# Euroopa Liidu L 25/2009

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 25 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide29. jaanuar 2009 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 25

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide29. jaanuar 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 85/2009, 19. jaanuar 2009, millega muudetakse teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätete osas määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 86/2009, 28. jaanuar 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 4 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 87/2009, 28. jaanuar 2009, milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist määruse (EÜ) nr 327/98 alusel 2009. aasta jaanuari alaperioodiks avatud tariifikvootide raames | 6 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 88/2009, 28. jaanuar 2009, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikus 19.–23. jaanuar 2009 taotletud impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel | 9 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 89/2009, 28. jaanuar 2009, millega avatakse 2009. aasta tariifikvoot teatavate nõukogu määrusega (EÜ) nr 3448/93 hõlmatud põllumajandussaaduste töötlemisel saadud Norrast pärit kaupade importimiseks Euroopa Ühendusse | 14 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 85/2009, 19. jaanuar 2009, millega muudetakse teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätete osas määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 86/2009, 28. jaanuar 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

4

Komisjoni määrus (EÜ) nr 87/2009, 28. jaanuar 2009, milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist määruse (EÜ) nr 327/98 alusel 2009. aasta jaanuari alaperioodiks avatud tariifikvootide raames

6

Komisjoni määrus (EÜ) nr 88/2009, 28. jaanuar 2009, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikus 19.–23. jaanuar 2009 taotletud impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

9

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 89/2009, 28. jaanuar 2009, millega avatakse 2009. aasta tariifikvoot teatavate nõukogu määrusega (EÜ) nr 3448/93 hõlmatud põllumajandussaaduste töötlemisel saadud Norrast pärit kaupade importimiseks Euroopa Ühendusse

14

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2009/75/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 18. detsember 2008, Euroopa Ravimiameti haldusnõukogu nelja liikme ametisse nimetamise kohta | 16 |
| | | 2009/76/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 20. jaanuar 2009, millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Bank Ċentrali ta’ Malta/Malta Keskpanga välisaudiitori osas | 17 |
| | | Komisjon |
| | | 2009/77/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 23. jaanuar 2009, millega luuakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee (
  1
  ) | 18 |
| | | 2009/78/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 23. jaanuar 2009, millega luuakse Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee (
  1
  ) | 23 |
| | | 2009/79/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 23. jaanuar 2009, millega luuakse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee (
  1
  ) | 28 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2009/75/EÜ

*

Nõukogu otsus, 18. detsember 2008, Euroopa Ravimiameti haldusnõukogu nelja liikme ametisse nimetamise kohta

16

2009/76/EÜ

*

Nõukogu otsus, 20. jaanuar 2009, millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Bank Ċentrali ta’ Malta/Malta Keskpanga välisaudiitori osas

17

Komisjon

2009/77/EÜ

*

Komisjoni otsus, 23. jaanuar 2009, millega luuakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee (
  1
  )

1

18

2009/78/EÜ

*

Komisjoni otsus, 23. jaanuar 2009, millega luuakse Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee (
  1
  )

1

23

2009/79/EÜ

*

Komisjoni otsus, 23. jaanuar 2009, millega luuakse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee (
  1
  )

1

28

| | | IV   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | | EMP ühiskomitee |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 127/2008, 5. detsember 2008, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu VII lisa (kutsekvalifikatsiooni vastastikune tunnustamine) | 33 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 128/2008, 5. detsember 2008, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (transport) | 35 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 129/2008, 5. detsember 2008, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (transport) | 36 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 130/2008, 5. detsember 2008, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXI lisa (statistika) | 38 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 131/2008, 5. detsember 2008, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXI lisa (statistika) | 40 |

IV   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EMP ühiskomitee

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 127/2008, 5. detsember 2008, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu VII lisa (kutsekvalifikatsiooni vastastikune tunnustamine)

33

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 128/2008, 5. detsember 2008, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (transport)

35

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 129/2008, 5. detsember 2008, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (transport)

36

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 130/2008, 5. detsember 2008, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXI lisa (statistika)

38

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 131/2008, 5. detsember 2008, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXI lisa (statistika)

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 29.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 85/2009,

19. jaanuar 2009,

millega muudetakse teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätete osas määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 161 kolmandat lõiku,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rahvusvahelisi finantsturge tabanud enneolematu kriis on toonud ühendusele kaasa suuri väljakutseid, mis nõuavad kiiret reageerimist, et tõrjuda majandusele kui tervikule avalduvat negatiivset mõju ja eelkõige toetada investeeringuid majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Rahvusvahelisi finantsturge tabanud enneolematu kriis on toonud ühendusele kaasa suuri väljakutseid, mis nõuavad kiiret reageerimist, et tõrjuda majandusele kui tervikule avalduvat negatiivset mõju ja eelkõige toetada investeeringuid majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks.

| (2) | 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi reguleeriva raamistiku vastuvõtmisel lähtuti eesmärgist lihtsustada veelgi Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi programmitööd ja haldamist, muuta nende tegevus tõhusamaks ning suurendada nende elluviimise subsidiaarsust. |
| --- | --- |

(2)

2007.–2013. aasta programmitöö perioodi reguleeriva raamistiku vastuvõtmisel lähtuti eesmärgist lihtsustada veelgi Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi programmitööd ja haldamist, muuta nende tegevus tõhusamaks ning suurendada nende elluviimise subsidiaarsust.

| (3) | Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) (1) teatavate sätete kohandamine on vajalik, et hõlbustada ühenduse rahaliste vahendite kasutamist rakenduskavade ja nende raames abi saavate projektide käivitamisel selliselt, et see kiirendaks nende rakendamist ja selliste investeeringute mõju majandusele. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) (1) teatavate sätete kohandamine on vajalik, et hõlbustada ühenduse rahaliste vahendite kasutamist rakenduskavade ja nende raames abi saavate projektide käivitamisel selliselt, et see kiirendaks nende rakendamist ja selliste investeeringute mõju majandusele.

| (4) | Tuleb suurendada Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondi (EIF) võimalust anda liikmesriikidele abi rakenduskavade ettevalmistamisel ja elluviimisel. |
| --- | --- |

(4)

Tuleb suurendada Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondi (EIF) võimalust anda liikmesriikidele abi rakenduskavade ettevalmistamisel ja elluviimisel.

| (5) | Võttes arvesse EIP ja EIFi asutamislepingu kohast rolli ühenduse finantsasutustena, peaks juhul, kui nad osalevad finantskorraldustoimingute korraldamises haldusfondidena, olema võimalik sõlmida nendega leping otse. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse EIP ja EIFi asutamislepingu kohast rolli ühenduse finantsasutustena, peaks juhul, kui nad osalevad finantskorraldustoimingute korraldamises haldusfondidena, olema võimalik sõlmida nendega leping otse.

| (6) | Finantskorraldusvahendite kasutamise hõlbustamiseks, eriti linnade säästva arengu valdkonnas, on vaja näha ette võimalus käsitada mitterahalisi toetusi abikõlblike kuludena fondide loomisel ja neisse maksete tegemisel. |
| --- | --- |

(6)

Finantskorraldusvahendite kasutamise hõlbustamiseks, eriti linnade säästva arengu valdkonnas, on vaja näha ette võimalus käsitada mitterahalisi toetusi abikõlblike kuludena fondide loomisel ja neisse maksete tegemisel.

| (7) | Ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamiseks on samuti vaja muuta paindlikumaks tingimused, mis reguleerivad eelmaksete tegemist asutamislepingu artiklis 87 sätestatud riigiabi raames. |
| --- | --- |

(7)

Ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamiseks on samuti vaja muuta paindlikumaks tingimused, mis reguleerivad eelmaksete tegemist asutamislepingu artiklis 87 sätestatud riigiabi raames.

| (8) | Suurprojektide elluviimise kiirendamiseks on vaja võimaldada komisjoni poolt veel vastu võtmata suurprojektidega seotud kulude kandmist kuluaruannetesse. |
| --- | --- |

(8)

Suurprojektide elluviimise kiirendamiseks on vaja võimaldada komisjoni poolt veel vastu võtmata suurprojektidega seotud kulude kandmist kuluaruannetesse.

| (9) | Liikmesriikide rahaliste vahendite tugevdamiseks, hõlbustades seeläbi rakenduskavade kiiret käivitamist kriisi kontekstis, on vaja muuta eelfinantseerimist käsitlevaid sätteid. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriikide rahaliste vahendite tugevdamiseks, hõlbustades seeläbi rakenduskavade kiiret käivitamist kriisi kontekstis, on vaja muuta eelfinantseerimist käsitlevaid sätteid.

| (10) | Rakenduskavade alguses tehtavad eelmaksed peaks tagama korrapärase rahavoo ja hõlbustama rakenduskavade elluviimisel maksete tegemist toetusesaajatele. Selleks tuleks ette näha sätted, mis käsitlevad struktuurifondide arvelt tehtavaid eelmakseid: 7,5 % (liikmesriikidele, kes kuulusid Euroopa Liitu enne 1. maid 2004) ja 9 % (liikmesriikidele, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või hiljem), et kiirendada rakenduskavade elluviimist. |
| --- | --- |

(10)

Rakenduskavade alguses tehtavad eelmaksed peaks tagama korrapärase rahavoo ja hõlbustama rakenduskavade elluviimisel maksete tegemist toetusesaajatele. Selleks tuleks ette näha sätted, mis käsitlevad struktuurifondide arvelt tehtavaid eelmakseid: 7,5 % (liikmesriikidele, kes kuulusid Euroopa Liitu enne 1. maid 2004) ja 9 % (liikmesriikidele, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või hiljem), et kiirendada rakenduskavade elluviimist.

| (11) | Võrdse kohtlemise ja õiguskindluse põhimõtte kohaselt tuleks artikli 56 lõike 2 ja artikli 78 lõike 1 muudatusi kohaldada kogu programmitöö perioodil 2007–2013. Seetõttu on vaja sätestada tagasiulatuv kohaldamine alates 1. augustist 2006, st määruse (EÜ) nr 1083/2006 jõustumise kuupäevast. Rahvusvahelisi finantsturge mõjutav enneolematu kriis nõuab kiiret reageerimist, et tõrjuda majandusele kui tervikule avalduvat negatiivset mõju, ning seetõttu peaksid ülejäänud muudatused jõustuma järgmisel päeval pärast määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(11)

Võrdse kohtlemise ja õiguskindluse põhimõtte kohaselt tuleks artikli 56 lõike 2 ja artikli 78 lõike 1 muudatusi kohaldada kogu programmitöö perioodil 2007–2013. Seetõttu on vaja sätestada tagasiulatuv kohaldamine alates 1. augustist 2006, st määruse (EÜ) nr 1083/2006 jõustumise kuupäevast. Rahvusvahelisi finantsturge mõjutav enneolematu kriis nõuab kiiret reageerimist, et tõrjuda majandusele kui tervikule avalduvat negatiivset mõju, ning seetõttu peaksid ülejäänud muudatused jõustuma järgmisel päeval pärast määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (12) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1083/2006 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(12)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1083/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1083/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 44 teist lõiku muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | kui kokkuleppe objekt ei ole teenuste riigihankeleping kohaldatava riigihangete seaduse tähenduses, rahalise otsetoetusena määratletud annetuse näol toetuse andmisega finantsasutusele ilma konkursikutseta, kui see on kooskõlas asutamislepingule vastava siseriikliku õigusega.”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikli 44 teist lõiku muudetakse järgmiselt:

a)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

kui kokkuleppe objekt ei ole teenuste riigihankeleping kohaldatava riigihangete seaduse tähenduses, rahalise otsetoetusena määratletud annetuse näol toetuse andmisega finantsasutusele ilma konkursikutseta, kui see on kooskõlas asutamislepingule vastava siseriikliku õigusega.”;

| b) | lisatakse järgmine punkt c:






  „c) | lepingu sõlmimisega otse EIPi või EIFiga.”. |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt c:

„c)

lepingu sõlmimisega otse EIPi või EIFiga.”.

| 2. | Artikli 46 lõikele 1 lisatakse järgmine teine lõik:
  „EIP või EIF võivad liikmesriikide taotlusel osaleda esimeses lõigus osutatud tehnilise abi meetmetes.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 46 lõikele 1 lisatakse järgmine teine lõik:

„EIP või EIF võivad liikmesriikide taotlusel osaleda esimeses lõigus osutatud tehnilise abi meetmetes.”

| 3. | Artikli 56 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Erandina lõikest 1 võib mitterahalist toetust, amortisatsioonikulusid ja üldkulusid käsitada toetusesaajate poolt toimingute rakendamisel tehtud kulutustena käesoleva lõike kolmandas lõigus sätestatud tingimustel.
  Erandina lõikest 1 võib mitterahalist toetust seoses artikli 78 lõike 6 esimeses lõigus määratletud finantskorraldusvahenditega käsitada fondide või haldusfondide loomise või neisse maksete tegemise kuludena käesoleva lõike kolmandas lõigus sätestatud tingimustel.
  Esimeses ja teises lõigus nimetatud kulud peavad vastama järgmistele tingimustele:






  a) | lõike 4 alusel sätestatud abikõlblikkuse eeskirjad näevad ette selliste kulude abikõlblikkuse; |
| --- | --- | --- |

3.

Artikli 56 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Erandina lõikest 1 võib mitterahalist toetust, amortisatsioonikulusid ja üldkulusid käsitada toetusesaajate poolt toimingute rakendamisel tehtud kulutustena käesoleva lõike kolmandas lõigus sätestatud tingimustel.

Erandina lõikest 1 võib mitterahalist toetust seoses artikli 78 lõike 6 esimeses lõigus määratletud finantskorraldusvahenditega käsitada fondide või haldusfondide loomise või neisse maksete tegemise kuludena käesoleva lõike kolmandas lõigus sätestatud tingimustel.

Esimeses ja teises lõigus nimetatud kulud peavad vastama järgmistele tingimustele:

a)

lõike 4 alusel sätestatud abikõlblikkuse eeskirjad näevad ette selliste kulude abikõlblikkuse;

| b) | kulude summa on nõuetekohaselt põhjendatud tõendavate dokumentidega, millel on arvetega samaväärne tõendusjõud, ilma et see piiraks erimäärustes ettenähtud sätete kohaldamist; |
| --- | --- |

b)

kulude summa on nõuetekohaselt põhjendatud tõendavate dokumentidega, millel on arvetega samaväärne tõendusjõud, ilma et see piiraks erimäärustes ettenähtud sätete kohaldamist;

| c) | mitterahaliste toetuste puhul ei ületa fondide poolne kaasrahastamine abikõlblikke kogukulusid, millest on maha arvatud selliste toetuste väärtus.” |
| --- | --- |

c)

mitterahaliste toetuste puhul ei ületa fondide poolne kaasrahastamine abikõlblikke kogukulusid, millest on maha arvatud selliste toetuste väärtus.”

| 4. | Artiklit 78 muudetakse järgmiselt:






  a) | artikli 78 lõike 1 esimese lõigu viimane lause asendatakse järgmisega:
  „Toetusesaajate tehtud kulutused tõendatakse maksekviitungitega või samaväärse tõendusjõuga raamatupidamisdokumentidega, kui iga fondi käsitlevas erimääruses ei ole sätestatud teisiti.”; |
| --- | --- | --- |

4.

Artiklit 78 muudetakse järgmiselt:

a)

artikli 78 lõike 1 esimese lõigu viimane lause asendatakse järgmisega:

„Toetusesaajate tehtud kulutused tõendatakse maksekviitungitega või samaväärse tõendusjõuga raamatupidamisdokumentidega, kui iga fondi käsitlevas erimääruses ei ole sätestatud teisiti.”;

| b) | artikli 78 lõike 2 punkt b jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

artikli 78 lõike 2 punkt b jäetakse välja;

| c) | artikli 78 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui artikli 41 lõike 3 kohaselt komisjon keeldub suurprojekti rahaliselt toetamast, tuleb pärast komisjoni otsuse vastuvõtmist kuluaruannet sellele vastavalt parandada.”. |
| --- | --- |

c)

artikli 78 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui artikli 41 lõike 3 kohaselt komisjon keeldub suurprojekti rahaliselt toetamast, tuleb pärast komisjoni otsuse vastuvõtmist kuluaruannet sellele vastavalt parandada.”.

| 5. | Artikli 82 lõike 1 teise lõigu punktid a, b ja c asendatakse järgmisega:






  „a) | liikmesriikidele, kes kuulusid Euroopa Liitu enne 1. maid 2004: 2 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2007. aastal, 3 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2008. aastal ja 2,5 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2009. aastal; |
| --- | --- | --- |

5.

Artikli 82 lõike 1 teise lõigu punktid a, b ja c asendatakse järgmisega:

„a)

liikmesriikidele, kes kuulusid Euroopa Liitu enne 1. maid 2004: 2 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2007. aastal, 3 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2008. aastal ja 2,5 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2009. aastal;

| b) | liikmesriikidele, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või pärast seda: 2 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2007. aastal, 3 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2008. aastal ja 4 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2009. aastal; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikidele, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või pärast seda: 2 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2007. aastal, 3 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2008. aastal ja 4 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2009. aastal;

| c) | kui rakenduskava kuulub Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla ja vähemalt üks selles osalevast liikmesriigist ühines Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või pärast seda: 2 % ERFi toetusest rakenduskavale 2007. aastal, 3 % ERFi toetusest rakenduskavale 2008. aastal ja 4 % ERFi toetusest rakenduskavale 2009. aastal.” |
| --- | --- |

c)

kui rakenduskava kuulub Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla ja vähemalt üks selles osalevast liikmesriigist ühines Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või pärast seda: 2 % ERFi toetusest rakenduskavale 2007. aastal, 3 % ERFi toetusest rakenduskavale 2008. aastal ja 4 % ERFi toetusest rakenduskavale 2009. aastal.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 lõiget 3 ja artikli 1 lõike 4 punkti a kohaldatakse siiski alates 1. augustist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. jaanuar 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

P. GANDALOVIČ

---

(1)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

1

---

| 29.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 86/2009,

28. jaanuar 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. jaanuaril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. jaanuar 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | JO | 78,3 |
| MA | 48,5 |
| TN | 134,4 |
| TR | 97,0 |
| ZZ | 89,6 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 116,0 |
| TR | 131,2 |
| ZZ | 138,1 |
| 0709 90 70 | MA | 146,2 |
| TR | 112,5 |
| ZZ | 129,4 |
| 0709 90 80 | EG | 82,9 |
| ZZ | 82,9 |
| 0805 10 20 | EG | 50,5 |
| IL | 62,4 |
| MA | 63,7 |
| TN | 43,2 |
| TR | 55,0 |
| ZZ | 55,0 |
| 0805 20 10 | IL | 144,6 |
| MA | 85,8 |
| TR | 54,0 |
| ZZ | 94,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 66,3 |
| EG | 88,5 |
| IL | 74,9 |
| JM | 93,7 |
| PK | 46,6 |
| TR | 61,0 |
| ZZ | 71,8 |
| 0805 50 10 | EG | 48,1 |
| MA | 67,1 |
| TR | 62,8 |
| ZZ | 59,3 |
| 0808 10 80 | CA | 84,9 |
| CN | 65,1 |
| MK | 32,6 |
| US | 101,9 |
| ZZ | 71,1 |
| 0808 20 50 | CL | 115,7 |
| CN | 34,8 |
| TR | 40,0 |
| US | 110,3 |
| ZA | 119,5 |
| ZZ | 84,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

JO

78,3

MA

48,5

TN

134,4

TR

97,0

ZZ

89,6

0707 00 05

JO

167,2

MA

116,0

TR

131,2

ZZ

138,1

0709 90 70

MA

146,2

TR

112,5

ZZ

129,4

0709 90 80

EG

82,9

ZZ

82,9

0805 10 20

EG

50,5

IL

62,4

MA

63,7

TN

43,2

TR

55,0

ZZ

55,0

0805 20 10

IL

144,6

MA

85,8

TR

54,0

ZZ

94,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

66,3

EG

88,5

IL

74,9

JM

93,7

PK

46,6

TR

61,0

ZZ

71,8

0805 50 10

EG

48,1

MA

67,1

TR

62,8

ZZ

59,3

0808 10 80

CA

84,9

CN

65,1

MK

32,6

US

101,9

ZZ

71,1

0808 20 50

CL

115,7

CN

34,8

TR

40,0

US

110,3

ZA

119,5

ZZ

84,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 29.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 87/2009,

28. jaanuar 2009,

milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist määruse (EÜ) nr 327/98 alusel 2009. aasta jaanuari alaperioodiks avatud tariifikvootide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus). (1)

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 10. veebruari 1998. aasta määrust (EÜ) nr 327/98, millega avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende korraldus, (3) eriti selle artikli 5 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 327/98 avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid, mis jaotatakse päritoluriikide kaupa ja mis jagatakse mitmesse alaperioodi vastavalt kõnealuse määruse IX lisale, ning sätestatakse nende korraldus. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 327/98 avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid, mis jaotatakse päritoluriikide kaupa ja mis jagatakse mitmesse alaperioodi vastavalt kõnealuse määruse IX lisale, ning sätestatakse nende korraldus.

| (2) | Jaanuari alaperiood on määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktides a, b, c ja d ette nähtud kvoodi jaoks esimene alaperiood. |
| --- | --- |

(2)

Jaanuari alaperiood on määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktides a, b, c ja d ette nähtud kvoodi jaoks esimene alaperiood.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 8 punkti a kohaselt koostatud teatisest järeldub, et 2009. aasta jaanuari esimesel kümnel tööpäeval vastavalt kõnealuse määruse artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4148, 09.4154, 09.4112, 09.4116, 09.4117, 09.4118, 09.4119, 09.4166 hõlmavad saadaolevast kogusest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 8 punkti a kohaselt koostatud teatisest järeldub, et 2009. aasta jaanuari esimesel kümnel tööpäeval vastavalt kõnealuse määruse artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4148, 09.4154, 09.4112, 09.4116, 09.4117, 09.4118, 09.4119, 09.4166 hõlmavad saadaolevast kogusest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi.

| (4) | Eespool nimetatud teatisest järeldub lisaks, et 2009. aasta jaanuari esimesel kümnel tööpäeval vastavalt määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4149, 09.4150, 09.4152, 09.4153 hõlmavad saadaolevast kogusest väiksemaid koguseid. |
| --- | --- |

(4)

Eespool nimetatud teatisest järeldub lisaks, et 2009. aasta jaanuari esimesel kümnel tööpäeval vastavalt määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4149, 09.4150, 09.4152, 09.4153 hõlmavad saadaolevast kogusest väiksemaid koguseid.

| (5) | Seepärast tuleks vastavalt määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 5 lõikele 1 kindlaks määrata järgmisel alaperioodil saada olev üldkogus kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4148, 09.4149, 09.4150, 09.4152, 09.4153, 09.4154, 09.4112, 09.4116, 09.4117, 09.4118, 09.4119, 09.4166, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks vastavalt määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 5 lõikele 1 kindlaks määrata järgmisel alaperioodil saada olev üldkogus kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4148, 09.4149, 09.4150, 09.4152, 09.4153, 09.4154, 09.4112, 09.4116, 09.4117, 09.4118, 09.4119, 09.4166,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruses (EÜ) nr 327/98 osutatud, järjekorranumbritega 09.4148, 09.4154, 09.4112, 09.4116, 09.4117, 09.4118, 09.4119, 09.4166 kvootide alla kuuluva riisi jaoks 2009. aasta jaanuari kümnel esimesel tööpäeval esitatud impordilitsentsi taotluste kohaselt antakse litsentsid taotletud kogustele käesoleva määruse lisas sätestatud jaotuskoefitsientide alusel.

2.   Määruses (EÜ) nr 327/98 osutatud järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4148, 09.4149, 09.4150, 09.4152, 09.4153, 09.4154, 09.4112, 09.4116, 09.4117, 09.4118, 09.4119, 09.4166 kvootide järgmisel alaperioodil saada olev üldkogus on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. jaanuar 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  EÜT L 37, 11.2.1998, lk 5.

3

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 327/98 kohaselt 2009. aasta jaanuari alaperioodil eraldatavad kogused ja järgmisel alaperioodil saada olevad kogused

a)   Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:

| Päritolu | Jrk-nr | 2009. aasta jaanuari alaperioodi jaotuskoefitsient | 2009. aasta aprilli alaperioodil saada olev üldkogus
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4127 | — (2) | 22 545 000 |
| Tai | 09.4128 | — (2) | 8 738 852 |
| Austraalia | 09.4129 | — (3) | 1 019 000 |
| Teised riigid | 09.4130 | — (3) | 1 805 000 |

Päritolu

Jrk-nr

2009. aasta jaanuari alaperioodi jaotuskoefitsient

2009. aasta aprilli alaperioodil saada olev üldkogus

(kg)

Ameerika Ühendriigid

09.4127

— (2)

22 545 000

Tai

09.4128

— (2)

8 738 852

Austraalia

09.4129

— (3)

1 019 000

Teised riigid

09.4130

— (3)

1 805 000

b)   Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktis b sätestatud CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi kvoot:

| Päritolu | Jrk-nr | 2009. aasta jaanuari alaperioodi jaotuskoefitsient | 2009. aasta juuli alaperioodil saada olev üldkogus
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kõik riigid | 09.4148 | 1,690006 % | 0 |

Päritolu

Jrk-nr

2009. aasta jaanuari alaperioodi jaotuskoefitsient

2009. aasta juuli alaperioodil saada olev üldkogus

(kg)

Kõik riigid

09.4148

1,690006 %

0

c)   Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktis c sätestatud CN-koodi 1006 40 alla kuuluva purustatud riisi kvoot:

| Päritolu | Jrk-nr | 2009. aasta jaanuari alaperioodi jaotuskoefitsient | 2009. aasta juuli alaperioodil saada olev üldkogus
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tai | 09.4149 | — (2) | 31 370 790 |
| Austraalia | 09.4150 | — (1) | 16 000 000 |
| Guyana | 09.4152 | — (1) | 11 000 000 |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4153 | — (2) | 6 215 000 |
| Teised riigid | 09.4154 | 1,449194 % | 6 000 010 |

Päritolu

Jrk-nr

2009. aasta jaanuari alaperioodi jaotuskoefitsient

2009. aasta juuli alaperioodil saada olev üldkogus

(kg)

Tai

09.4149

— (2)

31 370 790

Austraalia

09.4150

— (1)

16 000 000

Guyana

09.4152

— (1)

11 000 000

Ameerika Ühendriigid

09.4153

— (2)

6 215 000

Teised riigid

09.4154

1,449194 %

6 000 010

d)   Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:

| Päritolu | Jrk-nr | 2009. aasta jaanuari alaperioodi jaotuskoefitsient | 2009. aasta juuli alaperioodil saada olev üldkogus
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tai | 09.4112 | 1,298370 % | 0 |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4116 | 2,081253 % | 0 |
| India | 09.4117 | 1,315789 % | 0 |
| Pakistan | 09.4118 | 1,072615 % | 0 |
| Teised riigid | 09.4119 | 1,092084 % | 0 |
| Kõik riigid | 09.4166 | 1,002539 % | 17 011 012 |

Päritolu

Jrk-nr

2009. aasta jaanuari alaperioodi jaotuskoefitsient

2009. aasta juuli alaperioodil saada olev üldkogus

(kg)

Tai

09.4112

1,298370 %

0

Ameerika Ühendriigid

09.4116

2,081253 %

0

India

09.4117

1,315789 %

0

Pakistan

09.4118

1,072615 %

0

Teised riigid

09.4119

1,092084 %

0

Kõik riigid

09.4166

1,002539 %

17 011 012

---

(1)  Kõnealusele alaperioodile jaotuskoefitsienti ei kohaldata: komisjonile ei esitatud ühtegi litsentsitaotlust.

(2)  Taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest väiksemaid või nendega võrdseid koguseid: kõik taotlused on seega vastuvõetavad.

(3)  Kõnealusele alaperioodile koguseid ei määrata.

---

| 29.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 88/2009,

28. jaanuar 2009,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikus 19.–23. jaanuar 2009 taotletud impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 950/2006, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ajavahemikus 19.–23. jaanuar 2009 esitati pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 950/2006 ja/või nõukogu 7. mai 2007. aasta määruse (EÜ) nr 508/2007 (millega avatakse tariifikvoodid rafineerimistehastesse tarnitava toor-roosuhkru importimiseks Bulgaariasse ja Rumeeniasse turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 (3) kohaselt impordilitsentside taotlused, milles taotletud üldkogus on võrdne järjekorranumbriga 09.4332 (2008–2009) jaoks saada oleva kogusega või ületab seda. |
| --- | --- |

(1)

Ajavahemikus 19.–23. jaanuar 2009 esitati pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 950/2006 ja/või nõukogu 7. mai 2007. aasta määruse (EÜ) nr 508/2007 (millega avatakse tariifikvoodid rafineerimistehastesse tarnitava toor-roosuhkru importimiseks Bulgaariasse ja Rumeeniasse turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 (3) kohaselt impordilitsentside taotlused, milles taotletud üldkogus on võrdne järjekorranumbriga 09.4332 (2008–2009) jaoks saada oleva kogusega või ületab seda.

| (2) | Kõnealuseid asjaolusid arvestades peaks komisjon kindlaks määrama jaotuskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse välja anda võrdeliselt saada oleva üldkogusega, ning teavitama liikmesriike, et vastav piirmäär on saavutatud, |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuseid asjaolusid arvestades peaks komisjon kindlaks määrama jaotuskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse välja anda võrdeliselt saada oleva üldkogusega, ning teavitama liikmesriike, et vastav piirmäär on saavutatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Impordilitsentsid, mille taotlused on esitatud ajavahemikus 19.–23. jaanuar 2009 vastavalt määruse (EÜ) nr 950/2006 artikli 4 lõikele 2 ja/või määruse (EÜ) nr 508/2007 artiklile 3, antakse välja käesoleva määruse lisas märgitud koguste piires.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. jaanuar 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 1.

2

(3)  ELT L 122, 11.5.2007, lk 1.

3

---

LISA

AKV–INDIA soodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 IV peatükk

Turustusaasta 2008/2009

| Jrk number | Riik | Ajavahemik 19.1.2009-23.1.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 100 | Saavutatud |
| 09.4333 | Côte d’Ivoire | 100 | |
| 09.4334 | Kongo Vabariik | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | India | 0 | Saavutatud |
| 09.4338 | Jamaica | 100 | |
| 09.4339 | Kenya | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mosambiik | 0 | Saavutatud |
| 09.4344 | Saint Kitts ja Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Svaasimaa | 0 | Saavutatud |
| 09.4347 | Tansaania | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad ja Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Sambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 100 | |

Jrk number

Riik

Ajavahemik 19.1.2009-23.1.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

100

Saavutatud

09.4333

Côte d’Ivoire

100

09.4334

Kongo Vabariik

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

India

0

Saavutatud

09.4338

Jamaica

100

09.4339

Kenya

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mosambiik

0

Saavutatud

09.4344

Saint Kitts ja Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Svaasimaa

0

Saavutatud

09.4347

Tansaania

100

09.4348

Trinidad ja Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Sambia

100

09.4351

Zimbabwe

100

AKV–INDIA soodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 IV peatükk

Turustusaasta juulist–septembriks 2009

| Jrk number | Riik | Ajavahemik 19.1.2009-23.1.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | — | |
| 09.4332 | Belize | — | |
| 09.4333 | Côte d’Ivoire | — | |
| 09.4334 | Kongo Vabariik | — | |
| 09.4335 | Fidži | — | |
| 09.4336 | Guyana | — | |
| 09.4337 | India | 0 | Saavutatud |
| 09.4338 | Jamaica | — | |
| 09.4339 | Kenya | — | |
| 09.4340 | Madagaskar | — | |
| 09.4341 | Malawi | — | |
| 09.4342 | Mauritius | — | |
| 09.4343 | Mosambiik | 100 | |
| 09.4344 | Saint Kitts ja Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Svaasimaa | 100 | |
| 09.4347 | Tansaania | — | |
| 09.4348 | Trinidad ja Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Sambia | — | |
| 09.4351 | Zimbabwe | — | |

Jrk number

Riik

Ajavahemik 19.1.2009-23.1.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4331

Barbados

—

09.4332

Belize

—

09.4333

Côte d’Ivoire

—

09.4334

Kongo Vabariik

—

09.4335

Fidži

—

09.4336

Guyana

—

09.4337

India

0

Saavutatud

09.4338

Jamaica

—

09.4339

Kenya

—

09.4340

Madagaskar

—

09.4341

Malawi

—

09.4342

Mauritius

—

09.4343

Mosambiik

100

09.4344

Saint Kitts ja Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Svaasimaa

100

09.4347

Tansaania

—

09.4348

Trinidad ja Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Sambia

—

09.4351

Zimbabwe

—

Lisasuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 V peatükk

Turustusaasta 2008/2009

| Jrk number | Riik | Ajavahemik 19.1.2009-23.1.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | India | — | |
| 09.4316 | AKV protokollile allakirjutanud riigid | — | |

Jrk number

Riik

Ajavahemik 19.1.2009-23.1.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4315

India

—

09.4316

AKV protokollile allakirjutanud riigid

—

CXL kontsessioonisuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VI peatükk

Turustusaasta 2008/2009

| Jrk number | Riik | Ajavahemik 19.1.2009-23.1.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austraalia | 0 | Saavutatud |
| 09.4318 | Brasiilia | 0 | Saavutatud |
| 09.4319 | Kuuba | 0 | Saavutatud |
| 09.4320 | Muud kolmandad riigid | 0 | Saavutatud |

Jrk number

Riik

Ajavahemik 19.1.2009-23.1.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4317

Austraalia

0

Saavutatud

09.4318

Brasiilia

0

Saavutatud

09.4319

Kuuba

0

Saavutatud

09.4320

Muud kolmandad riigid

0

Saavutatud

Balkani suhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VII peatükk

Turustusaasta 2008/2009

| Jrk number | Riik | Ajavahemik 19.1.2009-23.1.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albaania | 100 | |
| 09.4325 | Bosnia ja Hertsegoviina | 0 | Saavutatud |
| 09.4326 | Serbia ja Kosovo (1) | 100 | |
| 09.4327 | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 100 | |
| 09.4328 | Horvaatia | 100 | |

Jrk number

Riik

Ajavahemik 19.1.2009-23.1.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja

Piirmäär

09.4324

Albaania

100

09.4325

Bosnia ja Hertsegoviina

0

Saavutatud

09.4326

Serbia ja Kosovo (1)

100

09.4327

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

100

09.4328

Horvaatia

100

Erakorraline ja tööstuslik importsuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VIII peatükk

Turustusaasta 2008/2009

| Jrk number | Liik | Ajavahemiku 19.1.2009-23.1.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Erakorraline | — | |
| 09.4390 | Tööstuslik | 100 | |

Jrk number

Liik

Ajavahemiku 19.1.2009-23.1.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4380

Erakorraline

—

09.4390

Tööstuslik

100

Majanduspartnerluslepingute alusel tarnitav lisasuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VIIIa peatükk

Turustusaasta 2008/2009

| Jrk number | Riik | Ajavahemik 19.1.2009-23.1.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Komoorid, Madagaskar, Mauritius, Seišellid, Sambia, Zimbabwe | 100 | |
| 09.4432 | Burundi, Kenya, Rwanda, Tansaania, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Svaasimaa | 100 | |
| 09.4434 | Mosambiik | 0 | Saavutatud |
| 09.4435 | Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Belize, Dominica, Dominikaani Vabariik, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Suriname, Trinidad ja Tobago | 0 | Saavutatud |
| 09.4436 | Dominikaani Vabariik | 0 | Saavutatud |
| 09.4437 | Fidži, Paapua Uus-Guinea | 100 | |

Jrk number

Riik

Ajavahemik 19.1.2009-23.1.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4431

Komoorid, Madagaskar, Mauritius, Seišellid, Sambia, Zimbabwe

100

09.4432

Burundi, Kenya, Rwanda, Tansaania, Uganda

100

09.4433

Svaasimaa

100

09.4434

Mosambiik

0

Saavutatud

09.4435

Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Belize, Dominica, Dominikaani Vabariik, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Suriname, Trinidad ja Tobago

0

Saavutatud

09.4436

Dominikaani Vabariik

0

Saavutatud

09.4437

Fidži, Paapua Uus-Guinea

100

Suhkruimport Bulgaaria ja Rumeenia jaoks avatud tariifsete üleminekukvootide alusel

Määruse (EÜ) nr 508/2007 artikkel 1

Turustusaasta 2008/2009

| Jrk number | Liik | Ajavahemik 19.1.2009-23.1.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgaaria | 0 | Saavutatud |
| 09.4366 | Rumeenia | 100 | |

Jrk number

Liik

Ajavahemik 19.1.2009-23.1.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4365

Bulgaaria

0

Saavutatud

09.4366

Rumeenia

100

---

(1)  Nii nagu määratletud ÜRO julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244.

---

| 29.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 89/2009,

28. jaanuar 2009,

millega avatakse 2009. aasta tariifikvoot teatavate nõukogu määrusega (EÜ) nr 3448/93 hõlmatud põllumajandussaaduste töötlemisel saadud Norrast pärit kaupade importimiseks Euroopa Ühendusse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 1993. aasta määrust (EÜ) nr 3448/93, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsust 2004/859/EÜ, mis käsitleb kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahel Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2 kohta, (2) eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokollis nr 2 (3) ning EMP lepingu protokollis nr 3 (4) on kindlaks määratud lepinguosaliste vahel teatavate põllumajandussaaduste ja -toodetega kauplemise kord. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokollis nr 2 (3) ning EMP lepingu protokollis nr 3 (4) on kindlaks määratud lepinguosaliste vahel teatavate põllumajandussaaduste ja -toodetega kauplemise kord.

| (2) | EMP lepingu protokolliga nr 3, mida on muudetud EMP Ühiskomitee otsusega nr 138/2004, (5) on ette nähtud tollimaksu nullmäär CN-koodi 2202 10 00 alla kuuluva vee suhtes, millele on lisatud suhkrut või muid magusaineid või maitse- ja lõhnaaineid, ning teatavate CN-koodi ex 2202 90 10 alla kuuluvate muude suhkrut sisaldavate mittealkohoolsete jookide suhtes. |
| --- | --- |

(2)

EMP lepingu protokolliga nr 3, mida on muudetud EMP Ühiskomitee otsusega nr 138/2004, (5) on ette nähtud tollimaksu nullmäär CN-koodi 2202 10 00 alla kuuluva vee suhtes, millele on lisatud suhkrut või muid magusaineid või maitse- ja lõhnaaineid, ning teatavate CN-koodi ex 2202 90 10 alla kuuluvate muude suhkrut sisaldavate mittealkohoolsete jookide suhtes.

| (3) | Norra suhtes on ajutiselt peatatud kõnealuse vee ja muude jookide suhtes kohaldatava nullmäära kasutamine vastavalt nõukogu otsusega 2004/859/EÜ heaks kiidetud Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahelisele kirjavahetuse vormis kokkuleppele (edaspidi „kokkulepe”), mis käsitleb Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2. (6) Vastavalt kokkuleppe kokkulepitud protokolli IV punktile lubatakse CN-koodide 2202 10 00 ja ex 2202 90 10 alla kuuluvaid Norrast pärit tooteid tollimaksuvabalt importida ainult tollimaksuvaba kvoodi piires ning kvoodi mahtu ületava impordi puhul tuleb maksta tollimaksu. |
| --- | --- |

(3)

Norra suhtes on ajutiselt peatatud kõnealuse vee ja muude jookide suhtes kohaldatava nullmäära kasutamine vastavalt nõukogu otsusega 2004/859/EÜ heaks kiidetud Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahelisele kirjavahetuse vormis kokkuleppele (edaspidi „kokkulepe”), mis käsitleb Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2. (6) Vastavalt kokkuleppe kokkulepitud protokolli IV punktile lubatakse CN-koodide 2202 10 00 ja ex 2202 90 10 alla kuuluvaid Norrast pärit tooteid tollimaksuvabalt importida ainult tollimaksuvaba kvoodi piires ning kvoodi mahtu ületava impordi puhul tuleb maksta tollimaksu.

| (4) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 93/2008 (7) tühistati ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008 tollimaksuvaba režiimi ajutine peatamine teatavate CN-koodide 2202 10 00 ja ex 2202 90 10 alla kuuluvate Norrast pärit toodete ühendusse importimisel. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 93/2008 (7) tühistati ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008 tollimaksuvaba režiimi ajutine peatamine teatavate CN-koodide 2202 10 00 ja ex 2202 90 10 alla kuuluvate Norrast pärit toodete ühendusse importimisel.

| (5) | Kõnealuste karastusjookide kohta tuleb aastaks 2009 avada tariifikvoot. Viimane aastakvoot kõnealustele toodetele – aastaks 2007 – avati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1795/2006 (8). 2008. aasta jaoks kvooti ei avatud. 2009. aasta kvoodi maht peaks seega jääma samaks kui 2007. aastal. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuste karastusjookide kohta tuleb aastaks 2009 avada tariifikvoot. Viimane aastakvoot kõnealustele toodetele – aastaks 2007 – avati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1795/2006 (8). 2008. aasta jaoks kvooti ei avatud. 2009. aasta kvoodi maht peaks seega jääma samaks kui 2007. aastal.

| (6) | Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (9) on sätestatud tariifikvootide haldamise eeskirjad. On asjakohane ette näha, et käesoleva määrusega avatud tariifikvooti hallatakse vastavalt kõnealustele eeskirjadele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (9) on sätestatud tariifikvootide haldamise eeskirjad. On asjakohane ette näha, et käesoleva määrusega avatud tariifikvooti hallatakse vastavalt kõnealustele eeskirjadele.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas I lisas loetlemata töödeldud saadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas I lisas loetlemata töödeldud saadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva määruse lisas sätestatud ühenduse tariifikvoot avatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2009 kõnealuses lisas loetletud Norrast pärit toodetele vastavalt samas lisas esitatud tingimustele.

2.   Päritolureeglid, mida lisas loetletud kaupade suhtes vastastikku kohaldatakse, on sätestatud Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokollis nr 3.

3.   Kvooti ületanud imporditud koguste suhtes kohaldatakse soodustollimaksu 0,047 eurot liitri kohta.

Artikkel 2

Komisjon haldab artikli 1 lõikes 1 osutatud ühenduse tariifikvooti vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitele 308a, 308b ja 308c.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. jaanuar 2009

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 318, 20.12.1993, lk 18.

1

(2)  ELT L 370, 17.12.2004, lk 70.

2

(3)  EÜT L 171, 27.6.1973, lk 2.

3

(4)  EÜT L 22, 24.1.2002, lk 34.

4

(5)  ELT L 342, 18.11.2004, lk 30.

5

(6)  ELT L 370, 17.12.2004, lk 72.

6

(7)  ELT L 28, 1.2.2008, lk 12.

7

(8)  ELT L 341, 7.12.2006, lk 17.

8

(9)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

9

---

LISA

Norrast pärit toodete ühendusse importimisel kohaldatavad tariifkvoodid aastaks 2009

| Jrk-nr | CN-kood | Toote kirjeldus | Kvoot aastaks 2009 | Kvoodi piires kohaldatav tollimaksumäär | Kvooti ületavate koguste suhtes kohaldatav tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0709 | 2202 10 00 | vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega | 17,303 miljonit liitrit | Vabastus | 0,047 eurot liitri kohta |
| ex 2202 90 10 | muud mittealkohoolsed joogid, mis sisaldavad suhkrut (sahharoosi või invertsuhkrut) |

Jrk-nr

CN-kood

Toote kirjeldus

Kvoot aastaks 2009

Kvoodi piires kohaldatav tollimaksumäär

Kvooti ületavate koguste suhtes kohaldatav tollimaksumäär

09.0709

2202 10 00

vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega

17,303 miljonit liitrit

Vabastus

0,047 eurot liitri kohta

ex 2202 90 10

muud mittealkohoolsed joogid, mis sisaldavad suhkrut (sahharoosi või invertsuhkrut)

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 29.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/16

---

NÕUKOGU OTSUS,

18. detsember 2008,

Euroopa Ravimiameti haldusnõukogu nelja liikme ametisse nimetamise kohta

(2009/75/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet, (1) eriti selle artikli 65 lõiget 1 ja artikli 65 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni poolt 16. septembril 2008 koostatud kandidaatide nimekirja,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

| | Mary G. BAKER, sündinud Londonis (Ühendkuningriik) 27. oktoobril 1936, |
| --- | --- |

Mary G. BAKER, sündinud Londonis (Ühendkuningriik) 27. oktoobril 1936,

| | Mike O'DONOVAN, sündinud Londonis (Ühendkuningriik) 26. septembril 1946, |
| --- | --- |

Mike O'DONOVAN, sündinud Londonis (Ühendkuningriik) 26. septembril 1946,

| | Lisette TIDDENS-ENGWIRDA, sündinud Amsterdamis (Madalmaad) 25. juunil 1950
  ja |
| --- | --- |

Lisette TIDDENS-ENGWIRDA, sündinud Amsterdamis (Madalmaad) 25. juunil 1950

ja

| | Henk VAARKAMP, sündinud Terschuuris (Madalmaad) 22. juunil 1950, |
| --- | --- |

Henk VAARKAMP, sündinud Terschuuris (Madalmaad) 22. juunil 1950,

nimetatakse käesolevaga kolmeks aastaks Euroopa Ravimiameti (EMEA) haldusnõukogu liikmeteks.

Artikkel 2

Euroopa Ravimiameti (EMEA) haldusnõukogu määrab kindlaks artiklis 1 nimetatud kolmeaastase ametiaja alguskuupäeva.

Brüssel, 18. detsember 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BARNIER

---

(1)  ELT L 136, 30.4.2004, lk 1.

1

---

| 29.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/17

---

NÕUKOGU OTSUS,

20. jaanuar 2009,

millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Bank Ċentrali ta’ Malta/Malta Keskpanga välisaudiitori osas

(2009/76/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolli Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta, eriti selle artiklit 27.1,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 5. detsembri 2008. aasta soovitust EKP/2008/19 Euroopa Liidu Nõukogule, Malta Keskpanga välisaudiitorite kohta, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurosüsteemi riikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu poolt soovitatud sõltumatud välisaudiitorid, kelle kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurosüsteemi riikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu poolt soovitatud sõltumatud välisaudiitorid, kelle kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

| (2) | Bank Ċentrali ta’ Malta/Malta Keskpanga praeguse välisaudiitori volitused lõppevad pärast 2008. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitor alates 2009. majandusaastast. |
| --- | --- |

(2)

Bank Ċentrali ta’ Malta/Malta Keskpanga praeguse välisaudiitori volitused lõppevad pärast 2008. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitor alates 2009. majandusaastast.

| (3) | Euroopa Keskpanga nõukogu soovitas määrata KPMG välisaudiitoriks majandusaastateks 2009 kuni 2013. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Keskpanga nõukogu soovitas määrata KPMG välisaudiitoriks majandusaastateks 2009 kuni 2013.

| (4) | On asjakohane järgida EKP nõukogu soovitust ning muuta nõukogu otsust 1999/70/EÜ (2) sellele vastavalt, |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane järgida EKP nõukogu soovitust ning muuta nõukogu otsust 1999/70/EÜ (2) sellele vastavalt,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 1999/70/EÜ artikli 1 lõige 15 asendatakse järgmisega:

„15.   KPMG kinnitatakse Bank Ċentrali ta’ Malta/Malta Keskpanga välisaudiitoriks majandusaastateks 2009 kuni 2013.”

Artikkel 2

Otsusest teatatakse EKP-le.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 20. jaanuar 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

M. KALOUSEK

---

(1)  ELT C 322, 17.12.2008, lk 1.

1

(2)  EÜT L 22, 29.1.1999, lk 69.

2

---

Komisjon

| 29.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/18

---

KOMISJONI OTSUS,

23. jaanuar 2009,

millega luuakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/77/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon võttis niinimetatud Lamfalussy menetluse osana 6. juunil 2001 vastu otsuse 2001/527/EÜ Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee loomise kohta (1) ([uus nimetus Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee], edaspidi tekstis „komitee”). Komitee alustas tegevust 7. juunil 2001 sõltumatu asutusena, kes analüüsib väärtpaberivaldkonna küsimusi ja annab komisjonile nendega seoses nõu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon võttis niinimetatud Lamfalussy menetluse osana 6. juunil 2001 vastu otsuse 2001/527/EÜ Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee loomise kohta (1) ([uus nimetus Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee], edaspidi tekstis „komitee”). Komitee alustas tegevust 7. juunil 2001 sõltumatu asutusena, kes analüüsib väärtpaberivaldkonna küsimusi ja annab komisjonile nendega seoses nõu.

| (2) | Komisjon vaatas 2007. aastal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2005. aasta direktiivile 2005/1/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 85/611/EMÜ, 91/675/EMÜ, 92/49/EMÜ ja 93/6/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/19/EÜ, 98/78/EÜ, 2000/12/EÜ, 2001/34/EÜ, 2002/83/EÜ ja 2002/87/EÜ ning luuakse finantsteenuste komiteede uus organisatsiooniline struktuur, (2) läbi Lamfalussy menetluse ning esitas selle kohta hinnangu 20. novembri 2007. aasta teatises „Lamfalussy menetluse läbivaatamine – Järelevalve ühtsuse tugevdamine.” (3) |
| --- | --- |

(2)

Komisjon vaatas 2007. aastal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2005. aasta direktiivile 2005/1/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 85/611/EMÜ, 91/675/EMÜ, 92/49/EMÜ ja 93/6/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/19/EÜ, 98/78/EÜ, 2000/12/EÜ, 2001/34/EÜ, 2002/83/EÜ ja 2002/87/EÜ ning luuakse finantsteenuste komiteede uus organisatsiooniline struktuur, (2) läbi Lamfalussy menetluse ning esitas selle kohta hinnangu 20. novembri 2007. aasta teatises „Lamfalussy menetluse läbivaatamine – Järelevalve ühtsuse tugevdamine.” (3)

| (3) | Komisjon rõhutas teatises, kui olulised on üha integreeritumal Euroopa finantsturul Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee, Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee (edaspidi „järelevalvekomiteed”). Komisjon leidis, et järelevalve ühtlustamiseks ja koostöö parandamiseks tuleb kehtestada kõnealuste komiteede selge tegevusraamistik. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon rõhutas teatises, kui olulised on üha integreeritumal Euroopa finantsturul Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee, Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee (edaspidi „järelevalvekomiteed”). Komisjon leidis, et järelevalve ühtlustamiseks ja koostöö parandamiseks tuleb kehtestada kõnealuste komiteede selge tegevusraamistik.

| (4) | Lamfalussy menetluse tõhususe läbivaatamise käigus kutsus nõukogu üles täpsustama järelevalvekomiteede rolli ja kaaluma kõiki eri võimalusi nende komiteede tegevuse tugevdamiseks, ilma et see muudaks kehtivat institutsioonilist tasakaalu või vähendaks järelevalveametnike vastutust. (4) |
| --- | --- |

(4)

Lamfalussy menetluse tõhususe läbivaatamise käigus kutsus nõukogu üles täpsustama järelevalvekomiteede rolli ja kaaluma kõiki eri võimalusi nende komiteede tegevuse tugevdamiseks, ilma et see muudaks kehtivat institutsioonilist tasakaalu või vähendaks järelevalveametnike vastutust. (4)

| (5) | Euroopa Ülemkogu kutsus 13. ja 14. märtsi 2008. aasta kohtumisel üles kiiresti parandama järelevalvekomiteede toimimist. (5) |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kutsus 13. ja 14. märtsi 2008. aasta kohtumisel üles kiiresti parandama järelevalvekomiteede toimimist. (5)

| (6) | Nõukogu kutsus 14. mail 2008. aastal (6) komisjoni üles läbi vaatama komisjoni otsused, millega luuakse järelevalvekomiteed, samuti tagama nende volituste ja ülesannete kooskõla ja ühtsuse ning tugevdama nende panust järelevalvealasesse koostöösse ja ühtsusesse. Nõukogu märkis, et komiteedele tuleks teha selgesõnaliselt ülesandeks edendada järelevalvealast koostööd ja ühtsust, samuti tuleks suurendada nende rolli finantsstabiilsusega seotud riskide hindamisel. Seepärast tuleks komitee rolli ja ülesannetega seoses kehtestada tõhusam õigusraamistik. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu kutsus 14. mail 2008. aastal (6) komisjoni üles läbi vaatama komisjoni otsused, millega luuakse järelevalvekomiteed, samuti tagama nende volituste ja ülesannete kooskõla ja ühtsuse ning tugevdama nende panust järelevalvealasesse koostöösse ja ühtsusesse. Nõukogu märkis, et komiteedele tuleks teha selgesõnaliselt ülesandeks edendada järelevalvealast koostööd ja ühtsust, samuti tuleks suurendada nende rolli finantsstabiilsusega seotud riskide hindamisel. Seepärast tuleks komitee rolli ja ülesannetega seoses kehtestada tõhusam õigusraamistik.

| (7) | Komitee peaks olema sõltumatu ning nõustama komisjoni väärtpaberivaldkonnas. |
| --- | --- |

(7)

Komitee peaks olema sõltumatu ning nõustama komisjoni väärtpaberivaldkonnas.

| (8) | Komitee peaks samuti kaasa aitama ühenduse õigusaktide ühisele ja ühtsele igapäevasele rakendamisele ning sellele, et järelevalveasutused kohaldaksid neid järjepidevalt. |
| --- | --- |

(8)

Komitee peaks samuti kaasa aitama ühenduse õigusaktide ühisele ja ühtsele igapäevasele rakendamisele ning sellele, et järelevalveasutused kohaldaksid neid järjepidevalt.

| (9) | Komiteel ei ole ühenduse tasandil regulatiivseid volitusi. Komitee peaks koostama eksperdihinnanguid, edendama heade tavade vahetamist ning andma välja mittesiduvaid suuniseid, soovitusi ja standardeid eesmärgiga suurendada lähenemist kogu ühenduses. |
| --- | --- |

(9)

Komiteel ei ole ühenduse tasandil regulatiivseid volitusi. Komitee peaks koostama eksperdihinnanguid, edendama heade tavade vahetamist ning andma välja mittesiduvaid suuniseid, soovitusi ja standardeid eesmärgiga suurendada lähenemist kogu ühenduses.

| (10) | Parem kahe- ja mitmepoolne järelevalvealane koostöö sõltub järelevalveasutuste vahelisest vastastikusest mõistmisest ja usaldusest. Komitee peaks aitama kõnealust koostööd parandada. |
| --- | --- |

(10)

Parem kahe- ja mitmepoolne järelevalvealane koostöö sõltub järelevalveasutuste vahelisest vastastikusest mõistmisest ja usaldusest. Komitee peaks aitama kõnealust koostööd parandada.

| (11) | Samuti peaks komitee edendama järelevalvealast lähenemist kogu ühenduses. Eesmärgi täpsustamiseks tuleks koostada komitee ülesannete esialgne loetelu, mida võib täiendada. |
| --- | --- |

(11)

Samuti peaks komitee edendama järelevalvealast lähenemist kogu ühenduses. Eesmärgi täpsustamiseks tuleks koostada komitee ülesannete esialgne loetelu, mida võib täiendada.

| (12) | Selleks et lahendada piiriülesed küsimused järelevalveasutuste vahel, eelkõige järelevalvekolleegiumide vahel, peaks komitee kehtestama vabatahtliku ja mittekohustusliku vaidluste lahendamise menetluse. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et lahendada piiriülesed küsimused järelevalveasutuste vahel, eelkõige järelevalvekolleegiumide vahel, peaks komitee kehtestama vabatahtliku ja mittekohustusliku vaidluste lahendamise menetluse.

| (13) | Ilma et see kahjustaks teiste järelevalveasutuste volitusi, peaks järelevalveasutusel komitee asjatundlikkusest kasu saamiseks olema õigus suunata küsimus komiteele, et saada selle kohta mittesiduv arvamus. |
| --- | --- |

(13)

Ilma et see kahjustaks teiste järelevalveasutuste volitusi, peaks järelevalveasutusel komitee asjatundlikkusest kasu saamiseks olema õigus suunata küsimus komiteele, et saada selle kohta mittesiduv arvamus.

| (14) | Järelevalveasutuste toimimise aluseks on nendevaheline teabevahetus. Sellel on keskne roll väärtpaberiturgude tõhusa järelevalve ja finantsstabiilsuse tagamisel. Samas kui väärtpabereid käsitlevate õigusaktidega kehtestatakse järelevalveasutuste selged juriidilised kohustused teha koostööd ja vahetada teavet, peaks komitee lihtsustama järelevalveasutuste igapäevast teabevahetust, lähtudes kohaldatavate õigusaktide asjaomastest konfidentsiaalsussätetest. |
| --- | --- |

(14)

Järelevalveasutuste toimimise aluseks on nendevaheline teabevahetus. Sellel on keskne roll väärtpaberiturgude tõhusa järelevalve ja finantsstabiilsuse tagamisel. Samas kui väärtpabereid käsitlevate õigusaktidega kehtestatakse järelevalveasutuste selged juriidilised kohustused teha koostööd ja vahetada teavet, peaks komitee lihtsustama järelevalveasutuste igapäevast teabevahetust, lähtudes kohaldatavate õigusaktide asjaomastest konfidentsiaalsussätetest.

| (15) | Selleks et vähendada järelevalveülesannete dubleerimist ja ühtlustada järelevalvemenetlusi, samuti vähendada turuosaliste halduskoormust, peaks komitee eelkõige asjaomastes õigusaktides sätestatud juhtudel lihtsustama ülesannete jagamist järelevalveasutuste vahel. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et vähendada järelevalveülesannete dubleerimist ja ühtlustada järelevalvemenetlusi, samuti vähendada turuosaliste halduskoormust, peaks komitee eelkõige asjaomastes õigusaktides sätestatud juhtudel lihtsustama ülesannete jagamist järelevalveasutuste vahel.

| (16) | Selleks et edendada järelevalvekolleegiumide lähenemist ja nende tegutsemise järjepidevust ning sellega tagada võrdsed tingimused, peaks komitee kontrollima kolleegiumide tegevust, piiramata samas kolleegiumi liikmete sõltumatust. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et edendada järelevalvekolleegiumide lähenemist ja nende tegutsemise järjepidevust ning sellega tagada võrdsed tingimused, peaks komitee kontrollima kolleegiumide tegevust, piiramata samas kolleegiumi liikmete sõltumatust.

| (17) | Järelevalvearuannete kvaliteet, võrreldavus ja kooskõla mõjutavad olulisel määral ühenduse järelevalvekorra kulutõhusust ja mitmes riigis tegutsevate asutuste kulusid, mis on seotud nõuete täitmisega. Komitee peaks aitama tagada, et välditakse kattumisi ja topelttööd ning et esitatavad andmed on võrreldavad ja sobiva kvaliteediga. |
| --- | --- |

(17)

Järelevalvearuannete kvaliteet, võrreldavus ja kooskõla mõjutavad olulisel määral ühenduse järelevalvekorra kulutõhusust ja mitmes riigis tegutsevate asutuste kulusid, mis on seotud nõuete täitmisega. Komitee peaks aitama tagada, et välditakse kattumisi ja topelttööd ning et esitatavad andmed on võrreldavad ja sobiva kvaliteediga.

| (18) | Ühenduse finantssüsteemid on omavahel tihedalt seotud, nii et sündmused ühes liikmesriigis võivad oluliselt mõjutada teise liikmesriigi finantsasutusi ja turgusid. Finantskonglomeraatide jätkuv esiletõus ning piiride ähmastumine pangandus-, väärtpaberi- ja kindlustussektorite vahel esitavad järelevalveasutustele nii riiklikul kui ka ühenduse tasandil täiendavad väljakutsed. Finantsstabiilsuse säilitamiseks tuleb luua komitee, Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee tasandil süsteem, mis võimaldab varakult tuvastada nii piiri- kui ka sektoriülesed võimalikud riskid ning vajaduse korral teavitada nendest komisjoni ja teisi komiteesid. Lisaks on oluline, et komitee tagab rahandusministeeriumide ja riiklike keskpankade asjakohase teavitamise. Selleks määratleb komitee väärtpaberisektori riskid ja esitab komisjonile tulemuste kohta korrapäraselt aruande. Samuti tuleks kõnealustest hindamistest teavitada nõukogu. Komitee peaks tegema koostööd ka Euroopa Parlamendiga ning esitama talle regulaarselt teavet väärtpaberisektori olukorra kohta. Komitee ei tohiks selle käigus avaldada teavet üksikute äriühingute kohta, mille suhtes järelevalvet teostati. |
| --- | --- |

(18)

Ühenduse finantssüsteemid on omavahel tihedalt seotud, nii et sündmused ühes liikmesriigis võivad oluliselt mõjutada teise liikmesriigi finantsasutusi ja turgusid. Finantskonglomeraatide jätkuv esiletõus ning piiride ähmastumine pangandus-, väärtpaberi- ja kindlustussektorite vahel esitavad järelevalveasutustele nii riiklikul kui ka ühenduse tasandil täiendavad väljakutsed. Finantsstabiilsuse säilitamiseks tuleb luua komitee, Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee tasandil süsteem, mis võimaldab varakult tuvastada nii piiri- kui ka sektoriülesed võimalikud riskid ning vajaduse korral teavitada nendest komisjoni ja teisi komiteesid. Lisaks on oluline, et komitee tagab rahandusministeeriumide ja riiklike keskpankade asjakohase teavitamise. Selleks määratleb komitee väärtpaberisektori riskid ja esitab komisjonile tulemuste kohta korrapäraselt aruande. Samuti tuleks kõnealustest hindamistest teavitada nõukogu. Komitee peaks tegema koostööd ka Euroopa Parlamendiga ning esitama talle regulaarselt teavet väärtpaberisektori olukorra kohta. Komitee ei tohiks selle käigus avaldada teavet üksikute äriühingute kohta, mille suhtes järelevalvet teostati.

| (19) | Piiriüleste küsimuste asjakohaseks käsitlemiseks tuleks komitee tegevust koordineerida Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee ning Euroopa Keskpankade Süsteemi pangandusjärelevalve komitee tegevusega. See on eriti oluline finantsstabiilsust ohustavate sektoriüleste riskidega tegelemisel. |
| --- | --- |

(19)

Piiriüleste küsimuste asjakohaseks käsitlemiseks tuleks komitee tegevust koordineerida Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee ning Euroopa Keskpankade Süsteemi pangandusjärelevalve komitee tegevusega. See on eriti oluline finantsstabiilsust ohustavate sektoriüleste riskidega tegelemisel.

| (20) | Selleks et vältida topelttööd, ennetada mis tahes vastuolusid, hoida komiteed kursis arengutega ning võimaldada teabevahetust Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komiteega seoses finantskonglomeraatide järelevalvega, võib komitee osaleda finantskonglomeraatide ühiskomitee tegevuses. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et vältida topelttööd, ennetada mis tahes vastuolusid, hoida komiteed kursis arengutega ning võimaldada teabevahetust Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komiteega seoses finantskonglomeraatide järelevalvega, võib komitee osaleda finantskonglomeraatide ühiskomitee tegevuses.

| (21) | Võttes arvesse finantsteenuste üleilmastumist ja rahvusvaheliste standardite üha suuremat tähtsust, peaks komitee edendama dialoogi ja koostööd kolmandate riikide järelevalveasutustega. |
| --- | --- |

(21)

Võttes arvesse finantsteenuste üleilmastumist ja rahvusvaheliste standardite üha suuremat tähtsust, peaks komitee edendama dialoogi ja koostööd kolmandate riikide järelevalveasutustega.

| (22) | Komitee vastutus ühenduse asutuste ees on väga oluline ning see peaks vastama täpselt kindlaksmääratud standardile, järgides samas järelevalveasutuste sõltumatuse põhimõtet. |
| --- | --- |

(22)

Komitee vastutus ühenduse asutuste ees on väga oluline ning see peaks vastama täpselt kindlaksmääratud standardile, järgides samas järelevalveasutuste sõltumatuse põhimõtet.

| (23) | Komitee peaks kehtestama oma töökorra ning täielikult järgima institutsioonide õigusi ja asutamislepinguga kehtestatud institutsionaalset tasakaalu. Komitee tegevusraamistiku parandamisega peaks kaasnema tööprotsessi paranemine. Selleks tuleks juhul, kui ei jõuta konsensuseni, teha otsused kvalifitseeritud häälteenamusega, mis on kooskõlas asutamislepingu eeskirjadega. |
| --- | --- |

(23)

Komitee peaks kehtestama oma töökorra ning täielikult järgima institutsioonide õigusi ja asutamislepinguga kehtestatud institutsionaalset tasakaalu. Komitee tegevusraamistiku parandamisega peaks kaasnema tööprotsessi paranemine. Selleks tuleks juhul, kui ei jõuta konsensuseni, teha otsused kvalifitseeritud häälteenamusega, mis on kooskõlas asutamislepingu eeskirjadega.

| (24) | Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks otsus 2001/527/EÜ tunnistada kehtetuks, |
| --- | --- |

(24)

Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks otsus 2001/527/EÜ tunnistada kehtetuks,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduses luuakse väärtpaberituru järelevalvega tegelev sõltumatu nõuanderühm, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee (edaspidi „komitee”).

Artikkel 2

Komitee nõustab komisjoni taotlusel või omal algatusel komisjoni, eelkõige väärtpaberite, sealhulgas eurofondidega seotud väärtpaberite valdkonna rakendusmeetmete eelnõude ettevalmistamisel.

Kui komisjon taotleb komiteelt nõuannet, võib ta määrata tähtaja, mille jooksul komitee sellise nõuande esitab. Sellise tähtaja määramisel võetakse arvesse küsimuse kiireloomulisust.

Artikkel 3

Komitee täidab temale seatud ülesandeid ja aitab mittesiduvaid suuniseid, soovitusi ja standardeid välja andes kaasa ühenduse õigusaktide ühisele ja ühtsele rakendamisele ning järjepidevale kohaldamisele.

Artikkel 4

1.   Komitee tugevdab riiklike järelevalveasutuste vahelist koostööd väärtpaberite valdkonnas ja edendab liikmesriikide järelevalvealaste tavade ja lähenemisviiside lähenemist kogu ühenduses. Selleks täidab komitee vähemalt järgmisi ülesandeid:

| a) | vahendab järelevalveasutusi või lihtsustab nende vahendamist asjakohastes õigusaktides määratletud juhtudel või järelevalveasutuse taotlusel; |
| --- | --- |

a)

vahendab järelevalveasutusi või lihtsustab nende vahendamist asjakohastes õigusaktides määratletud juhtudel või järelevalveasutuse taotlusel;

| b) | esitab järelevalveasutustele arvamusi asjakohastes õigusaktides määratletud juhtudel või järelevalveasutuse taotlusel; |
| --- | --- |

b)

esitab järelevalveasutustele arvamusi asjakohastes õigusaktides määratletud juhtudel või järelevalveasutuse taotlusel;

| c) | edendab vastavalt kohaldatavatele konfidentsiaalsussätetele kahe- ja mitmepoolset teabevahetust järelevalveasutuste vahel; |
| --- | --- |

c)

edendab vastavalt kohaldatavatele konfidentsiaalsussätetele kahe- ja mitmepoolset teabevahetust järelevalveasutuste vahel;

| d) | lihtsustab ülesannete delegeerimist järelevalveasutuste vahel, määratledes eelkõige ülesanded, mida saab delegeerida, ja edendades häid tavasid; |
| --- | --- |

d)

lihtsustab ülesannete delegeerimist järelevalveasutuste vahel, määratledes eelkõige ülesanded, mida saab delegeerida, ja edendades häid tavasid;

| e) | aitab tagada järelevalvekolleegiumide tõhusa ja järjepideva toimimise, kehtestades eelkõige suunised kolleegiumide toimimiseks, jälgides eri kolleegiumide tegevuse järjepidevust ja levitades häid tavasid; |
| --- | --- |

e)

aitab tagada järelevalvekolleegiumide tõhusa ja järjepideva toimimise, kehtestades eelkõige suunised kolleegiumide toimimiseks, jälgides eri kolleegiumide tegevuse järjepidevust ja levitades häid tavasid;

| f) | aitab arendada kõrge kvaliteediga ja ühtseid järelevalvearuannete standardeid; |
| --- | --- |

f)

aitab arendada kõrge kvaliteediga ja ühtseid järelevalvearuannete standardeid;

| g) | vaatab läbi komitee poolt väljaantud mittesiduvate suuniste, soovituste ja standardite tegeliku rakendamise. |
| --- | --- |

g)

vaatab läbi komitee poolt väljaantud mittesiduvate suuniste, soovituste ja standardite tegeliku rakendamise.

2.   Komitee vaatab järjepidevalt läbi liikmesriikide järelevalvetegevuse ja hindab selle ühtsust. Komitee esitab igal aastal aruande, milles käsitletakse tehtud edusamme ja määratletakse olemasolevad takistused.

3.   Komitee töötab välja uued praktilised lähenemisvahendid, et edendada ühtseid järelevalvealaseid lähenemisviise.

Artikkel 5

1.   Komitee jälgib ja hindab väärtpaberisektori arengut ning vajaduse korral teavitab Euroopa Pangandusjärelevalve Komiteed, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve komiteed ning komisjoni. Komitee tagab, et liikmesriikide keskpankasid ja rahandusministeeriume teavitatakse potentsiaalsetest või juba esile kerkinud probleemidest.

2.   Komitee esitab vähemalt kaks korda aastas komisjonile hinnangu, milles käsitletakse väärtpaberisektori mikrousaldatavussuundumusi, potentsiaalseid riske ja nõrku kohti.

Kõnealustes hinnangutes määratleb komitee peamised riskid ja nõrgad kohad ning märgib, mil määral sellised riskid ja nõrgad kohad mõjutavad finantsstabiilsust ning teeb vajaduse korral ennetavate meetmete või parandusmeetmete ettepanekud.

Nõukogule antakse kõnealustest hinnangutest teada.

3.   Komitee kehtestab menetlused, mis võimaldavad järelevalveasutustel viivitamatult tegutseda. Vajaduse korral abistab komitee ühenduse järelevalveasutusi selliseid riske ja nõrku kohti käsitleva ühishinnangu koostamisel, mis võivad kahjustada ühenduse finantssüsteemi stabiilsust.

4.   Euroopa Pangandusjärelevalve Komiteega, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komiteega ning Euroopa Keskpankade Süsteemi pangandusjärelevalve komiteega koostööd tehes tagab komitee, et piisavalt käsitletakse sektoriüleseid arenguid, riske ja nõrku kohti.

Artikkel 6

1.   Koostöös Euroopa Pangandusjärelevalve Komiteega ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komiteega aitab komitee kaasa ühtse järelevalve arengule väärtpaberivaldkonnas ja sektoriüleselt.

2.   Selleks koostab komitee valdkondlikud ja sektoriülesed koolitusprogrammid, soodustab töötajate vahetust ning julgustab pädevaid asutusi rohkem kasutama lähetusi, ühiseid kontrollirühmi ja -käike ning muid vahendeid.

3.   Komitee arendab vajaduse korral ühtse järelevalve edendamiseks uusi vahendeid.

4.   Komitee tugevdab koostööd kolmandate riikide järelevalveasutustega, soodustades eelkõige nende osalemist ühistes koolitusprogrammides.

Artikkel 7

1.   Komiteesse kuuluvad sellised kõrgetasemelised esindajad riiklikest pädevatest asutustest, kes on pädevad väärtpaberite, sealhulgas eurofondide valdkonnas. Iga liikmesriik määrab oma kõrgetasemelise esindaja, kes osaleb komitee koosolekutel.

2.   Komisjon osaleb komitee koosolekutel ja nimetab komitee aruteludel osalemiseks kõrgetasemelise esindaja.

3.   Komitee valib oma liikmete hulgast eesistuja.

4.   Komitee võib kutsuda eksperte ja vaatlejaid oma koosolekutel osalema.

Artikkel 8

1.   Komitee liikmed ei tohi avalikustada teavet, mille suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. Kõik aruteludes osalejad on kohustatud järgima ametisaladuse suhtes kohaldatavaid eeskirju.

2.   Kui päevakorrapunkti arutelu käigus vahetatakse konfidentsiaalset teavet järelevalve all oleva asutuse kohta, võib selles arutelus osalemist vajaduse korral lubada üksnes otseselt seotud pädevatele järelevalveasutustele.

Artikkel 9

1.   Komitee teavitab korrapäraselt komisjoni oma tegevuse tulemustest. Komiteel on korrapärased kontaktid Euroopa väärtpaberikomiteega, mis on asutatud komisjoni otsusega 2001/528/EÜ, (7) ja Euroopa Parlamendi pädeva komiteega.

2.   Komitee tagab sektoriülese järjepidevuse finantsteenuste sektorites tehtavas töös, tehes korrapärast ja tihedat koostööd Euroopa Pangandusjärelevalve Komiteega ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komiteega.

3.   Komitee eesistuja kohtub Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee eesistujatega vähemalt korra kuus.

Artikkel 10

Komitee võib luua töörühmi. Komisjon kutsutakse töörühmade kohtumistel vaatlejana osalema.

Artikkel 11

Komitee võib osaleda finantskonglomeraatide ühiskomitee tegevuses.

Artikkel 12

Enne oma arvamuse edastamist komisjonile konsulteerib komitee põhjalikult ja aegsasti ning avatud ja läbipaistval viisil turuosaliste, tarbijate ja lõppkasutajatega. Komitee avaldab konsultatsiooni tulemused, välja arvatud juhul, kui konsulteeritav ei nõua teisiti.

Artikkel 13

Komitee koostab aasta tööprogrammi ning edastab selle iga aasta oktoobri lõpuks nõukogule, Euroopa Parlamendile ja komisjonile. Komitee teavitab korrapäraselt ning vähemalt korra aastas nõukogu, Euroopa Parlamenti ja komisjoni tööprogrammiga ettenähtud tegevuse tulemustest.

Artikkel 14

Komitee tegutseb liikmete konsensuse alusel. Kui konsensusele ei jõuta, võetakse otsus vastu kvalifitseeritud häälteenamusega. Komitee liikmete esindajate hääled vastavad liikmesriikide häältele vastavalt asutamislepingu artikli 205 lõigetele 2 ja 4.

Komitee liikmed, kes ei järgi komitees kokkulepitud suuniseid, soovitusi, standardeid ja muid meetmeid, esitavad asjakohase põhjenduse.

Artikkel 15

Komitee võtab vastu oma töökorra ja paneb paika oma töökorralduse.

Seoses otsustega, mis käsitlevad töökorra muutmist ning komitee juhatusse valimist ja juhatusest välja arvamist, võib töökorras ette näha otsustamismenetluse, mis erineb artiklis 14 sätestatud korrast.

Artikkel 16

Otsus 2001/527/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 17

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 23. jaanuar 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  EÜT L 191, 13.7.2001, lk 43.

1

(2)  ELT L 79, 24.3.2005, lk 9.

2

(3)  KOM(2007) 727 (lõplik).

3

(4)  Nõukogu järeldused 15698/07, 4.12.2007.

4

(5)  Nõukogu järeldused 7652/1/08 Rev 1.

5

(6)  Nõukogu järeldused 8515/3/08 Rev 3.

6

(7)  EÜT L 191, 13.7.2001, lk 45.

7

---

| 29.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/23

---

KOMISJONI OTSUS,

23. jaanuar 2009,

millega luuakse Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/78/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon võttis niinimetatud Lamfalussy menetluse osana 5. novembril 2003 vastu otsuse 2004/5/EÜ Euroopa pangandusinspektorite komitee loomise kohta (1) ((uus nimetus „Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee”), edaspidi „komitee”). Komitee alustas tegevust 1. jaanuaril 2004 sõltumatu asutusena, kes analüüsib panganduse reguleerimise ja järelevalve valdkonna küsimusi ning annab komisjonile nendega seoses nõu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon võttis niinimetatud Lamfalussy menetluse osana 5. novembril 2003 vastu otsuse 2004/5/EÜ Euroopa pangandusinspektorite komitee loomise kohta (1) ((uus nimetus „Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee”), edaspidi „komitee”). Komitee alustas tegevust 1. jaanuaril 2004 sõltumatu asutusena, kes analüüsib panganduse reguleerimise ja järelevalve valdkonna küsimusi ning annab komisjonile nendega seoses nõu.

| (2) | Komisjon vaatas 2007. aastal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2005. aasta direktiivile 2005/1/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 85/611/EMÜ, 91/675/EMÜ, 92/49/EMÜ ja 93/6/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/19/EÜ, 98/78/EÜ, 2000/12/EÜ, 2001/34/EÜ, 2002/83/EÜ ja 2002/87/EÜ ning luuakse finantsteenuste komiteede uus organisatsiooniline struktuur, (2) läbi Lamfalussy menetluse ning esitas selle kohta hinnangu 20. novembri 2007. aasta teatises „Lamfalussy menetluse läbivaatamine – Järelevalve ühtsuse tugevdamine.” (3) |
| --- | --- |

(2)

Komisjon vaatas 2007. aastal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2005. aasta direktiivile 2005/1/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 85/611/EMÜ, 91/675/EMÜ, 92/49/EMÜ ja 93/6/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/19/EÜ, 98/78/EÜ, 2000/12/EÜ, 2001/34/EÜ, 2002/83/EÜ ja 2002/87/EÜ ning luuakse finantsteenuste komiteede uus organisatsiooniline struktuur, (2) läbi Lamfalussy menetluse ning esitas selle kohta hinnangu 20. novembri 2007. aasta teatises „Lamfalussy menetluse läbivaatamine – Järelevalve ühtsuse tugevdamine.” (3)

| (3) | Komisjon rõhutas teatises, kui olulised on üha integreeritumal Euroopa finantsturul Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee, Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee (edaspidi „järelevalvekomiteed”). Komisjon leidis, et järelevalve ühtlustamiseks ja koostöö parandamiseks tuleb kehtestada kõnealuste komiteede selge tegevusraamistik. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon rõhutas teatises, kui olulised on üha integreeritumal Euroopa finantsturul Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee, Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee (edaspidi „järelevalvekomiteed”). Komisjon leidis, et järelevalve ühtlustamiseks ja koostöö parandamiseks tuleb kehtestada kõnealuste komiteede selge tegevusraamistik.

| (4) | Lamfalussy menetluse tõhususe läbivaatamise käigus kutsus nõukogu üles täpsustama järelevalvekomiteede rolli ja kaaluma kõiki eri võimalusi nende komiteede tegevuse tugevdamiseks, ilma et see muudaks kehtivat institutsioonilist tasakaalu või vähendaks järelevalveametnike vastutust. (4) |
| --- | --- |

(4)

Lamfalussy menetluse tõhususe läbivaatamise käigus kutsus nõukogu üles täpsustama järelevalvekomiteede rolli ja kaaluma kõiki eri võimalusi nende komiteede tegevuse tugevdamiseks, ilma et see muudaks kehtivat institutsioonilist tasakaalu või vähendaks järelevalveametnike vastutust. (4)

| (5) | Euroopa Ülemkogu kutsus 13. ja 14. märtsi 2008. aasta kohtumisel üles kiiresti parandama järelevalvekomiteede toimimist. (5) |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kutsus 13. ja 14. märtsi 2008. aasta kohtumisel üles kiiresti parandama järelevalvekomiteede toimimist. (5)

| (6) | Nõukogu kutsus 14. mail 2008. aastal (6) komisjoni üles läbi vaatama komisjoni otsused, millega luuakse järelevalvekomiteed, samuti tagama nende volituste ja ülesannete kooskõla ja ühtsuse ning tugevdama nende panust järelevalvealasesse koostöösse ja lähenemisse. Nõukogu märkis, et komiteedele tuleks teha selgesõnaliselt ülesandeks edendada järelevalvealast koostööd ja ühtsust, samuti tuleks suurendada nende rolli finantsstabiilsusega seotud riskide hindamisel. Seepärast tuleks komitee rolli ja ülesannetega seoses kehtestada tõhusam õigusraamistik. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu kutsus 14. mail 2008. aastal (6) komisjoni üles läbi vaatama komisjoni otsused, millega luuakse järelevalvekomiteed, samuti tagama nende volituste ja ülesannete kooskõla ja ühtsuse ning tugevdama nende panust järelevalvealasesse koostöösse ja lähenemisse. Nõukogu märkis, et komiteedele tuleks teha selgesõnaliselt ülesandeks edendada järelevalvealast koostööd ja ühtsust, samuti tuleks suurendada nende rolli finantsstabiilsusega seotud riskide hindamisel. Seepärast tuleks komitee rolli ja ülesannetega seoses kehtestada tõhusam õigusraamistik.

| (7) | Komitee koosseis peaks kajastama pangandusjärelevalve korraldust ja see peaks samuti arvesse võtma keskpankade rolli seoses pangandussektori üldise stabiilsusega riiklikul ja ühenduse tasandil. Tuleks selgelt määratleda osalejate eri kategooriate vastavad õigused. Eelkõige peaks eesistuja koht ja hääleõigus kuuluma üksnes liikmesriikide pädevatele järelevalveasutustele. Konkreetseid järelevalve all olevaid asutusi käsitlevates konfidentsiaalsetes aruteludes osalemist tuleks vajaduse korral lubada üksnes pädevatele järelevalveasutustele ning keskpankadele, kes kannavad asjaomaste järelevalve all olevate asutuste osas teatavat järelevalvealast vastutust. |
| --- | --- |

(7)

Komitee koosseis peaks kajastama pangandusjärelevalve korraldust ja see peaks samuti arvesse võtma keskpankade rolli seoses pangandussektori üldise stabiilsusega riiklikul ja ühenduse tasandil. Tuleks selgelt määratleda osalejate eri kategooriate vastavad õigused. Eelkõige peaks eesistuja koht ja hääleõigus kuuluma üksnes liikmesriikide pädevatele järelevalveasutustele. Konkreetseid järelevalve all olevaid asutusi käsitlevates konfidentsiaalsetes aruteludes osalemist tuleks vajaduse korral lubada üksnes pädevatele järelevalveasutustele ning keskpankadele, kes kannavad asjaomaste järelevalve all olevate asutuste osas teatavat järelevalvealast vastutust.

| (8) | Komitee peaks olema sõltumatu ning nõustama komisjoni pangandusjärelevalve valdkonnas. |
| --- | --- |

(8)

Komitee peaks olema sõltumatu ning nõustama komisjoni pangandusjärelevalve valdkonnas.

| (9) | Komitee volitused peaksid hõlmama finantskonglomeraatide järelevalvet. Selleks et vältida topelttööd, ennetada mis tahes vastuolusid, hoida komiteed kursis arengutega ning võimaldada teabevahetust, tuleks Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komiteega teha finantskonglomeraatide järelevalvealast koostööd finantskonglomeraatide ühiskomitee raames. |
| --- | --- |

(9)

Komitee volitused peaksid hõlmama finantskonglomeraatide järelevalvet. Selleks et vältida topelttööd, ennetada mis tahes vastuolusid, hoida komiteed kursis arengutega ning võimaldada teabevahetust, tuleks Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komiteega teha finantskonglomeraatide järelevalvealast koostööd finantskonglomeraatide ühiskomitee raames.

| (10) | Komitee peaks samuti kaasa aitama ühenduse õigusaktide ühisele ja ühtsele igapäevasele rakendamisele ning sellele, et järelevalveasutused kohaldaksid neid järjepidevalt. |
| --- | --- |

(10)

Komitee peaks samuti kaasa aitama ühenduse õigusaktide ühisele ja ühtsele igapäevasele rakendamisele ning sellele, et järelevalveasutused kohaldaksid neid järjepidevalt.

| (11) | Komiteel ei ole ühenduse tasandil regulatiivseid volitusi. Komitee peaks koostama eksperdihinnanguid, edendama heade tavade vahetamist ning andma välja mittesiduvaid suuniseid, soovitusi ja standardeid eesmärgiga suurendada lähenemist kogu ühenduses. |
| --- | --- |

(11)

Komiteel ei ole ühenduse tasandil regulatiivseid volitusi. Komitee peaks koostama eksperdihinnanguid, edendama heade tavade vahetamist ning andma välja mittesiduvaid suuniseid, soovitusi ja standardeid eesmärgiga suurendada lähenemist kogu ühenduses.

| (12) | Parem kahe- ja mitmepoolne järelevalvealane koostöö sõltub järelevalveasutuste vahelisest vastastikusest mõistmisest ja usaldusest. Komitee peaks aitama kõnealust koostööd parandada. |
| --- | --- |

(12)

Parem kahe- ja mitmepoolne järelevalvealane koostöö sõltub järelevalveasutuste vahelisest vastastikusest mõistmisest ja usaldusest. Komitee peaks aitama kõnealust koostööd parandada.

| (13) | Samuti peaks komitee edendama järelevalvealast lähenemist kogu ühenduses. Eesmärgi täpsustamiseks tuleks koostada komitee ülesannete esialgne loetelu, mida võib täiendada. |
| --- | --- |

(13)

Samuti peaks komitee edendama järelevalvealast lähenemist kogu ühenduses. Eesmärgi täpsustamiseks tuleks koostada komitee ülesannete esialgne loetelu, mida võib täiendada.

| (14) | Selleks et lahendada piiriülesed küsimused järelevalveasutuste vahel, eelkõige järelevalvekolleegiumide vahel, peaks komitee kehtestama vabatahtliku ja mittekohustusliku vaidluste lahendamise menetluse. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et lahendada piiriülesed küsimused järelevalveasutuste vahel, eelkõige järelevalvekolleegiumide vahel, peaks komitee kehtestama vabatahtliku ja mittekohustusliku vaidluste lahendamise menetluse.

| (15) | Ilma et see kahjustaks teiste järelevalveasutuste volitusi, peaks järelevalveasutusel komitee asjatundlikkusest kasu saamiseks olema õigus suunata küsimus komiteele, et saada selle kohta mittesiduv arvamus. |
| --- | --- |

(15)

Ilma et see kahjustaks teiste järelevalveasutuste volitusi, peaks järelevalveasutusel komitee asjatundlikkusest kasu saamiseks olema õigus suunata küsimus komiteele, et saada selle kohta mittesiduv arvamus.

| (16) | Järelevalveasutuste toimimise aluseks on nendevaheline teabevahetus. Sellel on keskne roll pangandusgruppide tõhusa järelevalve ja finantsstabiilsuse tagamisel. Samas kui pangandust käsitlevate õigusaktidega kehtestatakse järelevalveasutustele selged juriidilised kohustused teha koostööd ja vahetada teavet, peaks komitee lihtsustama järelevalveasutuste igapäevast teabevahetust, lähtudes kohaldatavate õigusaktide asjaomastest konfidentsiaalsussätetest. |
| --- | --- |

(16)

Järelevalveasutuste toimimise aluseks on nendevaheline teabevahetus. Sellel on keskne roll pangandusgruppide tõhusa järelevalve ja finantsstabiilsuse tagamisel. Samas kui pangandust käsitlevate õigusaktidega kehtestatakse järelevalveasutustele selged juriidilised kohustused teha koostööd ja vahetada teavet, peaks komitee lihtsustama järelevalveasutuste igapäevast teabevahetust, lähtudes kohaldatavate õigusaktide asjaomastest konfidentsiaalsussätetest.

| (17) | Selleks et vähendada järelevalveülesannete dubleerimist ja ühtlustada järelevalvemenetlusi, samuti vähendada pangandusgruppide halduskoormust, peaks komitee eelkõige asjaomastes õigusaktides sätestatud juhtudel lihtsustama ülesannete jagamist järelevalveasutuste vahel. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et vähendada järelevalveülesannete dubleerimist ja ühtlustada järelevalvemenetlusi, samuti vähendada pangandusgruppide halduskoormust, peaks komitee eelkõige asjaomastes õigusaktides sätestatud juhtudel lihtsustama ülesannete jagamist järelevalveasutuste vahel.

| (18) | Selleks et edendada järelevalvekolleegiumide lähenemist ja nende tegutsemise järjepidevust ning sellega tagada võrdsed tingimused, peaks komitee kontrollima kolleegiumide tegevust, piiramata samas kolleegiumi liikmete sõltumatust. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et edendada järelevalvekolleegiumide lähenemist ja nende tegutsemise järjepidevust ning sellega tagada võrdsed tingimused, peaks komitee kontrollima kolleegiumide tegevust, piiramata samas kolleegiumi liikmete sõltumatust.

| (19) | Järelevalvearuannete kvaliteet, võrreldavus ja kooskõla mõjutavad olulisel määral ühenduse järelevalvekorra kulutõhusust ja mitmes riigis tegutsevate asutuste kulusid, mis on seotud nõuete täitmisega. Komitee peaks aitama tagada, et välditakse kattumisi ja topelttööd ning et esitatavad andmed on võrreldavad ja sobiva kvaliteediga. |
| --- | --- |

(19)

Järelevalvearuannete kvaliteet, võrreldavus ja kooskõla mõjutavad olulisel määral ühenduse järelevalvekorra kulutõhusust ja mitmes riigis tegutsevate asutuste kulusid, mis on seotud nõuete täitmisega. Komitee peaks aitama tagada, et välditakse kattumisi ja topelttööd ning et esitatavad andmed on võrreldavad ja sobiva kvaliteediga.

| (20) | Ühenduse finantssüsteemid on omavahel tihedalt seotud, nii et sündmused ühes liikmesriigis võivad oluliselt mõjutada teise liikmesriigi finantsasutusi ja turgusid. Finantskonglomeraatide jätkuv esiletõus ning piiride ähmastumine pangandus-, väärtpaberi- ja kindlustussektorite vahel esitavad järelevalveasutustele nii riiklikul kui ka ühenduse tasandil täiendavad väljakutsed. Finantsstabiilsuse tagamiseks tuleb luua komitee, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee tasandil süsteem, mis võimaldab varakult tuvastada nii piiri- kui ka sektoriülesed võimalikud riskid ning vajaduse korral teavitada nendest komisjoni ja teisi komiteesid. Lisaks on oluline, et komitee tagab rahandusministeeriumide ja riiklike keskpankade asjakohase teavitamise. Selleks määratleb komitee pangandussektori riskid ja esitab komisjonile tulemuste kohta korrapäraselt aruande. Samuti tuleks kõnealustest hindamistest teavitada nõukogu. Komitee peaks tegema koostööd ka Euroopa Parlamendiga ning esitama talle regulaarselt teavet pangandussektori olukorra kohta. Komitee ei tohiks selle käigus avaldada teavet üksikute äriühingute kohta, mille suhtes järelevalvet teostati. |
| --- | --- |

(20)

Ühenduse finantssüsteemid on omavahel tihedalt seotud, nii et sündmused ühes liikmesriigis võivad oluliselt mõjutada teise liikmesriigi finantsasutusi ja turgusid. Finantskonglomeraatide jätkuv esiletõus ning piiride ähmastumine pangandus-, väärtpaberi- ja kindlustussektorite vahel esitavad järelevalveasutustele nii riiklikul kui ka ühenduse tasandil täiendavad väljakutsed. Finantsstabiilsuse tagamiseks tuleb luua komitee, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee tasandil süsteem, mis võimaldab varakult tuvastada nii piiri- kui ka sektoriülesed võimalikud riskid ning vajaduse korral teavitada nendest komisjoni ja teisi komiteesid. Lisaks on oluline, et komitee tagab rahandusministeeriumide ja riiklike keskpankade asjakohase teavitamise. Selleks määratleb komitee pangandussektori riskid ja esitab komisjonile tulemuste kohta korrapäraselt aruande. Samuti tuleks kõnealustest hindamistest teavitada nõukogu. Komitee peaks tegema koostööd ka Euroopa Parlamendiga ning esitama talle regulaarselt teavet pangandussektori olukorra kohta. Komitee ei tohiks selle käigus avaldada teavet üksikute äriühingute kohta, mille suhtes järelevalvet teostati.

| (21) | Piiriüleste küsimuste asjakohaseks käsitlemiseks tuleks komitee tegevust koordineerida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee ning Euroopa Keskpankade Süsteemi pangandusjärelevalve komitee tegevusega. See on eriti oluline finantsstabiilsust ohustavate sektoriüleste riskidega tegelemisel. |
| --- | --- |

(21)

Piiriüleste küsimuste asjakohaseks käsitlemiseks tuleks komitee tegevust koordineerida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee ning Euroopa Keskpankade Süsteemi pangandusjärelevalve komitee tegevusega. See on eriti oluline finantsstabiilsust ohustavate sektoriüleste riskidega tegelemisel.

| (22) | Võttes arvesse finantsteenuste üleilmastumist ja rahvusvaheliste standardite üha suuremat tähtsust, peaks komitee edendama dialoogi ja koostööd kolmandate riikide järelevalveasutustega. |
| --- | --- |

(22)

Võttes arvesse finantsteenuste üleilmastumist ja rahvusvaheliste standardite üha suuremat tähtsust, peaks komitee edendama dialoogi ja koostööd kolmandate riikide järelevalveasutustega.

| (23) | Komitee vastutus ühenduse asutuste ees on väga oluline ning see peaks vastama täpselt kindlaksmääratud standardile, järgides samas järelevalveasutuste sõltumatuse põhimõtet. |
| --- | --- |

(23)

Komitee vastutus ühenduse asutuste ees on väga oluline ning see peaks vastama täpselt kindlaksmääratud standardile, järgides samas järelevalveasutuste sõltumatuse põhimõtet.

| (24) | Komitee peaks kehtestama oma töökorra ning täielikult järgima institutsioonide õigusi ja asutamislepinguga kehtestatud institutsionaalset tasakaalu. Komitee tegevusraamistiku parandamisega peaks kaasnema tööprotsessi paranemine. Selleks tuleks juhul, kui ei jõuta konsensuseni, teha otsused kvalifitseeritud häälteenamusega, mis on kooskõlas asutamislepingu eeskirjadega. |
| --- | --- |

(24)

Komitee peaks kehtestama oma töökorra ning täielikult järgima institutsioonide õigusi ja asutamislepinguga kehtestatud institutsionaalset tasakaalu. Komitee tegevusraamistiku parandamisega peaks kaasnema tööprotsessi paranemine. Selleks tuleks juhul, kui ei jõuta konsensuseni, teha otsused kvalifitseeritud häälteenamusega, mis on kooskõlas asutamislepingu eeskirjadega.

| (25) | Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks otsus 2004/5/EÜ tunnistada kehtetuks, |
| --- | --- |

(25)

Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks otsus 2004/5/EÜ tunnistada kehtetuks,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduses luuakse pangandusjärelevalvega tegelev sõltumatu nõuanderühm, Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee (edaspidi „komitee”).

Artikkel 2

Komitee nõustab komisjoni taotlusel või omal algatusel komisjoni, eelkõige panganduse ja finantskonglomeraatide valdkonna rakendusmeetmete eelnõude ettevalmistamisel.

Kui komisjon taotleb komiteelt nõuannet, võib ta määrata tähtaja, mille jooksul komitee sellise nõuande esitab. Sellise tähtaja määramisel võetakse arvesse küsimuse kiireloomulisust.

Artikkel 3

Komitee täidab temale seatud ülesandeid ja aitab mittesiduvaid suuniseid, soovitusi ja standardeid välja andes kaasa ühenduse õigusaktide ühisele ja ühtsele rakendamisele ning järjepidevale kohaldamisele.

Artikkel 4

1.   Komitee tugevdab riiklike järelevalveasutuste vahelist koostööd panganduse valdkonnas ja edendab liikmesriikide järelevalvealaste tavade ja lähenemisviiside lähenemist kogu ühenduses. Selleks täidab komitee vähemalt järgmisi ülesandeid:

| a) | vahendab järelevalveasutusi või lihtsustab nende vahendamist asjakohastes õigusaktides määratletud juhtudel või järelevalveasutuse taotlusel; |
| --- | --- |

a)

vahendab järelevalveasutusi või lihtsustab nende vahendamist asjakohastes õigusaktides määratletud juhtudel või järelevalveasutuse taotlusel;

| b) | esitab järelevalveasutustele arvamusi asjakohastes õigusaktides määratletud juhtudel või järelevalveasutuse taotlusel; |
| --- | --- |

b)

esitab järelevalveasutustele arvamusi asjakohastes õigusaktides määratletud juhtudel või järelevalveasutuse taotlusel;

| c) | edendab vastavalt kohaldatavatele konfidentsiaalsussätetele kahe- ja mitmepoolset teabevahetust järelevalveasutuste vahel; |
| --- | --- |

c)

edendab vastavalt kohaldatavatele konfidentsiaalsussätetele kahe- ja mitmepoolset teabevahetust järelevalveasutuste vahel;

| d) | lihtsustab ülesannete delegeerimist järelevalveasutuste vahel, määratledes eelkõige ülesanded, mida saab delegeerida, ja edendades häid tavasid; |
| --- | --- |

d)

lihtsustab ülesannete delegeerimist järelevalveasutuste vahel, määratledes eelkõige ülesanded, mida saab delegeerida, ja edendades häid tavasid;

| e) | aitab tagada järelevalvekolleegiumide tõhusa ja järjepideva toimimise, kehtestades eelkõige suunised kolleegiumide toimimiseks, jälgides eri kolleegiumide tegevuse järjepidevust ja levitades häid tavasid; |
| --- | --- |

e)

aitab tagada järelevalvekolleegiumide tõhusa ja järjepideva toimimise, kehtestades eelkõige suunised kolleegiumide toimimiseks, jälgides eri kolleegiumide tegevuse järjepidevust ja levitades häid tavasid;

| f) | aitab arendada kõrge kvaliteediga ja ühtseid järelevalvearuannete standardeid; |
| --- | --- |

f)

aitab arendada kõrge kvaliteediga ja ühtseid järelevalvearuannete standardeid;

| g) | vaatab läbi komitee poolt väljaantud mittesiduvate suuniste, soovituste ja standardite tegeliku rakendamise. |
| --- | --- |

g)

vaatab läbi komitee poolt väljaantud mittesiduvate suuniste, soovituste ja standardite tegeliku rakendamise.

2.   Komitee vaatab järjepidevalt läbi liikmesriikide järelevalvetegevuse ja hindab selle ühtsust. Komitee esitab igal aastal aruande, milles käsitletakse tehtud edusamme ja määratletakse olemasolevad takistused.

3.   Komitee töötab välja uued praktilised lähenemisvahendid, et edendada ühtseid järelevalvealaseid lähenemisviise.

Artikkel 5

1.   Komitee jälgib ja hindab pangandussektori arengut ning vajaduse korral teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteed, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komiteed ning komisjoni. Komitee tagab, et liikmesriikide keskpankasid ja rahandusministeeriume teavitatakse potentsiaalsetest või juba esile kerkinud probleemidest.

2.   Komitee esitab vähemalt kaks korda aastas komisjonile hinnangu, milles käsitletakse pangandussektori mikrousaldatavussuundumusi, potentsiaalseid riske ja nõrku kohti.

Kõnealustes hinnangutes määratleb komitee peamised riskid ja nõrgad kohad ning märgib, mil määral sellised riskid ja nõrgad kohad mõjutavad finantsstabiilsust ning vajaduse korral teeb ennetavate meetmete või parandusmeetmete ettepanekud.

Nõukogule antakse kõnealustest hinnangutest teada.

3.   Komitee kehtestab menetlused, mis võimaldavad järelevalveasutustel viivitamatult tegutseda. Vajaduse korral abistab komitee ühenduse järelevalveasutusi selliseid riske ja nõrku kohti käsitleva ühishinnangu koostamisel, mis võivad kahjustada ühenduse finantssüsteemi stabiilsust.

4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komiteega ning Euroopa Keskpankade Süsteemi pangandusjärelevalve komiteega koostööd tehes tagab komitee, et piisavalt käsitletakse sektoriüleseid arenguid, riske ja nõrku kohti.

Artikkel 6

1.   Koostöös Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komiteega aitab komitee kaasa ühtse järelevalve arengule pangandusvaldkonnas ja sektoriüleselt.

2.   Selleks koostab komitee valdkondlikud ja sektoriülesed koolitusprogrammid, soodustab töötajate vahetust ning julgustab pädevaid asutusi rohkem kasutama lähetusi, ühiseid kontrollirühmi ja -käike ning muid vahendeid.

3.   Komitee arendab vajaduse korral ühtse järelevalve edendamiseks uusi vahendeid.

4.   Komitee tugevdab koostööd kolmandate riikide järelevalveasutustega, soodustades eelkõige nende osalemist ühistes koolitusprogrammides.

Artikkel 7

1.   Komiteesse kuuluvad kõrgetasemelised esindajad järgmistest organisatsioonidest:

| a) | krediidiasutuste järelevalve valdkonnas pädevad riiklikud ametiasutused (edaspidi „pädevad järelevalveasutused”); |
| --- | --- |

a)

krediidiasutuste järelevalve valdkonnas pädevad riiklikud ametiasutused (edaspidi „pädevad järelevalveasutused”);

| b) | riiklikud keskpangad, kes kannavad koos pädeva järelevalveasutusega üksikute krediidiasutuste osas teatavat järelevalvealast vastutust; |
| --- | --- |

b)

riiklikud keskpangad, kes kannavad koos pädeva järelevalveasutusega üksikute krediidiasutuste osas teatavat järelevalvealast vastutust;

| c) | keskpangad, kes otseselt ei teosta järelevalvet üksikute krediidiasutuste üle, sealhulgas Euroopa Keskpank. |
| --- | --- |

c)

keskpangad, kes otseselt ei teosta järelevalvet üksikute krediidiasutuste üle, sealhulgas Euroopa Keskpank.

2.   Iga liikmesriik määrab oma kõrgetasemelised esindajad, kes osalevad komitee koosolekutel. Euroopa Keskpank määrab oma kõrgetasemelise esindaja, kes osaleb komitee töös.

3.   Komisjon osaleb komitee koosolekutel ja nimetab komitee aruteludel osalemiseks kõrgetasemelise esindaja.

4.   Komitee valib pädevate järelevalveasutuste esindajate hulgast eesistuja.

5.   Komitee võib kutsuda eksperte ja vaatlejaid oma koosolekutel osalema.

Artikkel 8

1.   Komitee liikmed ei tohi avalikustada teavet, mille suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. Kõik aruteludes osalejad on kohustatud järgima ametisaladuse suhtes kohaldatavaid eeskirju.

2.   Kui päevakorrapunkti arutelu käigus vahetatakse konfidentsiaalset teavet järelevalve all oleva asutuse kohta, võib selles arutelus osalemist vajaduse korral lubada üksnes otseselt seotud pädevatele järelevalveasutustele ja riiklikele keskpankadele, kes kannavad asjaomaste konkreetsete krediidiasutuste osas teatavat järelevalvealast vastutust.

Artikkel 9

1.   Komitee teavitab korrapäraselt komisjoni oma tegevuse tulemustest. Komiteel on korrapärased kontaktid Euroopa panganduskomiteega, mis on asutatud komisjoni otsusega 2004/10/EÜ, (7) ja Euroopa Parlamendi pädeva komiteega.

2.   Komitee tagab sektoriülese järjepidevuse finantsteenuste sektorites tehtavas töös, tehes korrapärast ja tihedat koostööd Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komiteega.

3.   Komitee eesistuja kohtub Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee eesistujatega vähemalt korra kuus.

Artikkel 10

Komitee võib luua töörühmi. Komisjon kutsutakse töörühmade kohtumistel vaatlejana osalema.

Artikkel 11

Komitee teeb finantskonglomeraatide järelevalve valdkonnas koostööd Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komiteega finantskonglomeraatide ühiskomitees.

Komisjon ja Euroopa Keskpank kutsutakse finantskonglomeraatide ühiskomitee kohtumisele vaatlejana osalema.

Artikkel 12

Enne oma arvamuse edastamist komisjonile konsulteerib komitee põhjalikult ja aegsasti ning avatud ja läbipaistval viisil turuosaliste, tarbijate ja lõppkasutajatega. Komitee avaldab konsultatsiooni tulemused, välja arvatud juhul, kui konsulteeritav ei nõua teisiti.

Kui komitee annab nõu selliste sätete osas, mida kohaldatakse nii krediidiasutuste kui ka investeerimisühingute suhtes, konsulteerib ta kõikide investeerimisühingu järelevalve valdkonnas pädevate asutustega, kes ei ole juba komitees esindatud.

Artikkel 13

Komitee koostab aasta tööprogrammi ning edastab selle iga aasta oktoobri lõpuks nõukogule, Euroopa Parlamendile ja komisjonile. Komitee teavitab korrapäraselt ning vähemalt korra aastas nõukogu, Euroopa Parlamenti ja komisjoni tööprogrammiga ettenähtud tegevuse tulemustest.

Artikkel 14

Komitee tegutseb liikmete konsensuse alusel. Kui konsensusele ei jõuta, võetakse otsus vastu kvalifitseeritud häälteenamusega. Komitee liikmete esindajate hääled vastavad liikmesriikide häältele vastavalt asutamislepingu artikli 205 lõigetele 2 ja 4.

Komitee liikmed, kes ei järgi komitees kokkulepitud suuniseid, soovitusi, standardeid ja muid meetmeid, esitavad asjakohase põhjenduse.

Artikkel 15

Komitee võtab vastu oma töökorra ja paneb paika oma töökorralduse.

Seoses otsustega, mis käsitlevad töökorra muutmist ning komitee juhatusse valimist ja juhatusest välja arvamist, võib töökorras ette näha otsustamismenetluse, mis erineb artiklis 14 sätestatud korrast.

Artikkel 16

Otsus 2004/5/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 17

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 23. jaanuar 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  ELT L 3, 7.1.2004, lk 28.

1

(2)  ELT L 79, 24.3.2005, lk 9.

2

(3)  KOM(2007) 727 (lõplik).

3

(4)  Nõukogu järeldused 15698/07, 4.12.2007.

4

(5)  Nõukogu järeldused 7652/1/08 Rev 1.

5

(6)  Nõukogu järeldused 8515/3/08 Rev 3.

6

(7)  ELT L 3, 7.1.2004, lk 36.

7

---

| 29.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/28

---

KOMISJONI OTSUS,

23. jaanuar 2009,

millega luuakse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/79/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon võttis niinimetatud Lamfalussy menetluse osana 5. novembril 2003 vastu otsuse 2004/6/EÜ, millega luuakse Euroopa kindlustus- ja ametipensioniinspektorite komitee (1) ((uus nimetus Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee), edaspidi tekstis „komitee”). Komitee alustas tegevust 24. novembril 2003 sõltumatu asutusena, kes analüüsib kindlustuse, edasikindlustuse ja tööandjapensionide valdkonna küsimusi ning annab komisjonile nendega seoses nõu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon võttis niinimetatud Lamfalussy menetluse osana 5. novembril 2003 vastu otsuse 2004/6/EÜ, millega luuakse Euroopa kindlustus- ja ametipensioniinspektorite komitee (1) ((uus nimetus Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee), edaspidi tekstis „komitee”). Komitee alustas tegevust 24. novembril 2003 sõltumatu asutusena, kes analüüsib kindlustuse, edasikindlustuse ja tööandjapensionide valdkonna küsimusi ning annab komisjonile nendega seoses nõu.

| (2) | Komisjon vaatas 2007. aastal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2005. aasta direktiivile 2005/1/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 85/611/EMÜ, 91/675/EMÜ, 92/49/EMÜ ja 93/6/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/19/EÜ, 98/78/EÜ, 2000/12/EÜ, 2001/34/EÜ, 2002/83/EÜ ja 2002/87/EÜ ning luuakse finantsteenuste komiteede uus organisatsiooniline struktuur, (2) läbi Lamfalussy menetluse ning esitas selle kohta hinnangu 20. novembri 2007. aasta teatises „Lamfalussy menetluse läbivaatamine – Järelevalve ühtsuse tugevdamine.” (3) |
| --- | --- |

(2)

Komisjon vaatas 2007. aastal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2005. aasta direktiivile 2005/1/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 85/611/EMÜ, 91/675/EMÜ, 92/49/EMÜ ja 93/6/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/19/EÜ, 98/78/EÜ, 2000/12/EÜ, 2001/34/EÜ, 2002/83/EÜ ja 2002/87/EÜ ning luuakse finantsteenuste komiteede uus organisatsiooniline struktuur, (2) läbi Lamfalussy menetluse ning esitas selle kohta hinnangu 20. novembri 2007. aasta teatises „Lamfalussy menetluse läbivaatamine – Järelevalve ühtsuse tugevdamine.” (3)

| (3) | Komisjon rõhutas teatises, kui olulised on üha integreeritumal Euroopa finantsturul Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee, Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee (edaspidi „järelevalvekomiteed”). Komisjon leidis, et järelevalve ühtlustamiseks ja koostöö parandamiseks tuleb kehtestada kõnealuste komiteede selge tegevusraamistik. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon rõhutas teatises, kui olulised on üha integreeritumal Euroopa finantsturul Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee, Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee (edaspidi „järelevalvekomiteed”). Komisjon leidis, et järelevalve ühtlustamiseks ja koostöö parandamiseks tuleb kehtestada kõnealuste komiteede selge tegevusraamistik.

| (4) | Lamfalussy menetluse tõhususe läbivaatamise käigus kutsus nõukogu üles täpsustama järelevalvekomiteede rolli ja kaaluma kõiki eri võimalusi nende komiteede tegevuse tugevdamiseks, ilma et see muudaks kehtivat institutsioonilist tasakaalu või vähendaks järelevalveametnike vastutust. (4) |
| --- | --- |

(4)

Lamfalussy menetluse tõhususe läbivaatamise käigus kutsus nõukogu üles täpsustama järelevalvekomiteede rolli ja kaaluma kõiki eri võimalusi nende komiteede tegevuse tugevdamiseks, ilma et see muudaks kehtivat institutsioonilist tasakaalu või vähendaks järelevalveametnike vastutust. (4)

| (5) | Euroopa Ülemkogu kutsus 13. ja 14. märtsi 2008. aasta kohtumisel üles kiiresti parandama järelevalvekomiteede toimimist. (5) |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kutsus 13. ja 14. märtsi 2008. aasta kohtumisel üles kiiresti parandama järelevalvekomiteede toimimist. (5)

| (6) | Nõukogu kutsus 14. mail 2008. aastal (6) komisjoni üles läbi vaatama komisjoni otsused, millega luuakse järelevalvekomiteed, samuti tagama nende volituste ja ülesannete kooskõla ja ühtsuse ning tugevdama nende panust järelevalvealasesse koostöösse ja ühtsusesse. Nõukogu märkis, et komiteedele tuleks teha selgesõnaliselt ülesandeks edendada järelevalvealast koostööd ja ühtsust, samuti tuleks suurendada nende rolli finantsstabiilsusega seotud riskide hindamisel. Seepärast tuleks komitee rolli ja ülesannetega seoses kehtestada tõhusam õigusraamistik. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu kutsus 14. mail 2008. aastal (6) komisjoni üles läbi vaatama komisjoni otsused, millega luuakse järelevalvekomiteed, samuti tagama nende volituste ja ülesannete kooskõla ja ühtsuse ning tugevdama nende panust järelevalvealasesse koostöösse ja ühtsusesse. Nõukogu märkis, et komiteedele tuleks teha selgesõnaliselt ülesandeks edendada järelevalvealast koostööd ja ühtsust, samuti tuleks suurendada nende rolli finantsstabiilsusega seotud riskide hindamisel. Seepärast tuleks komitee rolli ja ülesannetega seoses kehtestada tõhusam õigusraamistik.

| (7) | Komitee peaks olema sõltumatu ning nõustama komisjoni kindlustuse, edasikindlustuse ja tööandjapensionide valdkonnas. Tööandjapensionide valdkonnas ei tohiks komitee siiski käsitleda töö- ja sotsiaalõiguse aspekte, näiteks tööandjapensioni skeemide korraldust ning eriti kollektiivlepingute kohustusliku liikmelisuse (ühinemise) või tagajärgedega seotud küsimusi, ehkki ta peaks nimetatud korraldustega seotud seadusandlikke ja järelevalvealaseid küsimusi arvesse võtma. |
| --- | --- |

(7)

Komitee peaks olema sõltumatu ning nõustama komisjoni kindlustuse, edasikindlustuse ja tööandjapensionide valdkonnas. Tööandjapensionide valdkonnas ei tohiks komitee siiski käsitleda töö- ja sotsiaalõiguse aspekte, näiteks tööandjapensioni skeemide korraldust ning eriti kollektiivlepingute kohustusliku liikmelisuse (ühinemise) või tagajärgedega seotud küsimusi, ehkki ta peaks nimetatud korraldustega seotud seadusandlikke ja järelevalvealaseid küsimusi arvesse võtma.

| (8) | Komitee volitused peaksid hõlmama finantskonglomeraatide järelevalvet. Selleks et vältida topelttööd, ennetada mis tahes vastuolusid, hoida komiteed kursis arengutega ning võimaldada teabevahetust, tuleks Euroopa Pangandusjärelevalve Komiteega teha finantskonglomeraatide järelevalvealast koostööd finantskonglomeraatide ühiskomitee raames. |
| --- | --- |

(8)

Komitee volitused peaksid hõlmama finantskonglomeraatide järelevalvet. Selleks et vältida topelttööd, ennetada mis tahes vastuolusid, hoida komiteed kursis arengutega ning võimaldada teabevahetust, tuleks Euroopa Pangandusjärelevalve Komiteega teha finantskonglomeraatide järelevalvealast koostööd finantskonglomeraatide ühiskomitee raames.

| (9) | Komitee peaks samuti kaasa aitama ühenduse õigusaktide ühisele ja ühtsele igapäevasele rakendamisele ning sellele, et järelevalveasutused kohaldaksid neid järjepidevalt. |
| --- | --- |

(9)

Komitee peaks samuti kaasa aitama ühenduse õigusaktide ühisele ja ühtsele igapäevasele rakendamisele ning sellele, et järelevalveasutused kohaldaksid neid järjepidevalt.

| (10) | Komiteel ei ole ühenduse tasandil regulatiivseid volitusi. Komitee peaks koostama eksperdihinnanguid, edendama heade tavade vahetamist ning andma välja mittesiduvaid suuniseid, soovitusi ja standardeid eesmärgiga suurendada lähenemist kogu ühenduses. |
| --- | --- |

(10)

Komiteel ei ole ühenduse tasandil regulatiivseid volitusi. Komitee peaks koostama eksperdihinnanguid, edendama heade tavade vahetamist ning andma välja mittesiduvaid suuniseid, soovitusi ja standardeid eesmärgiga suurendada lähenemist kogu ühenduses.

| (11) | Parem kahe- ja mitmepoolne järelevalvealane koostöö sõltub järelevalveasutuste vahelisest vastastikusest mõistmisest ja usaldusest. Komitee peaks aitama kõnealust koostööd parandada. |
| --- | --- |

(11)

Parem kahe- ja mitmepoolne järelevalvealane koostöö sõltub järelevalveasutuste vahelisest vastastikusest mõistmisest ja usaldusest. Komitee peaks aitama kõnealust koostööd parandada.

| (12) | Samuti peaks komitee edendama järelevalvealast lähenemist kogu ühenduses. Eesmärgi täpsustamiseks tuleks koostada komitee ülesannete esialgne loetelu, mida võib täiendada. |
| --- | --- |

(12)

Samuti peaks komitee edendama järelevalvealast lähenemist kogu ühenduses. Eesmärgi täpsustamiseks tuleks koostada komitee ülesannete esialgne loetelu, mida võib täiendada.

| (13) | Selleks et lahendada piiriülesed küsimused järelevalveasutuste vahel, eelkõige järelevalvekolleegiumide vahel, peaks komitee kehtestama vabatahtliku ja mittekohustusliku vaidluste lahendamise menetluse. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et lahendada piiriülesed küsimused järelevalveasutuste vahel, eelkõige järelevalvekolleegiumide vahel, peaks komitee kehtestama vabatahtliku ja mittekohustusliku vaidluste lahendamise menetluse.

| (14) | Ilma et see kahjustaks teiste järelevalveasutuste volitusi, peaks järelevalveasutusel komitee asjatundlikkusest kasu saamiseks olema õigus suunata küsimus komiteele, et saada selle kohta mittesiduv arvamus. |
| --- | --- |

(14)

Ilma et see kahjustaks teiste järelevalveasutuste volitusi, peaks järelevalveasutusel komitee asjatundlikkusest kasu saamiseks olema õigus suunata küsimus komiteele, et saada selle kohta mittesiduv arvamus.

| (15) | Järelevalveasutuste toimimise aluseks on nendevaheline teabevahetus. Sellel on keskne roll kindlustusgruppide tõhusa järelevalve ja finantsstabiilsuse tagamisel. Samas kui kindlustust käsitlevate õigusaktidega kehtestatakse järelevalveasutustele selged juriidilised kohustused teha koostööd ja vahetada teavet, peaks komitee lihtsustama järelevalveasutuste igapäevast teabevahetust, lähtudes kohaldatavate õigusaktide asjaomastest konfidentsiaalsussätetest. |
| --- | --- |

(15)

Järelevalveasutuste toimimise aluseks on nendevaheline teabevahetus. Sellel on keskne roll kindlustusgruppide tõhusa järelevalve ja finantsstabiilsuse tagamisel. Samas kui kindlustust käsitlevate õigusaktidega kehtestatakse järelevalveasutustele selged juriidilised kohustused teha koostööd ja vahetada teavet, peaks komitee lihtsustama järelevalveasutuste igapäevast teabevahetust, lähtudes kohaldatavate õigusaktide asjaomastest konfidentsiaalsussätetest.

| (16) | Selleks et vähendada järelevalveülesannete dubleerimist ja ühtlustada järelevalvemenetlusi, samuti vähendada kindlustusgruppide halduskoormust, peaks komitee eelkõige asjaomastes õigusaktides sätestatud juhtudel lihtsustama ülesannete jagamist järelevalveasutuste vahel. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et vähendada järelevalveülesannete dubleerimist ja ühtlustada järelevalvemenetlusi, samuti vähendada kindlustusgruppide halduskoormust, peaks komitee eelkõige asjaomastes õigusaktides sätestatud juhtudel lihtsustama ülesannete jagamist järelevalveasutuste vahel.

| (17) | Selleks et edendada järelevalvekolleegiumide lähenemist ja nende tegutsemise järjepidevust ning sellega tagada võrdsed tingimused, peaks komitee kontrollima kolleegiumide tegevust, piiramata samas kolleegiumi liikmete sõltumatust. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et edendada järelevalvekolleegiumide lähenemist ja nende tegutsemise järjepidevust ning sellega tagada võrdsed tingimused, peaks komitee kontrollima kolleegiumide tegevust, piiramata samas kolleegiumi liikmete sõltumatust.

| (18) | Järelevalvearuannete kvaliteet, võrreldavus ja kooskõla mõjutavad olulisel määral ühenduse järelevalvekorra kulutõhusust ja mitmes riigis tegutsevate asutuste kulusid, mis on seotud nõuete täitmisega. Komitee peaks aitama tagada, et välditakse kattumisi ja topelttööd ning et esitatavad andmed on võrreldavad ja sobiva kvaliteediga. |
| --- | --- |

(18)

Järelevalvearuannete kvaliteet, võrreldavus ja kooskõla mõjutavad olulisel määral ühenduse järelevalvekorra kulutõhusust ja mitmes riigis tegutsevate asutuste kulusid, mis on seotud nõuete täitmisega. Komitee peaks aitama tagada, et välditakse kattumisi ja topelttööd ning et esitatavad andmed on võrreldavad ja sobiva kvaliteediga.

| (19) | Ühenduse finantssüsteemid on omavahel tihedalt seotud, nii et sündmused ühes liikmesriigis võivad oluliselt mõjutada teise liikmesriigi finantsasutusi ja turgusid. Finantskonglomeraatide jätkuv esiletõus ning piiride ähmastumine pangandus-, väärtpaberi- ja kindlustussektorite vahel esitavad järelevalveasutustele nii riiklikul kui ka ühenduse tasandil täiendavad väljakutsed. Finantsstabiilsuse tagamiseks tuleb luua komitee, Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee tasandil süsteem, mis võimaldab varakult tuvastada nii piiri- kui ka sektoriülesed võimalikud riskid ning vajaduse korral teavitada nendest komisjoni ja teisi komiteesid. Lisaks on oluline, et komitee tagab rahandusministeeriumide ja riiklike keskpankade asjakohase teavitamise. Selleks määratleb komitee kindlustuse, edasikindlustuse ja tööandjapensionide valdkonna riskid ja esitab komisjonile tulemuste kohta korrapäraselt aruande. Samuti tuleks kõnealustest hindamistest teavitada nõukogu. Komitee peaks tegema koostööd ka Euroopa Parlamendiga ning esitama talle regulaarselt teavet kindlustussektori olukorra kohta. Komitee ei tohiks selle käigus avaldada teavet üksikute äriühingute kohta, mille suhtes järelevalvet teostati. |
| --- | --- |

(19)

Ühenduse finantssüsteemid on omavahel tihedalt seotud, nii et sündmused ühes liikmesriigis võivad oluliselt mõjutada teise liikmesriigi finantsasutusi ja turgusid. Finantskonglomeraatide jätkuv esiletõus ning piiride ähmastumine pangandus-, väärtpaberi- ja kindlustussektorite vahel esitavad järelevalveasutustele nii riiklikul kui ka ühenduse tasandil täiendavad väljakutsed. Finantsstabiilsuse tagamiseks tuleb luua komitee, Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee tasandil süsteem, mis võimaldab varakult tuvastada nii piiri- kui ka sektoriülesed võimalikud riskid ning vajaduse korral teavitada nendest komisjoni ja teisi komiteesid. Lisaks on oluline, et komitee tagab rahandusministeeriumide ja riiklike keskpankade asjakohase teavitamise. Selleks määratleb komitee kindlustuse, edasikindlustuse ja tööandjapensionide valdkonna riskid ja esitab komisjonile tulemuste kohta korrapäraselt aruande. Samuti tuleks kõnealustest hindamistest teavitada nõukogu. Komitee peaks tegema koostööd ka Euroopa Parlamendiga ning esitama talle regulaarselt teavet kindlustussektori olukorra kohta. Komitee ei tohiks selle käigus avaldada teavet üksikute äriühingute kohta, mille suhtes järelevalvet teostati.

| (20) | Piiriüleste küsimuste asjakohaseks käsitlemiseks tuleks komitee tegevust koordineerida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee ning Euroopa Keskpankade Süsteemi Pangandusjärelevalve Komitee tegevusega. See on eriti oluline finantsstabiilsust ohustavate sektoriüleste riskidega tegelemisel. |
| --- | --- |

(20)

Piiriüleste küsimuste asjakohaseks käsitlemiseks tuleks komitee tegevust koordineerida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee ning Euroopa Keskpankade Süsteemi Pangandusjärelevalve Komitee tegevusega. See on eriti oluline finantsstabiilsust ohustavate sektoriüleste riskidega tegelemisel.

| (21) | Võttes arvesse finantsteenuste üleilmastumist ja rahvusvaheliste standardite üha suuremat tähtsust, peaks komitee edendama dialoogi ja koostööd kolmandate riikide järelevalveasutustega. |
| --- | --- |

(21)

Võttes arvesse finantsteenuste üleilmastumist ja rahvusvaheliste standardite üha suuremat tähtsust, peaks komitee edendama dialoogi ja koostööd kolmandate riikide järelevalveasutustega.

| (22) | Komitee vastutus ühenduse asutuste ees on väga oluline ning see peaks vastama täpselt kindlaksmääratud standardile, järgides samas järelevalveasutuste sõltumatuse põhimõtet. |
| --- | --- |

(22)

Komitee vastutus ühenduse asutuste ees on väga oluline ning see peaks vastama täpselt kindlaksmääratud standardile, järgides samas järelevalveasutuste sõltumatuse põhimõtet.

| (23) | Komitee peaks kehtestama oma töökorra ning täielikult järgima institutsioonide õigusi ja asutamislepinguga kehtestatud institutsionaalset tasakaalu. Komitee tegevusraamistiku parandamisega peaks kaasnema tööprotsessi paranemine. Selleks tuleks juhul, kui ei jõuta konsensuseni, teha otsused kvalifitseeritud häälteenamusega, mis on kooskõlas asutamislepingu eeskirjadega. |
| --- | --- |

(23)

Komitee peaks kehtestama oma töökorra ning täielikult järgima institutsioonide õigusi ja asutamislepinguga kehtestatud institutsionaalset tasakaalu. Komitee tegevusraamistiku parandamisega peaks kaasnema tööprotsessi paranemine. Selleks tuleks juhul, kui ei jõuta konsensuseni, teha otsused kvalifitseeritud häälteenamusega, mis on kooskõlas asutamislepingu eeskirjadega.

| (24) | Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks otsus 2004/6/EÜ tunnistada kehtetuks, |
| --- | --- |

(24)

Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks otsus 2004/6/EÜ tunnistada kehtetuks,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduses luuakse kindlustuse ja tööandjapensionide järelevalvega tegelev sõltumatu nõuanderühm, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee (edaspidi „komitee”).

Artikkel 2

Komitee nõustab komisjoni taotlusel või omal algatusel komisjoni, eelkõige kindlustuse, edasikindlustuse, tööandjapensionide ja finantskonglomeraatide valdkonna rakendusmeetmete eelnõude ettevalmistamisel.

Kui komisjon taotleb komiteelt nõuannet, võib ta määrata tähtaja, mille jooksul komitee sellise nõuande esitab. Sellise tähtaja määramisel võetakse arvesse küsimuse kiireloomulisust.

Artikkel 3

Komitee täidab temale seatud ülesandeid ja aitab suuniseid, soovitusi ja standardeid välja andes kaasa ühenduse õigusaktide ühisele ja ühtsele rakendamisele ning järjepidevale kohaldamisele.

Artikkel 4

1.   Komitee tugevdab riiklike järelevalveasutuste vahelist koostööd kindlustuse, edasikindlustuse ja tööandjapensionide valdkonnas ja edendab liikmesriikide järelevalvealaste tavade ja lähenemisviiside lähenemist kogu ühenduses. Selleks täidab komitee vähemalt järgmisi ülesandeid:

| a) | vahendab järelevalveasutusi või lihtsustab nende vahendamist asjakohastes õigusaktides määratletud juhtudel või järelevalveasutuse taotlusel; |
| --- | --- |

a)

vahendab järelevalveasutusi või lihtsustab nende vahendamist asjakohastes õigusaktides määratletud juhtudel või järelevalveasutuse taotlusel;

| b) | esitab järelevalveasutustele arvamusi asjakohastes õigusaktides määratletud juhtudel või järelevalveasutuse taotlusel; |
| --- | --- |

b)

esitab järelevalveasutustele arvamusi asjakohastes õigusaktides määratletud juhtudel või järelevalveasutuse taotlusel;

| c) | edendab vastavalt kohaldatavatele konfidentsiaalsussätetele kahe- ja mitmepoolset teabevahetust järelevalveasutuste vahel; |
| --- | --- |

c)

edendab vastavalt kohaldatavatele konfidentsiaalsussätetele kahe- ja mitmepoolset teabevahetust järelevalveasutuste vahel;

| d) | lihtsustab ülesannete delegeerimist järelevalveasutuste vahel, määratledes eelkõige ülesanded, mida saab delegeerida, ja edendades häid tavasid; |
| --- | --- |

d)

lihtsustab ülesannete delegeerimist järelevalveasutuste vahel, määratledes eelkõige ülesanded, mida saab delegeerida, ja edendades häid tavasid;

| e) | aitab tagada järelevalvekolleegiumide tõhusa ja järjepideva toimimise, kehtestades eelkõige suunised kolleegiumide toimimiseks, jälgides eri kolleegiumide tegevuse järjepidevust ja levitades häid tavasid; |
| --- | --- |

e)

aitab tagada järelevalvekolleegiumide tõhusa ja järjepideva toimimise, kehtestades eelkõige suunised kolleegiumide toimimiseks, jälgides eri kolleegiumide tegevuse järjepidevust ja levitades häid tavasid;

| f) | aitab arendada kõrge kvaliteediga ja ühtseid järelevalvearuannete standardeid; |
| --- | --- |

f)

aitab arendada kõrge kvaliteediga ja ühtseid järelevalvearuannete standardeid;

| g) | vaatab läbi komitee poolt väljaantud mittesiduvate suuniste, soovituste ja standardite tegeliku rakendamise. |
| --- | --- |

g)

vaatab läbi komitee poolt väljaantud mittesiduvate suuniste, soovituste ja standardite tegeliku rakendamise.

2.   Komitee vaatab järjepidevalt läbi liikmesriikide järelevalvetegevuse ja hindab selle ühtsust. Komitee esitab igal aastal aruande, milles käsitletakse tehtud edusamme ja määratletakse olemasolevad takistused.

3.   Komitee töötab välja uued praktilised lähenemisvahendid, et edendada ühtseid järelevalvealaseid lähenemisviise.

Artikkel 5

1.   Komitee jälgib ja hindab kindlustuse, edasikindlustuse ja tööandjapensionide valdkonna arengut ning vajaduse korral teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteed, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komiteed ning komisjoni. Komitee tagab, et liikmesriikide keskpankasid ja rahandusministeeriume teavitatakse potentsiaalsetest või juba esile kerkinud probleemidest.

2.   Komitee esitab vähemalt kaks korda aastas komisjonile hinnangu, milles käsitletakse kindlustuse, edasikindlustuse ja tööandjapensionide valdkonna mikrousaldatavussuundumusi, potentsiaalseid riske ja nõrku kohti.

Kõnealustes hinnangutes määratleb komitee peamised riskid ja nõrgad kohad ning märgib, mil määral sellised riskid ja nõrgad kohad mõjutavad finantsstabiilsust, ning teeb vajaduse korral ennetavate meetmete või parandusmeetmete ettepanekud.

Nõukogule antakse kõnealustest hinnangutest teada.

3.   Komitee kehtestab menetlused, mis võimaldavad järelevalveasutustel viivitamatult tegutseda. Vajaduse korral abistab komitee selliseid riske ja nõrku kohti käsitleva ühisseisukoha koostamisel, mis võivad kahjustada ühenduse finantssüsteemi stabiilsust.

4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega, Euroopa Pangandusjärelevalve Komiteega ning Euroopa Keskpankade Süsteemi pangandusjärelevalve komiteega koostööd tehes tagab komitee, et piisavalt käsitletakse sektoriüleseid arenguid, riske ja nõrku kohti.

Artikkel 6

1.   Koostöös Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega ning Euroopa Pangandusjärelevalve Komiteega aitab komitee kaasa ühtse järelevalve arengule kindlustuse, edasikindlustuse ja tööandjapensionide valdkonnas ja sektoriüleselt.

2.   Selleks koostab komitee valdkondlikud ja sektoriülesed koolitusprogrammid, soodustab töötajate vahetust ning julgustab pädevaid asutusi rohkem kasutama lähetusi, ühiseid kontrollirühmi ja -käike ning muid vahendeid.

3.   Komitee arendab vajaduse korral ühtse järelevalve edendamiseks uusi vahendeid.

4.   Komitee tugevdab koostööd kolmandate riikide järelevalveasutustega, soodustades eelkõige nende osalemist ühistes koolitusprogrammides.

Artikkel 7

1.   Komiteesse kuuluvad sellised kõrgetasemelised esindajad riiklikest pädevatest asutustest, kes on pädevad kindlustuse, edasikindlustuse ja tööandjapensionide järelevalve valdkonnas. Iga liikmesriik määrab pädevate asutuste kõrgetasemelised esindajad, kes osalevad komitee koosolekutel.

2.   Komisjon osaleb komitee koosolekutel ja nimetab komitee aruteludel osalemiseks kõrgetasemelise esindaja.

3.   Komitee valib oma liikmete hulgast eesistuja.

4.   Komitee võib kutsuda eksperte ja vaatlejaid oma koosolekutel osalema.

5.   Komitee ei käsitle töö- ja sotsiaalõiguse aspekte, näiteks tööandjapensioniskeemide korraldust ning eriti kohustuslikku liikmelisust ja kollektiivlepinguid.

Artikkel 8

1.   Komitee liikmed ei tohi avalikustada teavet, mille suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. Kõik aruteludes osalejad on kohustatud järgima ametisaladuse suhtes kohaldatavaid eeskirju.

2.   Kui päevakorrapunkti arutelu käigus vahetatakse konfidentsiaalset teavet järelevalve all oleva asutuse kohta, võib selles arutelus osalemist vajaduse korral lubada üksnes otseselt seotud pädevatele järelevalveasutustele.

Artikkel 9

1.   Komitee teavitab korrapäraselt komisjoni oma tegevuse tulemustest. Tal on korrapärased kontaktid Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komiteega, mis on asutatud komisjoni otsusega 2004/9/EÜ, (7) ja Euroopa Parlamendi pädeva komiteega.

2.   Komitee tagab sektoriülese järjepidevuse finantsteenuste sektorites tehtavas töös, tehes korrapärast ja tihedat koostööd Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega ning Euroopa Pangandusjärelevalve Komiteega.

3.   Komitee eesistujal on korrapärased kontaktid Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee ning Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee eesistujatega vähemalt korra kuus.

Artikkel 10

Komitee võib luua töörühmi. Komisjon kutsutakse töörühmade kohtumistel vaatlejana osalema.

Artikkel 11

Komitee teeb finantskonglomeraatide järelevalve valdkonnas koostööd Euroopa Pangandusjärelevalve Komiteega finantskonglomeraatide ühiskomitees.

Komisjon ja Euroopa Keskpank kutsutakse finantskonglomeraatide ühiskomitee kohtumisele vaatlejana osalema.

Artikkel 12

Enne oma arvamuse edastamist komisjonile konsulteerib komitee põhjalikult ja aegsasti ning avatud ja läbipaistval viisil turuosaliste, tarbijate ja lõppkasutajatega. Komitee avaldab konsultatsiooni tulemused, välja arvatud juhul, kui konsulteeritav ei nõua teisiti.

Artikkel 13

Komitee koostab aasta tööprogrammi ning edastab selle iga aasta oktoobri lõpuks nõukogule, Euroopa Parlamendile ja komisjonile. Komitee teavitab korrapäraselt ning vähemalt korra aastas nõukogu, Euroopa Parlamenti ja komisjoni tööprogrammiga ette nähtud tegevuse tulemustest.

Artikkel 14

Komitee tegutseb liikmete konsensuse alusel. Kui konsensusele ei jõuta, võetakse otsus vastu kvalifitseeritud häälteenamusega. Komitee liikmete esindajate hääled vastavad liikmesriikide häältele vastavalt asutamislepingu artikli 205 lõigetele 2 ja 4.

Komitee liikmed, kes ei järgi komitees kokkulepitud suuniseid, soovitusi, standardeid ja muid meetmeid, esitavad asjakohase põhjenduse.

Artikkel 15

Komitee võtab vastu oma töökorra ja paneb paika oma töökorralduse.

Seoses otsustega, mis käsitlevad töökorra muutmist ning komitee juhatusse valimist ja juhatusest välja arvamist, võib töökorras ette näha otsustamismenetluse, mis erineb artiklis 14 sätestatud korrast.

Artikkel 16

Otsus 2004/6/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 17

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 23. jaanuar 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  ELT L 3, 7.1.2004, lk 30.

1

(2)  ELT L 79, 24.3.2005, lk 9.

2

(3)  KOM(2007) 727 (lõplik).

3

(4)  Nõukogu järeldused 15698/07, 4.12.2007.

4

(5)  Nõukogu järeldused 7652/1/08 Rev 1.

5

(6)  Nõukogu järeldused 8515/3/08 Rev 3.

6

(7)  ELT L 3, 7.1.2004, lk 34.

7

---

IV Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EMP ühiskomitee

| 29.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/33

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 127/2008,

5. detsember 2008,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu VII lisa (kutsekvalifikatsiooni vastastikune tunnustamine)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu VII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 25. aprilli 2008. aasta otsusega nr 50/2008. (1) |
| --- | --- |

(1)

Lepingu VII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 25. aprilli 2008. aasta otsusega nr 50/2008. (1)

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 31. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 755/2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) (2) II lisa. |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 31. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 755/2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) (2) II lisa.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu VII lisa punkti 1 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/36/EÜ) lisatakse järgmine taane:

| „— | 32008 R 0755: komisjoni määrus (EÜ) nr 755/2008, 31. juuli 2008 (ELT L 205, 1.8.2008, lk 10).” |
| --- | --- |

„—

32008 R 0755: komisjoni määrus (EÜ) nr 755/2008, 31. juuli 2008 (ELT L 205, 1.8.2008, lk 10).”

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 755/2008 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 6. detsembril 2008 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ette nähtud teated on EMP Ühiskomiteele esitatud (3) või EMP Ühiskomitee 26. oktoobri 2007. aasta otsuse nr 142/2007 jõustumispäeval, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 5. detsember 2008

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Tema Kõrgeausus LIECHTENSTEINI Prints Nikolaus

---

(1)  ELT L 223, 21.8.2008, lk 47.

1

(2)  ELT L 205, 1.8.2008, lk 10.

2

(3)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

3

---

| 29.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/35

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 128/2008,

5. detsember 2008,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (transport)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 7. novembri 2008. aasta otsusega nr 119/2008. (1) |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 7. novembri 2008. aasta otsusega nr 119/2008. (1)

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 27. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/65/EÜ, millega muudetakse direktiivi 91/439/EMÜ (juhilubade kohta), (2) |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 27. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/65/EÜ, millega muudetakse direktiivi 91/439/EMÜ (juhilubade kohta), (2)

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XIII lisa punkti 24a (nõukogu direktiiv 91/439/EMÜ) lisatakse järgmine taane:

| „— | 32008 L 0065: komisjoni direktiiv 2008/65/EÜ, 27. juuni 2008 (ELT L 168, 28.6.2008, lk 36).” |
| --- | --- |

„—

32008 L 0065: komisjoni direktiiv 2008/65/EÜ, 27. juuni 2008 (ELT L 168, 28.6.2008, lk 36).”

Artikkel 2

Direktiivi 2008/65/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 6. detsembril 2008 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ette nähtud teated on EMP Ühiskomiteele esitatud. (3)

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 5. detsember 2008

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Tema Kõrgeausus LIECHTENSTEINI Prints Nikolaus

---

(1)  ELT L 339, 18.12.2008, lk 110.

1

(2)  ELT L 168, 28.6.2008, lk 36.

2

(3)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

3

---

| 29.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/36

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 129/2008,

5. detsember 2008,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (transport)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 7. novembri 2008. aasta otsusega nr 119/2008. (1) |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 7. novembri 2008. aasta otsusega nr 119/2008. (1)

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 20. detsembri 2007. aasta otsus 2008/217/EÜ, üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta. (2) |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 20. detsembri 2007. aasta otsus 2008/217/EÜ, üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta. (2)

| (3) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 1. veebruari 2008. aasta otsus 2008/231/EÜ, mis käsitleb nõukogu direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikes 1 osutatud üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni 30. mai 2002. aasta otsus 2002/734/EÜ. (3) |
| --- | --- |

(3)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 1. veebruari 2008. aasta otsus 2008/231/EÜ, mis käsitleb nõukogu direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikes 1 osutatud üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni 30. mai 2002. aasta otsus 2002/734/EÜ. (3)

| (4) | Otsusega 2008/217/EÜ tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2002/732/EÜ, (4) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta. |
| --- | --- |

(4)

Otsusega 2008/217/EÜ tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2002/732/EÜ, (4) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta.

| (5) | Otsusega 2008/231/EÜ tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2002/734/EÜ, (5) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta, |
| --- | --- |

(5)

Otsusega 2008/231/EÜ tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2002/734/EÜ, (5) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XIII lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Punkti 37ac (komisjoni otsus 2002/732/EÜ) tekst asendatakse järgmise tekstiga:
  „32008 D 0217: komisjoni otsus 2008/217/EÜ, 20. detsember 2007, üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 77, 19.3.2008, lk 1).” |
| --- | --- |

1.

Punkti 37ac (komisjoni otsus 2002/732/EÜ) tekst asendatakse järgmise tekstiga:

„32008 D 0217: komisjoni otsus 2008/217/EÜ, 20. detsember 2007, üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 77, 19.3.2008, lk 1).”

| 2. | Punkti 37ae (komisjoni otsus 2002/734/EÜ) tekst asendatakse järgmise tekstiga:
  „32008 D 0231: komisjoni otsus 2008/231/EÜ, 1. veebruar 2008, mis käsitleb nõukogu direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikes 1 osutatud üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni 30. mai 2002. aasta otsus 2002/734/EÜ (ELT L 84, 26.3.2008, lk 1).” |
| --- | --- |

2.

Punkti 37ae (komisjoni otsus 2002/734/EÜ) tekst asendatakse järgmise tekstiga:

„32008 D 0231: komisjoni otsus 2008/231/EÜ, 1. veebruar 2008, mis käsitleb nõukogu direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikes 1 osutatud üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni 30. mai 2002. aasta otsus 2002/734/EÜ (ELT L 84, 26.3.2008, lk 1).”

Artikkel 2

Otsuste 2008/217/EÜ ja 2008/231/EÜ islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 6. detsembril 2008 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ette nähtud teated on EMP Ühiskomiteele esitatud. (6)

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 5. detsember 2008

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Tema Kõrgeausus LIECHTENSTEINI Prints Nikolaus

---

(1)  ELT L 339, 18.12.2008, lk 110.

1

(2)  ELT L 77, 19.3.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 84, 26.3.2008, lk 1.

3

(4)  EÜT L 245, 12.9.2002, lk 143.

4

(5)  EÜT L 245, 12.9.2002, lk 370.

5

(6)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

6

---

| 29.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/38

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 130/2008,

5. detsember 2008,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXI lisa (statistika)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XXI lisa on muudetud EMP ühiskomitee 7. novembri 2008. aasta otsusega nr 126/2008. (1) |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XXI lisa on muudetud EMP ühiskomitee 7. novembri 2008. aasta otsusega nr 126/2008. (1)

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida nõukogu 14. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 362/2008 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses materiaalset puudust käsitlevate teiseste sihtmuutujate 2009. aasta loeteluga. (2) |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida nõukogu 14. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 362/2008 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses materiaalset puudust käsitlevate teiseste sihtmuutujate 2009. aasta loeteluga. (2)

| (3) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 365/2008, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike kava aastateks 2010, 2011 ja 2012. (3) |
| --- | --- |

(3)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 365/2008, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike kava aastateks 2010, 2011 ja 2012. (3)

| (4) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 25. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 377/2008, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 (tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses) alates 2009. aastast andmeedastuses kasutatavate koodide, struktuuriliste muutujate kohta andmete kogumiseks kasutatava alavalimi ja vaatluskvartalite kindlaksmääramise suhtes. (4) |
| --- | --- |

(4)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 25. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 377/2008, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 (tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses) alates 2009. aastast andmeedastuses kasutatavate koodide, struktuuriliste muutujate kohta andmete kogumiseks kasutatava alavalimi ja vaatluskvartalite kindlaksmääramise suhtes. (4)

| (5) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 30. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 391/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 102/2007, milles on sätestatud võõrtööliste ja nende otseste järeltulijate olukorda tööturul käsitleva lisaküsimustiku täpsustused aastaks 2008, (5) |
| --- | --- |

(5)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 30. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 391/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 102/2007, milles on sätestatud võõrtööliste ja nende otseste järeltulijate olukorda tööturul käsitleva lisaküsimustiku täpsustused aastaks 2008, (5)

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XXI lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punkti 18w (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 452/2008) järele lisatakse järgmine punkt:






  „18x. | 32008 R 0362: nõukogu määrus (EÜ) nr 362/2008, 14. aprill 2008, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses materiaalset puudust käsitlevate teiseste sihtmuutujate 2009. aasta loeteluga (ELT L 112, 24.4.2008, lk 1).” |
| --- | --- | --- |

1)

Punkti 18w (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 452/2008) järele lisatakse järgmine punkt:

„18x.

32008 R 0362: nõukogu määrus (EÜ) nr 362/2008, 14. aprill 2008, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses materiaalset puudust käsitlevate teiseste sihtmuutujate 2009. aasta loeteluga (ELT L 112, 24.4.2008, lk 1).”

| 2) | Punkti 18al (komisjoni määrus (EÜ) nr 207/2008) järele lisatakse järgmised punktid:






  „18am. | 32008 R 0365: komisjoni määrus (EÜ) nr 365/2008, 23. aprill 2008, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike kava aastateks 2010, 2011 ja 2012 (ELT L 112, 24.4.2008, lk 22). |
| --- | --- | --- |

2)

Punkti 18al (komisjoni määrus (EÜ) nr 207/2008) järele lisatakse järgmised punktid:

„18am.

32008 R 0365: komisjoni määrus (EÜ) nr 365/2008, 23. aprill 2008, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike kava aastateks 2010, 2011 ja 2012 (ELT L 112, 24.4.2008, lk 22).

| 18an. | 32008 R 0377: komisjoni määrus (EÜ) nr 377/2008, 25. aprill 2008, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 (tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses) alates 2009. aastast andmeedastuses kasutatavate koodide, struktuuriliste muutujate kohta andmete kogumiseks kasutatava alavalimi ja vaatluskvartalite kindlaksmääramise suhtes (ELT L 114, 26.4.2008, lk 57).” |
| --- | --- |

18an.

32008 R 0377: komisjoni määrus (EÜ) nr 377/2008, 25. aprill 2008, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 (tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses) alates 2009. aastast andmeedastuses kasutatavate koodide, struktuuriliste muutujate kohta andmete kogumiseks kasutatava alavalimi ja vaatluskvartalite kindlaksmääramise suhtes (ELT L 114, 26.4.2008, lk 57).”

| 3) | Punkti 18ak (komisjoni määrus (EÜ) 102/2007) lisatakse järgmine tekst:
  „ , muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32008 R 0391: komisjoni määrus (EÜ) nr 391/2008, 30. aprill 2008 (ELT L 117, 1.5.2008, lk 15).” |
| --- | --- | --- |

3)

Punkti 18ak (komisjoni määrus (EÜ) 102/2007) lisatakse järgmine tekst:

„ , muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32008 R 0391: komisjoni määrus (EÜ) nr 391/2008, 30. aprill 2008 (ELT L 117, 1.5.2008, lk 15).”

Artikkel 2

Määruste (EÜ) nr 362/2008, (EÜ) nr 365/2008, (EÜ) nr 377/2008 ja (EÜ) nr 391/2008 islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 6. detsembril 2008 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ette nähtud teated on EMP Ühiskomiteele esitatud. (6)

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 5. detsember 2008

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Tema Kõrgeausus LIECHTENSTEINI Prints Nikolaus

---

(1)  ELT L 339, 18.12.2008, lk 119.

1

(2)  ELT L 112, 24.4.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 112, 24.4.2008, lk 22.

3

(4)  ELT L 114, 26.4.2008, lk 57.

4

(5)  ELT L 117, 1.5.2008, lk 15.

5

(6)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

6

---

| 29.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/40

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 131/2008,

5. detsember 2008,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXI lisa (statistika)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XXI lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 7. novembri 2008. aasta otsusega nr 126/2008. (1) |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XXI lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 7. novembri 2008. aasta otsusega nr 126/2008. (1)

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 30. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 747/2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 716/2007 välismaiste tütarettevõtete struktuuri ja tegevust käsitleva ühenduse statistika kohta seoses NACE Rev. 2 klassifikaatori tunnuste määratluste ja rakendamisega, (2) |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 30. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 747/2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 716/2007 välismaiste tütarettevõtete struktuuri ja tegevust käsitleva ühenduse statistika kohta seoses NACE Rev. 2 klassifikaatori tunnuste määratluste ja rakendamisega, (2)

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XXI lisa punkti 19x (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 716/2007) lisatakse järgmine tekst:

„ , muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | 32008 R 0747: komisjoni määrus (EÜ) nr 747/2008, 30. juuli 2008, (ELT L 202, 31.7.2008, lk 20).” |
| --- | --- |

—

32008 R 0747: komisjoni määrus (EÜ) nr 747/2008, 30. juuli 2008, (ELT L 202, 31.7.2008, lk 20).”

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 747/2008 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentne.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 6. detsembril 2008 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ette nähtud teated on EMP Ühiskomiteele esitatud. (3)

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 5. detsember 2008

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Tema Kõrgeausus LIECHTENSTEINI Prints Nikolaus

---

(1)  ELT L 339, 18.12.2008, lk 119.

1

(2)  ELT L 202, 31.7.2008, lk 20.

2

(3)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

3

---