljišča, potrebne za izvajanje dejavnosti EUMM Georgia ter za nastanitev osebja EUMM Georgia; |
| --- | --- |

(f)

„objekti“ pomeni vse stavbe, prostore in zemljišča, potrebne za izvajanje dejavnosti EUMM Georgia ter za nastanitev osebja EUMM Georgia;

| (g) | „lokalno osebje“ pomeni člane osebja, ki so državljani države gostiteljice ali imajo dovoljenje za stalno prebivanje v njej; |
| --- | --- |

(g)

„lokalno osebje“ pomeni člane osebja, ki so državljani države gostiteljice ali imajo dovoljenje za stalno prebivanje v njej;

| (h) | „dobavitelj“ pomeni vsako osebo, ki EUMM Georgia zagotavlja blago in/ali storitve v zvezi z dejavnostmi EUMM Georgia. |
| --- | --- |

(h)

„dobavitelj“ pomeni vsako osebo, ki EUMM Georgia zagotavlja blago in/ali storitve v zvezi z dejavnostmi EUMM Georgia.

Člen 2

Splošne določbe

1.   EUMM Georgia in osebje EUMM Georgia spoštujejo zakone in predpise države gostiteljice in se vzdržijo vsakršnih dejanj ali dejavnosti, ki niso združljivi s cilji misije.

2.   EUMM Georgia svoje funkcije v okviru tega sporazuma izvaja avtonomno. Država gostiteljica spoštuje enotni in mednarodni značaj EUMM Georgia.

3.   Vodja misije vlado države gostiteljice redno obvešča o številu osebja EUMM Georgia na ozemlju države gostiteljice.

Člen 3

Označevanje

1.   Člani osebja EUMM Georgia prejmejo osebno izkaznico EUMM Georgia, s katero izkazujejo svojo istovetnost in jo vedno nosijo s seboj; izda jo ministrstvo za zunanje zadeve države gostiteljice. Vzorec osebne izkaznice EUMM Georgia se pošlje pristojnim organom države gostiteljice.

2.   Vozila in druga prevozna sredstva EUMM Georgia so opremljena z razpoznavnimi oznakami EUMM Georgia, katerih vzorec se pošlje pristojnim organom države gostiteljice, in/ali s posebnimi diplomatskimi registrskimi tablicami, ki jih izdajo pristojni organi države gostiteljice.

3.   EUMM Georgia ima pravico razviti zastavo EU na svojem glavnem štabu in drugje, bodisi sámo bodisi skupaj z zastavo države gostiteljice, o čemer odloča vodja misije. Državne zastave ali državne oznake držav, ki so sestavni deli misije EUMM Georgia, so lahko postavljene na vidnem mestu v prostorih EUMM Georgia ter na njenih vozilih in uniformah v skladu z odločitvijo vodje misije.

Člen 4

Prehod meje in gibanje na ozemlju države gostiteljice

1.   Osebje EUMM Georgia ter premoženje in prevozna sredstva EUMM Georgia prečkajo mejo pogodbenice gostiteljice na uradnih mejnih prehodih, v morskih pristaniščih in prek mednarodnih zračnih koridorjev.

2.   Pogodbenica gostiteljica EUMM Georgia in osebju EUMM Georgia olajša vstop na ozemlje države gostiteljice in izstop iz njega. Z izjemo pregleda potnih listin ob vstopu na ozemlje države gostiteljice in izstopu iz njega za osebje EUMM Georgia, ki dokaže svoje udeležbo v misiji, ne veljajo predpisi o potnih listinah, carinski kontroli in postopkih, vizumih in priseljevanju niti kakršna koli druga oblika nadzora v zvezi s priseljevanjem na ozemlju gostiteljice.

3.   Za osebje EUMM Georgia se ne uporabljajo predpisi države gostiteljice o prijavi in nadzoru tujcev, vendar EUMM osebje ne pridobi nobenih pravic do stalnega prebivališča ali bivališča na ozemlju države gostiteljice.

4.   Za premoženje in prevozna sredstva EUMM Georgia, ki vstopajo na ozemlje države gostiteljice, ga prečkajo ali zapuščajo, ne veljajo nobeni predpisi o carinski kontroli in postopkih.

5.   Za vozila in letala, ki se uporabljajo v podporo misiji, ne veljajo zahteve glede lokalnih dovoljenj ali registracije. Še naprej se uporabljajo ustrezni mednarodni standardi in predpisi.

Po potrebi se sklenejo dodatni dogovori v skladu s členom 20.

6.   Člani osebja EUMM Georgia lahko na ozemlju države gostiteljice vozijo motorna vozila, upravljajo plovila in zrakoplove, če imajo veljavno nacionalno ali mednarodno vozniško dovoljenje, dovoljenje za upravljanje ladij oziroma pilotsko licenco. Država gostiteljica vozniška dovoljenja ali dovolilnice, katerih imetniki so člani osebja EUMM Georgia, priznava kot veljavna brez plačila dajatev ali pristojbin.

7.   EUMM Georgia in osebje EUMM Georgia imata skupaj z vozili, zrakoplovi ali drugimi prevoznimi sredstvi, opremo in potrebščinami pravico do svobodnega in neoviranega gibanja po celotnem ozemlju države gostiteljice, vključno z njenim teritorialnim morjem in zračnim prostorom. Po potrebi se lahko sklenejo dodatni dogovori v skladu s členom 20 tega sporazuma.

8.   Osebje EUMM Georgia in lokalno osebje, zaposleno pri EUMM Georgia, lahko na svojih službenih poteh za namene misije uporablja ceste, mostove, trajekte, letališča in pristanišča brez plačila carin, pristojbin, cestnin, dajatev ali drugih stroškov. EUMM Georgia ni oproščena razumnih stroškov za naročene in opravljene storitve, če isti pogoji veljajo za storitve, opravljene za osebje države gostiteljice.

9.   Za premoženje in prevozna sredstva EUMM Georgia, ki so vstopili na ozemlje države gostiteljice, ga prečkali ali zapustili še pred začetkom veljavnosti Sporazuma, ne veljajo predpisi o carinski kontroli in postopkih.

Člen 5

Privilegiji in imunitete, ki jih država gostiteljica zagotovi EUMM Georgia

1.   Objekti EUMM Georgia so nedotakljivi. Uslužbenci države gostiteljice imajo dostop vanje le z dovoljenjem vodje misije.

2.   Objekti EUMM Georgia, oprema in drugo premoženje v njih ter pripadajoča prevozna sredstva ne morejo biti predmet preiskav, zasegov, zaplemb ali izvršb.

3.   EUMM Georgia ter njena lastnina in premoženje uživajo imuniteto pred vsakršno obliko pravnih postopkov, ne glede na to, kje se nahajajo in kdo jih poseduje.

4.   Arhivi in dokumenti EUMM Georgia so zmeraj in povsod nedotakljivi.

5.   Uradna korespondenca EUMM Georgia je nedotakljiva. Uradna korespondenca pomeni vso korespondenco, ki se nanaša na misijo in njene naloge.

6.   EUMM Georgia je za kupljeno in uvoženo blago, opravljene storitve ter uporabo infrastrukture, če služijo namenom misije, oproščena plačila vseh nacionalnih, regionalnih in občinskih pristojbin, davkov in podobnih dajatev. EUMM Georgia ni oproščena plačila za opravljene storitve.

7.   Država gostiteljica dovoli vnos izdelkov, potrebnih za misijo, in jih oprosti vseh uvoznih, izvoznih in tranzitnih dovoljenj ter licenc, plačila vseh carinskih dajatev, pristojbin, cestnin, davkov in podobnih dajatev, z izjemo stroškov za skladiščenje, prevoze in druge opravljene storitve.

Člen 6

Privilegiji in imunitete, ki jih država gostiteljica zagotovi osebju EUMM Georgia

1.   V skladu z mednarodnim pravom se osebju EUMM Georgia ne sme na noben način odvzeti prostosti, prav tako ne smejo biti pridržani.

2.   Dokumenti, korespondenca in lastnina osebja EUMM Georgia so nedotakljivi, razen v primeru izvršilnih ukrepov, dovoljenih v skladu z odstavkom 6 tega člena.

3.   Osebje EUMM Georgia v vsakem primeru uživa imuniteto pred kazensko jurisdikcijo države gostiteljice. Imuniteto pred kazenskim pregonom lahko osebju EUMM Georgia odvzame, odvisno od primera, država pošiljateljica ali zadevna institucija EU. Tak odvzem mora biti zmeraj jasno izražen.

4.   Osebje EUMM Georgia uživa imuniteto pred civilno in upravno jurisdikcijo države gostiteljice za izrečene ali napisane besede in za vsa dejanja, povezana z izvajanjem uradnih dolžnosti. Vodja misije in pristojni organi države pošiljateljice ali institucije EU morajo biti v primeru kakršnega koli civilnega postopka proti osebju EUMM Georgia pred katerim koli sodiščem države gostiteljice o tem nemudoma obveščeni. Pred začetkom postopka na sodišču vodja misije in pristojni organ države pošiljateljice ali institucija EU sodišču potrdita, ali je osebje EUMM Georgia zadevno dejanje izvršilo pri opravljanju uradnih dolžnosti. Če je bilo dejanje izvršeno pri opravljanju službenih dolžnosti, se postopek ne začne in se uporabljajo določbe iz člena 17. Če dejanje ni bilo izvršeno pri opravljanju službenih dolžnosti, se postopek lahko nadaljuje. Potrditev s strani vodje misije in pristojnega organa države pošiljateljice ali institucije EU je za jurisdikcijo države gostiteljice obvezujoča in ji ta ne more ugovarjati.

Če postopek sproži osebje EUMM Georgia, se to ne more sklicevati na imuniteto pred jurisdikcijo glede katerega koli nasprotnega zahtevka, neposredno povezanega z glavnim zahtevkom.

5.   Osebju EUMM Georgia ni treba pričati.

6.   V zvezi z osebjem EUMM Georgia se ne smejo izvajati nobeni izvršilni ukrepi, razen če je proti njim uveden civilni postopek, ki ni povezan z njihovimi uradnimi dolžnostmi. Lastnina osebja EUMM Georgia, za katero vodja misije potrdi, da je potrebna za izvajanje uradnih dolžnosti, ne sme biti zasežena na podlagi izvršitve sodbe, sklepa ali odredbe. V civilnih postopkih za osebje EUMM Georgia ne veljajo nobene omejitve osebne svobode ali drugi prisilni ukrepi.

7.   Imuniteta osebja EUMM Georgia pred jurisdikcijo države gostiteljice ne pomeni tudi imunitete pred jurisdikcijo zadevne države pošiljateljice.

8.   Za osebje EUMM Georgia v zvezi z nalogami, ki jih opravlja za EUMM Georgia, ne veljajo določbe o socialni varnosti, ki veljajo v državi gostiteljici.

9.   Osebje EUMM Georgia je v državi gostiteljici oproščeno vseh oblik davka na plačo in prejemke, ki jih prejema od EUMM Georgia ali države pošiljateljice, kot tudi davka na katere koli prejemke, ki jih prejema zunaj ozemlja države gostiteljice.

10.   Država gostiteljica v skladu z zakoni in predpisi, ki jih lahko sprejme, dovoli vnos izdelkov za osebno uporabo osebja EUMM Georgia in zanje odobri oprostitev plačila vseh carinskih dajatev, davkov in podobnih dajatev, z izjemo stroškov za skladiščenje, prevoze in podobne storitve. Država gostiteljica prav tako dovoli izvoz teh izdelkov. Za blago in storitve, kupljene na domačem trgu, je osebje EUMM Georgia oproščeno DDV (cena ne vključuje DDV) in davkov po zakonih države gostiteljice.

11.   Osebna prtljaga osebja EUMM Georgia se ne pregleduje, razen v primeru upravičenega suma, da vsebuje izdelke, ki ne sodijo med izdelke za osebno rabo osebja EUMM Georgia, ali izdelke, katerih uvoz ali izvoz je prepovedan z zakonom ali se nadzoruje s predpisi o karanteni države gostiteljice. Takšen pregled se lahko izvede samo v prisotnosti zadevnega osebja EUMM Georgia ali pooblaščenega predstavnika EUMM Georgia.

Člen 7

Lokalno osebje

Lokalno osebje uživa privilegije in imunitete v obsegu, ki ga dopušča država gostiteljica. Vendar pa država gostiteljica izvaja jurisdikcijo nad tem osebjem na tak način, da po nepotrebnem ne vpliva na izvajanje nalog misije.

Člen 8

Oprostitev davka za dobavitelje

1.   Dobava blaga in/ali opravljanje storitev za EUMM Georgia s strani dobavitelja je oproščena neposrednega davka (cena ne vključuje davka).

2.   Uvoz blaga s strani dobavitelja, ki je kupljeno za dejavnosti EUMM Georgia, je oproščen plačila vseh carin, vključno z DDV.

3.   EUMM Georgia ne prevzame nikakršne obveznosti ali odgovornosti do organov države gostiteljice, če dobavitelj ne spoštuje gruzijskih davčnih zakonov.

4.   Gruzijsko ministrstvo za finance v sodelovanju z EUMM Georgia pripravi dogovore za izvajanje oprostitev davka, ki so predvidene v tem členu.

Člen 9

Disciplinska pooblastila

Pristojni organi države pošiljateljice imajo glede osebja EUMM Georgia, za katerega velja ustrezna zakonodaja države pošiljateljice, na ozemlju države gostiteljice pravico izvajati vsa disciplinska pooblastila, ki jim jih daje zakonodaja države pošiljateljice.

Člen 10

Varnost

1.   Država gostiteljica s svojimi lastnimi zmogljivostmi v celoti prevzame odgovornost za varnost osebja EUMM Georgia.

2.   V ta namen država gostiteljica sprejme vse potrebne ukrepe za zaščito in varnost EUMM Georgia in osebja EUMM Georgia. O vseh posebnih določbah, ki jih predlaga država gostiteljica, se je treba pred izvajanjem dogovoriti z vodjo misije. Država gostiteljica dovoli in brezplačno podpira dejavnosti v zvezi z evakuacijo osebja EUMM Georgia iz zdravstvenih razlogov. Po potrebi se sklenejo dodatni dogovori v skladu s členom 20.

Člen 11

Uniforma

1.   Osebje EUMM Georgia nosi nacionalno uniformo ali civilna oblačila z razpoznavno oznako EUMM Georgia.

2.   Nošnjo uniforme urejajo pravila, ki jih izda vodja misije.

Člen 12

Sodelovanje in dostop do informacij

1.   Država gostiteljica zagotovi popolno sodelovanje in podporo EUMM Georgia in osebju EUMM Georgia.

2.   Na prošnjo in če je to potrebno za izvedbo ciljev EUMM Georgia, država gostiteljica poskrbi za učinkovit dostop osebja EUMM Georgia do:

| — | stavb, objektov, lokacij in uradnih vozil, ki so v lasti države gostiteljice oziroma jih ima ta v najemu ali ima v njih svoje prostore in so pomembni za mandat EUMM Georgia, |
| --- | --- |

—

stavb, objektov, lokacij in uradnih vozil, ki so v lasti države gostiteljice oziroma jih ima ta v najemu ali ima v njih svoje prostore in so pomembni za mandat EUMM Georgia,

| — | ustreznih dokumentov, gradiva in informacij, s katerimi razpolaga država gostiteljica, za izpolnitev mandata EUMM Georgia. |
| --- | --- |

—

ustreznih dokumentov, gradiva in informacij, s katerimi razpolaga država gostiteljica, za izpolnitev mandata EUMM Georgia.

Po potrebi se sklenejo dodatni dogovori v skladu s členom 20.

3.   Vodja misije in država gostiteljica se redno posvetujeta in sprejemata primerne ukrepe za zagotovitev tesnih in vzajemnih povezav na vseh ustreznih ravneh. Država gostiteljica lahko pri EUMM Georgia imenuje uradnika za zvezo.

Člen 13

Podpora države gostiteljice in sklepanje pogodb

1.   Država gostiteljica EUMM Georgia pomaga iskati primerne objekte, če jo ta za to zaprosi.

2.   Država gostiteljica brezplačno zagotovi potrebne razpoložljive objekte v svoji lasti, če EUMM Georgia zanje zaprosi zaradi izvedbe svojih upravnih in operativnih dejavnosti.

3.   Država gostiteljica v mejah svojih sredstev in zmogljivosti pomaga pri pripravi, vzpostavitvi, izvedbi in podpori EUMM Georgia, vključno s skupnimi prostori in opremo za strokovnjake EUMM Georgia.

4.   Pomoč in podpora države gostiteljice misiji se zagotavljata pod enakimi pogoji kot pomoč in podpora državljanom države gostiteljice.

5.   EUMM Georgia ima po zakonih in predpisih države gostiteljice pravno in poslovno sposobnost, potrebno za izpolnitev svoje misije, zlasti lahko odpira bančne račune, pridobiva premičnine ali z njimi razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku.

6.   Pravo, ki se uporablja za pogodbe, ki jih EUMM Georgia sklepa v državi gostiteljici, se določi v zadevnih pogodbah.

7.   V pogodbi je lahko določeno, da se postopek za reševanje sporov iz člena 17(3) in (4) uporablja za spore, do katerih pride pri izpolnjevanju pogodbe.

8.   Država gostiteljica omogoča lažje izvajanje pogodb, ki jih EUMM Georgia za namene operacije sklene s poslovnimi subjekti.

Člen 14

Spremembe v objektih

1.   EUMM Georgia lahko, če to zahteva izvedba operacije, gradi, spreminja in si drugače prilagaja objekte.

2.   Država gostiteljica za takšne gradnje, spremembe ali prilagoditve od EUMM Georgia ne more zahtevati povračila.

Člen 15

Umrli člani osebja EUMM Georgia

1.   Vodja misije ima pravico poskrbeti in urediti vse potrebno za repatriacijo umrlih članov osebja EUMM Georgia, skupaj z njihovo osebno lastnino.

2.   Na umrlem članu osebja EUMM Georgia ni mogoče opraviti obdukcije brez soglasja zadevne države in prisotnosti predstavnika EUMM Georgia in/ali zadevne države.

3.   Država gostiteljica in EUMM Georgia v največji možni meri sodelujeta, da zagotovita čimprejšnjo repatriacijo umrlega člana osebja EUMM Georgia.

Člen 16

Komunikacije

1.   EUMM Georgia lahko namesti in upravlja radijske oddajnike in sprejemnike ter satelitske sisteme. Da bi se izognili sporom glede uporabe ustreznih frekvenc, EUMM Georgia sodeluje s pristojnimi organi države gostiteljice. Država gostiteljica zagotovi brezplačen dostop do frekvenčnega spektra.

2.   EUMM Georgia ima za namene izvajanja operacije pravico do neomejene komunikacije po radijskih valovih (vključno s satelitskimi, mobilnimi in ročnimi radijskimi napravami), prek telefonov, telegrafov, telefaksov in drugih sredstev, kakor tudi pravico namestiti naprave, potrebne za vzdrževanje interne komunikacije in komunikacije med zmogljivostmi EUMM Georgia, vključno s polaganjem kablov in zemeljskih napeljav.

3.   EUMM Georgia lahko ustrezno prilagodi svoje prostore za dostavo in pošiljanje pošte EUMM Georgia in/ali osebju EUMM Georgia.

Člen 17

Odškodninski zahtevki za primere smrti, poškodb, škode in izgube

1.   EUMM Georgia in osebje EUMM Georgia nista odgovorna za nobeno škodo ali izgubo civilne ali vladne lastnine, povezane s potrebami operacije ali nastale zaradi dejavnosti v zvezi s civilnimi nemiri ali zaščito EUMM Georgia.

2.   Da bi dosegli poravnavo, je treba odškodninske zahtevke za primere škode ali izgubo civilne ali vladne lastnine, ki ni zajeta v odstavku 1, ter odškodninske zahtevke za primere smrti ali poškodb oseb ter škode ali izgube lastnine EUMM Georgia, če gre za zahtevke pravnih ali fizičnih oseb države gostiteljice, poslati EUMM Georgia prek pristojnih organov države gostiteljice; v primeru zahtevkov s strani EUMM Georgia pa se jih pošlje državi gostiteljici.

3.   Če ni mogoče doseči poravnave, je treba zahtevek predložiti komisiji za zahtevke, ki je sestavljena iz enakega števila predstavnikov EUMM Georgia in predstavnikov države gostiteljice. Zahtevki se rešujejo sporazumno.

4.   Če tudi komisija za zahtevke ne more rešiti zahtevka, se spor:

| (a) | če gre za zahtevek do vključno 40 000 EUR, rešuje po diplomatski poti med državo gostiteljico in predstavniki EU; |
| --- | --- |

(a)

če gre za zahtevek do vključno 40 000 EUR, rešuje po diplomatski poti med državo gostiteljico in predstavniki EU;

| (b) | če gre za zahtevek, ki je višji od zneska iz točke (a), reši na arbitražnem razsodišču, katerega odločitev je zavezujoča. |
| --- | --- |

(b)

če gre za zahtevek, ki je višji od zneska iz točke (a), reši na arbitražnem razsodišču, katerega odločitev je zavezujoča.

5.   Arbitražno razsodišče je sestavljeno iz treh razsodnikov, enega določi država gostiteljica in enega EUMM Georgia, tretjega pa skupaj določita država gostiteljica in EUMM Georgia. Če ena od pogodbenic ne določi razsodnika v roku dveh mesecev ali če med državo gostiteljico in EUMM Georgia ni mogoče doseči soglasja o imenovanju tretjega razsodnika, tega določi predsednik Sodišča Evropskih skupnosti.

6.   EUMM Georgia in upravni organi države gostiteljice sklenejo upravni sporazum, v katerem določijo pristojnosti in naloge komisije za zahtevke in razsodišča, postopke, ki jih ta organa uporabljata, in pogoje za vlaganje zahtevkov.

Člen 18

Zveze in spori

1.   Vsa vprašanja v zvezi z uporabo tega sporazuma skupaj obravnavajo predstavniki EUMM Georgia in pristojni organi države gostiteljice.

2.   Če spora v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma ni mogoče rešiti drugače, ga nato država gostiteljica in predstavniki EU rešujejo izključno po diplomatski poti.

Člen 19

Druge določbe

1.   Kadar se ta sporazum nanaša na privilegije, imunitete in pravice EUMM Georgia in osebja EUMM Georgia, vlada države gostiteljice odgovarja za to, da jih njeni lokalni organi ustrezno izvajajo in spoštujejo.

2.   Nobena določba tega sporazuma ne pomeni odstopanja od pravic, ki so državam članicam EU ali drugim državam, ki prispevajo k EUMM Georgia, priznane v drugih sporazumih, in jih zato tudi ni mogoče tako razlagati.

Člen 20

Izvedbeni dogovori

Za namene uporabe tega sporazuma lahko vodja misije in upravni organi države gostiteljice sklenejo posebne sporazume o operativnih, upravnih in tehničnih zadevah.

Člen 21

Končne določbe

1.   Ta sporazum začne veljati na datum, ko pogodbenici po diplomatski poti prejmeta še zadnje uradno pisno obvestilo o zaključku notranjih postopkov pogodbenic, potrebnih za začetek veljavnosti tega sporazuma.

2.   Ne glede na odstavek 1 se za določbe v členih 4(8), 5(1) do (3), 5(6), 5(7), 6(1), 6(3), 6(4), 6(6), 6(8) do (10), 14 in 17 šteje, da so se uporabljale od datuma, ko je prispel prvi član osebja EUMM Georgia, če gre pri tem za datum pred datumom začetka veljavnosti tega sporazuma.

3.   Spremembe tega sporazuma se sprejmejo pisno s soglasjem obeh pogodbenic. Spremembe se sprejmejo v obliki posebnih protokolov, ki tvorijo sestavni del tega sporazuma in začnejo veljati v skladu s pravilom iz člena 21(1) tega sporazuma.

4.   Ta sporazum preneha veljati, če ena od pogodbenic pisno obvesti drugo podpisnico o svoji nameri, da bo odpovedala Sporazum. Ta sporazum preneha veljati šest mesecev po prejemu takega obvestila. Prenehanje tega sporazuma ne vpliva na pravice ali obveznosti, ki izhajajo iz izvrševanja tega sporazuma pred njegovim prenehanjem.

Sestavljeno v Bruslju, dne 3. novembra 2008, v dveh izvirnikih v angleškem jeziku.

Za Evropsko unijo

Za Gruzijo

---

21.11.2008

| 21.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/s3

---

OPOMBA BRALCU

Institucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.

Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---