# Úřední věstník L 19/2009

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 19 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5223. ledna 2009 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 19

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5223. ledna 2009

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 55/2009 ze dne 22. ledna 2009 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 56/2009 ze dne 21. ledna 2009 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury | 3 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 57/2009 ze dne 22. ledna 2009, kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví mléka a mléčných výrobků | 5 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 58/2009 ze dne 22. ledna 2009, kterým se stanoví maximální částka vývozní náhrady u másla v rámci stálého nabídkového řízení stanoveného nařízením (ES) č. 619/2008 | 9 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 59/2009 ze dne 22. ledna 2009, kterým se stanoví maximální částka vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka v rámci stálého nabídkového řízení stanoveného nařízením (ES) č. 619/2008 | 11 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 60/2009 ze dne 22. ledna 2009, kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví hovězího masa | 12 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 61/2009 ze dne 22. ledna 2009, kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví vepřového masa | 16 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 62/2009 ze dne 22. ledna 2009, kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví vajec | 18 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 63/2009 ze dne 22. ledna 2009, kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví drůbežího masa | 20 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 64/2009 ze dne 22. ledna 2009, kterým se stanoví reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95 | 22 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 65/2009 ze dne 22. ledna 2009, kterým se stanoví sazby náhrad pro vejce a žloutky vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy | 24 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 66/2009 ze dne 22. ledna 2009, kterým se stanoví sazby náhrad použitelné na mléko a mléčné výrobky vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy | 26 |
| | | SMĚRNICE |
| | * | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/121/ES ze dne 14. ledna 2009 o názvech textilií (přepracované znění) (
  1
  ) | 29 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

Nařízení Komise (ES) č. 55/2009 ze dne 22. ledna 2009 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

1

*

Nařízení Komise (ES) č. 56/2009 ze dne 21. ledna 2009 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

3

Nařízení Komise (ES) č. 57/2009 ze dne 22. ledna 2009, kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví mléka a mléčných výrobků

5

Nařízení Komise (ES) č. 58/2009 ze dne 22. ledna 2009, kterým se stanoví maximální částka vývozní náhrady u másla v rámci stálého nabídkového řízení stanoveného nařízením (ES) č. 619/2008

9

Nařízení Komise (ES) č. 59/2009 ze dne 22. ledna 2009, kterým se stanoví maximální částka vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka v rámci stálého nabídkového řízení stanoveného nařízením (ES) č. 619/2008

11

Nařízení Komise (ES) č. 60/2009 ze dne 22. ledna 2009, kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví hovězího masa

12

Nařízení Komise (ES) č. 61/2009 ze dne 22. ledna 2009, kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví vepřového masa

16

Nařízení Komise (ES) č. 62/2009 ze dne 22. ledna 2009, kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví vajec

18

Nařízení Komise (ES) č. 63/2009 ze dne 22. ledna 2009, kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví drůbežího masa

20

Nařízení Komise (ES) č. 64/2009 ze dne 22. ledna 2009, kterým se stanoví reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95

22

Nařízení Komise (ES) č. 65/2009 ze dne 22. ledna 2009, kterým se stanoví sazby náhrad pro vejce a žloutky vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy

24

Nařízení Komise (ES) č. 66/2009 ze dne 22. ledna 2009, kterým se stanoví sazby náhrad použitelné na mléko a mléčné výrobky vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy

26

SMĚRNICE

*

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/121/ES ze dne 14. ledna 2009 o názvech textilií (přepracované znění) (
  1
  )

1

29

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Evropský parlament a Rada |
| | | 2009/45/ES |
| | * | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2008 o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti podle bodu 27 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení | 49 |
| | | Komise |
| | | 2009/46/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 19. prosince 2008 o vynětí některých služeb v poštovním odvětví ve Švédsku z použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb
  (oznámeno pod číslem K(2008) 8409)

   (
  1
  ) | 50 |
| | | 2009/47/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 22. prosince 2008, kterým se stanoví, že čl. 30 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb se nevztahuje na výrobu elektřiny v České republice
  (oznámeno pod číslem K(2008) 8569)

   (
  1
  ) | 57 |
| | | 2009/48/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 22. ledna 2009, kterým se některé strany osvobozují od rozšíření antidumpingového cla z jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky uloženého nařízením Rady (EHS) č. 2474/93, naposledy zachovaného a pozměněného nařízením (ES) č. 1095/2005, na některé součásti jízdních kol, a kterým se zrušuje pozastavení platby antidumpingového cla rozšířeného na některé součásti jízdních kol pocházející z Čínské lidové republiky, jež bylo některým stranám přiznáno nařízením Komise (ES) č. 88/97
  (oznámeno pod číslem K(2009) 157) | 62 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Evropský parlament a Rada

2009/45/ES

*

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2008 o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti podle bodu 27 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení

49

Komise

2009/46/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 19. prosince 2008 o vynětí některých služeb v poštovním odvětví ve Švédsku z použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb
  (oznámeno pod číslem K(2008) 8409)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2008) 8409)

1

50

2009/47/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 22. prosince 2008, kterým se stanoví, že čl. 30 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb se nevztahuje na výrobu elektřiny v České republice
  (oznámeno pod číslem K(2008) 8569)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2008) 8569)

1

57

2009/48/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 22. ledna 2009, kterým se některé strany osvobozují od rozšíření antidumpingového cla z jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky uloženého nařízením Rady (EHS) č. 2474/93, naposledy zachovaného a pozměněného nařízením (ES) č. 1095/2005, na některé součásti jízdních kol, a kterým se zrušuje pozastavení platby antidumpingového cla rozšířeného na některé součásti jízdních kol pocházející z Čínské lidové republiky, jež bylo některým stranám přiznáno nařízením Komise (ES) č. 88/97
  (oznámeno pod číslem K(2009) 157)

(oznámeno pod číslem K(2009) 157)

62

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 23.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 19/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 19/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 55/2009

ze dne 22. ledna 2009

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 23. ledna 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. ledna 2009.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | IL | 138,6 |
| JO | 78,3 |
| MA | 45,4 |
| TN | 139,0 |
| TR | 110,6 |
| ZZ | 102,4 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 116,0 |
| TR | 152,1 |
| ZZ | 141,2 |
| 0709 90 70 | MA | 163,7 |
| TR | 136,6 |
| ZZ | 150,2 |
| 0805 10 20 | EG | 49,7 |
| IL | 56,3 |
| MA | 64,4 |
| TN | 49,3 |
| TR | 55,7 |
| ZZ | 55,1 |
| 0805 20 10 | MA | 83,3 |
| TR | 54,0 |
| ZZ | 68,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 63,3 |
| EG | 88,5 |
| IL | 72,4 |
| JM | 105,5 |
| PK | 46,6 |
| TR | 74,1 |
| ZZ | 75,1 |
| 0805 50 10 | EG | 52,5 |
| MA | 67,1 |
| TR | 61,3 |
| ZZ | 60,3 |
| 0808 10 80 | CN | 84,7 |
| MK | 32,6 |
| TR | 67,5 |
| US | 103,4 |
| ZZ | 72,1 |
| 0808 20 50 | CN | 60,8 |
| TR | 97,0 |
| US | 111,8 |
| ZZ | 89,9 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

IL

138,6

JO

78,3

MA

45,4

TN

139,0

TR

110,6

ZZ

102,4

0707 00 05

JO

155,5

MA

116,0

TR

152,1

ZZ

141,2

0709 90 70

MA

163,7

TR

136,6

ZZ

150,2

0805 10 20

EG

49,7

IL

56,3

MA

64,4

TN

49,3

TR

55,7

ZZ

55,1

0805 20 10

MA

83,3

TR

54,0

ZZ

68,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

63,3

EG

88,5

IL

72,4

JM

105,5

PK

46,6

TR

74,1

ZZ

75,1

0805 50 10

EG

52,5

MA

67,1

TR

61,3

ZZ

60,3

0808 10 80

CN

84,7

MK

32,6

TR

67,5

US

103,4

ZZ

72,1

0808 20 50

CN

60,8

TR

97,0

US

111,8

ZZ

89,9

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 23.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 19/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 19/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 56/2009

ze dne 21. ledna 2009

o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury přiložené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury přiložené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení.

| (2) | Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoli jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Společenství s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoli jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Společenství s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.

| (3) | Podle zmíněných všeobecných pravidel je třeba zboží popsané ve sloupci 1 tabulky v příloze zařadit do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 tabulky. |
| --- | --- |

(3)

Podle zmíněných všeobecných pravidel je třeba zboží popsané ve sloupci 1 tabulky v příloze zařadit do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 tabulky.

| (4) | Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, týkající se zařazení zboží do kombinované nomenklatury, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (2). |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, týkající se zařazení zboží do kombinované nomenklatury, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (2).

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 tabulky.

Článek 2

Závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, které nejsou v souladu s tímto nařízením, lze nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení (EHS) č. 2913/92.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. ledna 2009.

Za Komisi

László KOVÁCS

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

| Popis zboží | Zařazení (kód KN) | Odůvodnění |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Taška vyrobená z tkaniny z polypropylenových pásků o šířce menší než 5 mm, ve tvaru kvádru a o rozměrech přibližně 54,5 cm × 74 cm × 25 cm, s dvěma pevnými uchy vyrobenými ze stejného materiálu, která jsou našita na obě delší strany tašky a dosahují až dolů pod dno tašky.
  Povrch tašky je z obou stran viditelně potažen plastovými fóliemi, uvnitř nejsou žádné přihrádky; tašku lze na vrchní straně uzavřít na zdrhovadlo. Okraje tašky jsou vyztuženy našitým páskem.
  (schránka podobná nákupní tašce)
  (Viz fotografie č. 649) (1) | 4202 92 19 | Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury, na poznámce 2 m) ke kapitole 39, na doplňkové poznámce 1 ke kapitole 42 a na znění kódů KN 4202, 4202 92 a 4202 92 19.
  Pro svůj kvádrový tvar, který je pro nákupní tašky typický, a pro vyztužená ucha umístěná tak, aby je kupující mohl uchopit, i kvůli tomu, že plastové fólie, zdrhovadlo, vyztužený okraj a pevná ucha (pokračující z důvodu vyztužení i po stranách tašky) umožňují dlouhodobé použití, je tato taška objektivně charakterizována jako „schránka podobná nákupní tašce“.
  Na schránky podobné nákupní tašce se vztahuje číslo 4202 (viz také Vysvětlivky k Harmonizovanému systému (HS) k číslu 4202, první odstavec, kde je výslovně uvedeno, že do tohoto čísla patří pouze výrobky specificky v tomto čísle vyjmenované a podobné schránky).
  Vzhledem k výše uvedené charakteristice není dotčený výrobek druhem schránky, která by byla obecně používána k balení nebo přepravě všech druhů výrobků; proto je vyloučeno zařazení do čísla 3923 ve smyslu poznámky 2 m) ke kapitole 39 (viz rovněž Vysvětlivky k HS k číslu 3923, první odstavec písm. a) a druhý odstavec).
  Vzhledem k tomu, že vnější povrch výrobku je potažen plastovými fóliemi viditelnými pouhým okem, bude předmět zařazen jako výrobek s vnějším povrchem z plastových fólií (viz doplňková poznámka 1 ke kapitole 42).
  V důsledku těchto skutečností se výrobek zařadí do kódu KN 4202 92 19. |

Popis zboží

Zařazení (kód KN)

Odůvodnění

(1)

(2)

(3)

Taška vyrobená z tkaniny z polypropylenových pásků o šířce menší než 5 mm, ve tvaru kvádru a o rozměrech přibližně 54,5 cm × 74 cm × 25 cm, s dvěma pevnými uchy vyrobenými ze stejného materiálu, která jsou našita na obě delší strany tašky a dosahují až dolů pod dno tašky.

Povrch tašky je z obou stran viditelně potažen plastovými fóliemi, uvnitř nejsou žádné přihrádky; tašku lze na vrchní straně uzavřít na zdrhovadlo. Okraje tašky jsou vyztuženy našitým páskem.

(schránka podobná nákupní tašce)

(Viz fotografie č. 649) (1)

4202 92 19

Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury, na poznámce 2 m) ke kapitole 39, na doplňkové poznámce 1 ke kapitole 42 a na znění kódů KN 4202, 4202 92 a 4202 92 19.

Pro svůj kvádrový tvar, který je pro nákupní tašky typický, a pro vyztužená ucha umístěná tak, aby je kupující mohl uchopit, i kvůli tomu, že plastové fólie, zdrhovadlo, vyztužený okraj a pevná ucha (pokračující z důvodu vyztužení i po stranách tašky) umožňují dlouhodobé použití, je tato taška objektivně charakterizována jako „schránka podobná nákupní tašce“.

Na schránky podobné nákupní tašce se vztahuje číslo 4202 (viz také Vysvětlivky k Harmonizovanému systému (HS) k číslu 4202, první odstavec, kde je výslovně uvedeno, že do tohoto čísla patří pouze výrobky specificky v tomto čísle vyjmenované a podobné schránky).

Vzhledem k výše uvedené charakteristice není dotčený výrobek druhem schránky, která by byla obecně používána k balení nebo přepravě všech druhů výrobků; proto je vyloučeno zařazení do čísla 3923 ve smyslu poznámky 2 m) ke kapitole 39 (viz rovněž Vysvětlivky k HS k číslu 3923, první odstavec písm. a) a druhý odstavec).

Vzhledem k tomu, že vnější povrch výrobku je potažen plastovými fóliemi viditelnými pouhým okem, bude předmět zařazen jako výrobek s vnějším povrchem z plastových fólií (viz doplňková poznámka 1 ke kapitole 42).

V důsledku těchto skutečností se výrobek zařadí do kódu KN 4202 92 19.

Image

---

(1)  Fotografie slouží pouze pro informaci.

---

| 23.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 19/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 19/5

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 57/2009

ze dne 22. ledna 2009,

kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví mléka a mléčných výrobků

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 164 odst. 2 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 162 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 může být rozdíl na světovém trhu a ve Společenství mezi cenami produktů uvedených v části XVI přílohy I uvedeného nařízení pokryt vývozní náhradou. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 162 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 může být rozdíl na světovém trhu a ve Společenství mezi cenami produktů uvedených v části XVI přílohy I uvedeného nařízení pokryt vývozní náhradou.

| (2) | Vzhledem k současné situaci na trhu v odvětví mléka a mléčných výrobků musí být vývozní náhrady stanoveny v souladu s pravidly a některými kritérii stanovenými v článcích 162, 163, 164, 167, 169 a 170 nařízení (ES) č. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k současné situaci na trhu v odvětví mléka a mléčných výrobků musí být vývozní náhrady stanoveny v souladu s pravidly a některými kritérii stanovenými v článcích 162, 163, 164, 167, 169 a 170 nařízení (ES) č. 1234/2007.

| (3) | Podle čl. 164 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 lze náhradu rozlišit podle místa určení, zejména pokud je to nezbytné vzhledem k situaci na světovém trhu, konkrétním požadavkům některých trhů nebo závazkům vyplývajícím z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 164 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 lze náhradu rozlišit podle místa určení, zejména pokud je to nezbytné vzhledem k situaci na světovém trhu, konkrétním požadavkům některých trhů nebo závazkům vyplývajícím z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy.

| (4) | Podle Memoranda o porozumění mezi Evropským společenstvím a Dominikánskou republikou o ochraně dovozu sušeného mléka v Dominikánské republice (2) schváleného rozhodnutím Rady 98/486/ES (3) lze na určité množství mléčných výrobků Společenství vyvezených do Dominikánské republiky poskytnout slevu na clech. Vývozní náhrady poskytnuté pro produkty vyvezené v rámci tohoto režimu musí proto být sníženy o určitý procentní podíl. |
| --- | --- |

(4)

Podle Memoranda o porozumění mezi Evropským společenstvím a Dominikánskou republikou o ochraně dovozu sušeného mléka v Dominikánské republice (2) schváleného rozhodnutím Rady 98/486/ES (3) lze na určité množství mléčných výrobků Společenství vyvezených do Dominikánské republiky poskytnout slevu na clech. Vývozní náhrady poskytnuté pro produkty vyvezené v rámci tohoto režimu musí proto být sníženy o určitý procentní podíl.

| (5) | Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou, |
| --- | --- |

(5)

Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Produkty, pro něž se poskytují vývozní náhrady podle článku 164 nařízení (ES) č. 1234/2007, a částky těchto náhrad jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení za podmínek stanovených v čl. 3 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1282/2006 (4).

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 23. ledna 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. ledna 2009.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 218, 6.8.1998, s. 46.

2

(3)  Úř. věst. L 218, 6.8.1998, s. 45.

3

(4)  Úř. věst. L 234, 29.8.2006, s. 4.

4

---

PŘÍLOHA

Vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky použitelné od 23. ledna 2009

| Kód produktu | Země určení | Měrná jednotka | Výše náhrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L20 | EUR/100 kg | 8,60 |
| 0401 30 31 9400 | L20 | EUR/100 kg | 13,42 |
| 0401 30 31 9700 | L20 | EUR/100 kg | 14,80 |
| 0401 30 39 9100 | L20 | EUR/100 kg | 8,60 |
| 0401 30 39 9400 | L20 | EUR/100 kg | 13,42 |
| 0401 30 39 9700 | L20 | EUR/100 kg | 14,80 |
| 0401 30 91 9100 | L20 | EUR/100 kg | 16,87 |
| 0401 30 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 16,87 |
| 0401 30 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 24,79 |
| 0402 10 11 9000 | L20 (1) | EUR/100 kg | 17,00 |
| 0402 10 19 9000 | L20 (1) | EUR/100 kg | 17,00 |
| 0402 10 99 9000 | L20 | EUR/100 kg | 17,00 |
| 0402 21 11 9200 | L20 | EUR/100 kg | 17,00 |
| 0402 21 11 9300 | L20 | EUR/100 kg | 23,63 |
| 0402 21 11 9500 | L20 | EUR/100 kg | 24,53 |
| 0402 21 11 9900 | L20 (1) | EUR/100 kg | 26,00 |
| 0402 21 17 9000 | L20 | EUR/100 kg | 17,00 |
| 0402 21 19 9300 | L20 | EUR/100 kg | 23,63 |
| 0402 21 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 24,53 |
| 0402 21 19 9900 | L20 (1) | EUR/100 kg | 26,00 |
| 0402 21 91 9100 | L20 | EUR/100 kg | 26,15 |
| 0402 21 91 9200 | L20 (1) | EUR/100 kg | 26,28 |
| 0402 21 91 9350 | L20 | EUR/100 kg | 26,53 |
| 0402 21 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 26,15 |
| 0402 21 99 9200 | L20 (1) | EUR/100 kg | 26,28 |
| 0402 21 99 9300 | L20 | EUR/100 kg | 26,53 |
| 0402 21 99 9400 | L20 | EUR/100 kg | 27,79 |
| 0402 21 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 28,23 |
| 0402 21 99 9600 | L20 | EUR/100 kg | 30,00 |
| 0402 21 99 9700 | L20 | EUR/100 kg | 30,97 |
| 0402 29 15 9200 | L20 | EUR/100 kg | 17,00 |
| 0402 29 15 9300 | L20 | EUR/100 kg | 23,63 |
| 0402 29 15 9500 | L20 | EUR/100 kg | 24,53 |
| 0402 29 19 9300 | L20 | EUR/100 kg | 23,63 |
| 0402 29 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 24,53 |
| 0402 29 19 9900 | L20 | EUR/100 kg | 26,00 |
| 0402 29 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 26,15 |
| 0402 29 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 27,79 |
| 0402 91 10 9370 | L20 | EUR/100 kg | 2,58 |
| 0402 91 30 9300 | L20 | EUR/100 kg | 3,05 |
| 0402 91 99 9000 | L20 | EUR/100 kg | 16,87 |
| 0402 99 10 9350 | L20 | EUR/100 kg | 6,64 |
| 0402 99 31 9300 | L20 | EUR/100 kg | 8,60 |
| 0403 90 11 9000 | L20 | EUR/100 kg | 17,00 |
| 0403 90 13 9200 | L20 | EUR/100 kg | 17,00 |
| 0403 90 13 9300 | L20 | EUR/100 kg | 23,63 |
| 0403 90 13 9500 | L20 | EUR/100 kg | 24,53 |
| 0403 90 13 9900 | L20 | EUR/100 kg | 26,00 |
| 0403 90 33 9400 | L20 | EUR/100 kg | 23,63 |
| 0403 90 59 9310 | L20 | EUR/100 kg | 8,60 |
| 0403 90 59 9340 | L20 | EUR/100 kg | 13,42 |
| 0403 90 59 9370 | L20 | EUR/100 kg | 14,80 |
| 0404 90 21 9120 | L20 | EUR/100 kg | 14,50 |
| 0404 90 21 9160 | L20 | EUR/100 kg | 17,00 |
| 0404 90 23 9120 | L20 | EUR/100 kg | 17,00 |
| 0404 90 23 9130 | L20 | EUR/100 kg | 23,63 |
| 0404 90 23 9140 | L20 | EUR/100 kg | 24,53 |
| 0404 90 23 9150 | L20 | EUR/100 kg | 26,00 |
| 0404 90 81 9100 | L20 | EUR/100 kg | 17,00 |
| 0404 90 83 9110 | L20 | EUR/100 kg | 17,00 |
| 0404 90 83 9130 | L20 | EUR/100 kg | 23,63 |
| 0404 90 83 9150 | L20 | EUR/100 kg | 24,53 |
| 0404 90 83 9170 | L20 | EUR/100 kg | 26,00 |
| 0405 10 11 9500 | L20 | EUR/100 kg | 43,90 |
| 0405 10 11 9700 | L20 | EUR/100 kg | 45,00 |
| 0405 10 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 43,90 |
| 0405 10 19 9700 | L20 | EUR/100 kg | 45,00 |
| 0405 10 30 9100 | L20 | EUR/100 kg | 43,90 |
| 0405 10 30 9300 | L20 | EUR/100 kg | 45,00 |
| 0405 10 30 9700 | L20 | EUR/100 kg | 45,00 |
| 0405 10 50 9500 | L20 | EUR/100 kg | 43,90 |
| 0405 10 50 9700 | L20 | EUR/100 kg | 45,00 |
| 0405 10 90 9000 | L20 | EUR/100 kg | 46,65 |
| 0405 20 90 9500 | L20 | EUR/100 kg | 41,16 |
| 0405 20 90 9700 | L20 | EUR/100 kg | 42,80 |
| 0405 90 10 9000 | L20 | EUR/100 kg | 54,49 |
| 0405 90 90 9000 | L20 | EUR/100 kg | 45,00 |
| 0406 10 20 9640 | L04 | EUR/100 kg | 11,78 |
| L40 | EUR/100 kg | 14,72 |
| 0406 10 20 9650 | L04 | EUR/100 kg | 9,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,27 |
| 0406 10 20 9830 | L04 | EUR/100 kg | 7,03 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,79 |
| 0406 10 20 9850 | L04 | EUR/100 kg | 6,85 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,56 |
| 0406 20 90 9913 | L04 | EUR/100 kg | 8,54 |
| L40 | EUR/100 kg | 10,68 |
| 0406 20 90 9915 | L04 | EUR/100 kg | 11,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 14,51 |
| 0406 20 90 9917 | L04 | EUR/100 kg | 12,34 |
| L40 | EUR/100 kg | 15,42 |
| 0406 20 90 9919 | L04 | EUR/100 kg | 13,79 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,24 |
| 0406 30 31 9730 | L04 | EUR/100 kg | 5,29 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,61 |
| 0406 30 31 9930 | L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| L40 | EUR/100 kg | 7,11 |
| 0406 30 31 9950 | L04 | EUR/100 kg | 5,17 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,46 |
| 0406 30 39 9500 | L04 | EUR/100 kg | 4,62 |
| L40 | EUR/100 kg | 5,77 |
| 0406 30 39 9700 | L04 | EUR/100 kg | 4,96 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,20 |
| 0406 30 39 9930 | L04 | EUR/100 kg | 5,31 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,64 |
| 0406 30 39 9950 | L04 | EUR/100 kg | 5,11 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,39 |
| 0406 40 50 9000 | L04 | EUR/100 kg | 12,47 |
| L40 | EUR/100 kg | 15,59 |
| 0406 40 90 9000 | L04 | EUR/100 kg | 13,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,28 |
| 0406 90 13 9000 | L04 | EUR/100 kg | 17,58 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,98 |
| 0406 90 15 9100 | L04 | EUR/100 kg | 18,17 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,71 |
| 0406 90 17 9100 | L04 | EUR/100 kg | 18,17 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,71 |
| 0406 90 21 9900 | L04 | EUR/100 kg | 17,60 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,00 |
| 0406 90 23 9900 | L04 | EUR/100 kg | 15,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,91 |
| 0406 90 25 9900 | L04 | EUR/100 kg | 15,53 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,41 |
| 0406 90 27 9900 | L04 | EUR/100 kg | 14,06 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,58 |
| 0406 90 32 9119 | L04 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 16,28 |
| 0406 90 35 9190 | L04 | EUR/100 kg | 18,63 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,29 |
| 0406 90 35 9990 | L04 | EUR/100 kg | 18,63 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,29 |
| 0406 90 37 9000 | L04 | EUR/100 kg | 17,58 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,98 |
| 0406 90 61 9000 | L04 | EUR/100 kg | 20,31 |
| L40 | EUR/100 kg | 25,39 |
| 0406 90 63 9100 | L04 | EUR/100 kg | 19,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,91 |
| 0406 90 63 9900 | L04 | EUR/100 kg | 19,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,91 |
| 0406 90 69 9910 | L04 | EUR/100 kg | 19,56 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,45 |
| 0406 90 73 9900 | L04 | EUR/100 kg | 16,20 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,25 |
| 0406 90 75 9900 | L04 | EUR/100 kg | 16,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,76 |
| 0406 90 76 9300 | L04 | EUR/100 kg | 14,65 |
| L40 | EUR/100 kg | 18,31 |
| 0406 90 76 9400 | L04 | EUR/100 kg | 16,41 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,51 |
| 0406 90 76 9500 | L04 | EUR/100 kg | 15,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 18,77 |
| 0406 90 78 9100 | L04 | EUR/100 kg | 16,53 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,66 |
| 0406 90 78 9300 | L04 | EUR/100 kg | 15,87 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,84 |
| 0406 90 79 9900 | L04 | EUR/100 kg | 13,22 |
| L40 | EUR/100 kg | 16,53 |
| 0406 90 81 9900 | L04 | EUR/100 kg | 16,41 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,51 |
| 0406 90 85 9930 | L04 | EUR/100 kg | 18,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,65 |
| 0406 90 85 9970 | L04 | EUR/100 kg | 16,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,76 |
| 0406 90 86 9200 | L04 | EUR/100 kg | 17,30 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,63 |
| 0406 90 86 9400 | L04 | EUR/100 kg | 17,60 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,00 |
| 0406 90 86 9900 | L04 | EUR/100 kg | 18,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,65 |
| 0406 90 87 9300 | L04 | EUR/100 kg | 15,89 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,86 |
| 0406 90 87 9400 | L04 | EUR/100 kg | 15,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,51 |
| 0406 90 87 9951 | L04 | EUR/100 kg | 16,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,15 |
| 0406 90 87 9971 | L04 | EUR/100 kg | 16,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,15 |
| 0406 90 87 9973 | L04 | EUR/100 kg | 15,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,78 |
| 0406 90 87 9974 | L04 | EUR/100 kg | 16,85 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,06 |
| 0406 90 87 9975 | L04 | EUR/100 kg | 16,50 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,63 |
| 0406 90 87 9979 | L04 | EUR/100 kg | 15,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,91 |
| 0406 90 88 9300 | L04 | EUR/100 kg | 13,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,28 |
| 0406 90 88 9500 | L04 | EUR/100 kg | 13,52 |
| L40 | EUR/100 kg | 16,90 |
| Místa určení jsou vymezena takto:







  L20 | : | Všechna místa určení s výjimkou:






  a) | třetích zemí: Andorry, Svatého Stolce (Vatikánského městského státu), Lichtenštejnska a Spojených států amerických |

Kód produktu

Země určení

Měrná jednotka

Výše náhrad

0401 30 31 9100

L20

EUR/100 kg

8,60

0401 30 31 9400

L20

EUR/100 kg

13,42

0401 30 31 9700

L20

EUR/100 kg

14,80

0401 30 39 9100

L20

EUR/100 kg

8,60

0401 30 39 9400

L20

EUR/100 kg

13,42

0401 30 39 9700

L20

EUR/100 kg

14,80

0401 30 91 9100

L20

EUR/100 kg

16,87

0401 30 99 9100

L20

EUR/100 kg

16,87

0401 30 99 9500

L20

EUR/100 kg

24,79

0402 10 11 9000

L20 (1)

EUR/100 kg

17,00

0402 10 19 9000

L20 (1)

EUR/100 kg

17,00

0402 10 99 9000

L20

EUR/100 kg

17,00

0402 21 11 9200

L20

EUR/100 kg

17,00

0402 21 11 9300

L20

EUR/100 kg

23,63

0402 21 11 9500

L20

EUR/100 kg

24,53

0402 21 11 9900

L20 (1)

EUR/100 kg

26,00

0402 21 17 9000

L20

EUR/100 kg

17,00

0402 21 19 9300

L20

EUR/100 kg

23,63

0402 21 19 9500

L20

EUR/100 kg

24,53

0402 21 19 9900

L20 (1)

EUR/100 kg

26,00

0402 21 91 9100

L20

EUR/100 kg

26,15

0402 21 91 9200

L20 (1)

EUR/100 kg

26,28

0402 21 91 9350

L20

EUR/100 kg

26,53

0402 21 99 9100

L20

EUR/100 kg

26,15

0402 21 99 9200

L20 (1)

EUR/100 kg

26,28

0402 21 99 9300

L20

EUR/100 kg

26,53

0402 21 99 9400

L20

EUR/100 kg

27,79

0402 21 99 9500

L20

EUR/100 kg

28,23

0402 21 99 9600

L20

EUR/100 kg

30,00

0402 21 99 9700

L20

EUR/100 kg

30,97

0402 29 15 9200

L20

EUR/100 kg

17,00

0402 29 15 9300

L20

EUR/100 kg

23,63

0402 29 15 9500

L20

EUR/100 kg

24,53

0402 29 19 9300

L20

EUR/100 kg

23,63

0402 29 19 9500

L20

EUR/100 kg

24,53

0402 29 19 9900

L20

EUR/100 kg

26,00

0402 29 99 9100

L20

EUR/100 kg

26,15

0402 29 99 9500

L20

EUR/100 kg

27,79

0402 91 10 9370

L20

EUR/100 kg

2,58

0402 91 30 9300

L20

EUR/100 kg

3,05

0402 91 99 9000

L20

EUR/100 kg

16,87

0402 99 10 9350

L20

EUR/100 kg

6,64

0402 99 31 9300

L20

EUR/100 kg

8,60

0403 90 11 9000

L20

EUR/100 kg

17,00

0403 90 13 9200

L20

EUR/100 kg

17,00

0403 90 13 9300

L20

EUR/100 kg

23,63

0403 90 13 9500

L20

EUR/100 kg

24,53

0403 90 13 9900

L20

EUR/100 kg

26,00

0403 90 33 9400

L20

EUR/100 kg

23,63

0403 90 59 9310

L20

EUR/100 kg

8,60

0403 90 59 9340

L20

EUR/100 kg

13,42

0403 90 59 9370

L20

EUR/100 kg

14,80

0404 90 21 9120

L20

EUR/100 kg

14,50

0404 90 21 9160

L20

EUR/100 kg

17,00

0404 90 23 9120

L20

EUR/100 kg

17,00

0404 90 23 9130

L20

EUR/100 kg

23,63

0404 90 23 9140

L20

EUR/100 kg

24,53

0404 90 23 9150

L20

EUR/100 kg

26,00

0404 90 81 9100

L20

EUR/100 kg

17,00

0404 90 83 9110

L20

EUR/100 kg

17,00

0404 90 83 9130

L20

EUR/100 kg

23,63

0404 90 83 9150

L20

EUR/100 kg

24,53

0404 90 83 9170

L20

EUR/100 kg

26,00

0405 10 11 9500

L20

EUR/100 kg

43,90

0405 10 11 9700

L20

EUR/100 kg

45,00

0405 10 19 9500

L20

EUR/100 kg

43,90

0405 10 19 9700

L20

EUR/100 kg

45,00

0405 10 30 9100

L20

EUR/100 kg

43,90

0405 10 30 9300

L20

EUR/100 kg

45,00

0405 10 30 9700

L20

EUR/100 kg

45,00

0405 10 50 9500

L20

EUR/100 kg

43,90

0405 10 50 9700

L20

EUR/100 kg

45,00

0405 10 90 9000

L20

EUR/100 kg

46,65

0405 20 90 9500

L20

EUR/100 kg

41,16

0405 20 90 9700

L20

EUR/100 kg

42,80

0405 90 10 9000

L20

EUR/100 kg

54,49

0405 90 90 9000

L20

EUR/100 kg

45,00

0406 10 20 9640

L04

EUR/100 kg

11,78

L40

EUR/100 kg

14,72

0406 10 20 9650

L04

EUR/100 kg

9,82

L40

EUR/100 kg

12,27

0406 10 20 9830

L04

EUR/100 kg

7,03

L40

EUR/100 kg

8,79

0406 10 20 9850

L04

EUR/100 kg

6,85

L40

EUR/100 kg

8,56

0406 20 90 9913

L04

EUR/100 kg

8,54

L40

EUR/100 kg

10,68

0406 20 90 9915

L04

EUR/100 kg

11,61

L40

EUR/100 kg

14,51

0406 20 90 9917

L04

EUR/100 kg

12,34

L40

EUR/100 kg

15,42

0406 20 90 9919

L04

EUR/100 kg

13,79

L40

EUR/100 kg

17,24

0406 30 31 9730

L04

EUR/100 kg

5,29

L40

EUR/100 kg

6,61

0406 30 31 9930

L04

EUR/100 kg

5,69

L40

EUR/100 kg

7,11

0406 30 31 9950

L04

EUR/100 kg

5,17

L40

EUR/100 kg

6,46

0406 30 39 9500

L04

EUR/100 kg

4,62

L40

EUR/100 kg

5,77

0406 30 39 9700

L04

EUR/100 kg

4,96

L40

EUR/100 kg

6,20

0406 30 39 9930

L04

EUR/100 kg

5,31

L40

EUR/100 kg

6,64

0406 30 39 9950

L04

EUR/100 kg

5,11

L40

EUR/100 kg

6,39

0406 40 50 9000

L04

EUR/100 kg

12,47

L40

EUR/100 kg

15,59

0406 40 90 9000

L04

EUR/100 kg

13,82

L40

EUR/100 kg

17,28

0406 90 13 9000

L04

EUR/100 kg

17,58

L40

EUR/100 kg

21,98

0406 90 15 9100

L04

EUR/100 kg

18,17

L40

EUR/100 kg

22,71

0406 90 17 9100

L04

EUR/100 kg

18,17

L40

EUR/100 kg

22,71

0406 90 21 9900

L04

EUR/100 kg

17,60

L40

EUR/100 kg

22,00

0406 90 23 9900

L04

EUR/100 kg

15,93

L40

EUR/100 kg

19,91

0406 90 25 9900

L04

EUR/100 kg

15,53

L40

EUR/100 kg

19,41

0406 90 27 9900

L04

EUR/100 kg

14,06

L40

EUR/100 kg

17,58

0406 90 32 9119

L04

EUR/100 kg

13,02

L40

EUR/100 kg

16,28

0406 90 35 9190

L04

EUR/100 kg

18,63

L40

EUR/100 kg

23,29

0406 90 35 9990

L04

EUR/100 kg

18,63

L40

EUR/100 kg

23,29

0406 90 37 9000

L04

EUR/100 kg

17,58

L40

EUR/100 kg

21,98

0406 90 61 9000

L04

EUR/100 kg

20,31

L40

EUR/100 kg

25,39

0406 90 63 9100

L04

EUR/100 kg

19,93

L40

EUR/100 kg

24,91

0406 90 63 9900

L04

EUR/100 kg

19,93

L40

EUR/100 kg

24,91

0406 90 69 9910

L04

EUR/100 kg

19,56

L40

EUR/100 kg

24,45

0406 90 73 9900

L04

EUR/100 kg

16,20

L40

EUR/100 kg

20,25

0406 90 75 9900

L04

EUR/100 kg

16,61

L40

EUR/100 kg

20,76

0406 90 76 9300

L04

EUR/100 kg

14,65

L40

EUR/100 kg

18,31

0406 90 76 9400

L04

EUR/100 kg

16,41

L40

EUR/100 kg

20,51

0406 90 76 9500

L04

EUR/100 kg

15,02

L40

EUR/100 kg

18,77

0406 90 78 9100

L04

EUR/100 kg

16,53

L40

EUR/100 kg

20,66

0406 90 78 9300

L04

EUR/100 kg

15,87

L40

EUR/100 kg

19,84

0406 90 79 9900

L04

EUR/100 kg

13,22

L40

EUR/100 kg

16,53

0406 90 81 9900

L04

EUR/100 kg

16,41

L40

EUR/100 kg

20,51

0406 90 85 9930

L04

EUR/100 kg

18,12

L40

EUR/100 kg

22,65

0406 90 85 9970

L04

EUR/100 kg

16,61

L40

EUR/100 kg

20,76

0406 90 86 9200

L04

EUR/100 kg

17,30

L40

EUR/100 kg

21,63

0406 90 86 9400

L04

EUR/100 kg

17,60

L40

EUR/100 kg

22,00

0406 90 86 9900

L04

EUR/100 kg

18,12

L40

EUR/100 kg

22,65

0406 90 87 9300

L04

EUR/100 kg

15,89

L40

EUR/100 kg

19,86

0406 90 87 9400

L04

EUR/100 kg

15,61

L40

EUR/100 kg

19,51

0406 90 87 9951

L04

EUR/100 kg

16,12

L40

EUR/100 kg

20,15

0406 90 87 9971

L04

EUR/100 kg

16,12

L40

EUR/100 kg

20,15

0406 90 87 9973

L04

EUR/100 kg

15,82

L40

EUR/100 kg

19,78

0406 90 87 9974

L04

EUR/100 kg

16,85

L40

EUR/100 kg

21,06

0406 90 87 9975

L04

EUR/100 kg

16,50

L40

EUR/100 kg

20,63

0406 90 87 9979

L04

EUR/100 kg

15,93

L40

EUR/100 kg

19,91

0406 90 88 9300

L04

EUR/100 kg

13,82

L40

EUR/100 kg

17,28

0406 90 88 9500

L04

EUR/100 kg

13,52

L40

EUR/100 kg

16,90

Místa určení jsou vymezena takto:

L20

:

Všechna místa určení s výjimkou:

a)

třetích zemí: Andorry, Svatého Stolce (Vatikánského městského státu), Lichtenštejnska a Spojených států amerických

| b) | území členských států EU, která nejsou součástí celního území Společenství: Faerských ostrovů, Grónska, Helgolandu, Ceuty, Melilly, obcí Livigno a Campione d'Italia a oblastí Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu; |
| --- | --- |

b)

území členských států EU, která nejsou součástí celního území Společenství: Faerských ostrovů, Grónska, Helgolandu, Ceuty, Melilly, obcí Livigno a Campione d'Italia a oblastí Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu;

| c) | evropských území, za jejichž vnější vztahy zodpovídá členský stát a která nejsou součástí celního území Společenství: Gibraltaru. |
| --- | --- |

c)

evropských území, za jejichž vnější vztahy zodpovídá členský stát a která nejsou součástí celního území Společenství: Gibraltaru.

| d) | vývozy uvedené v čl. 36 odst. 1, čl. 44 odst. 1 a čl. 45 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 (Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11). |
| --- | --- |

d)

vývozy uvedené v čl. 36 odst. 1, čl. 44 odst. 1 a čl. 45 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 (Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11).

L04

:

Albánie, Bosna a Hercegovina, Srbsko, Kosovo (), Černá Hora a Bývalá jugoslávská republika Makedonie.

L40

:

Všechna místa určení s výjimkou:

| a) | třetích zemí: L04, Andorry, Islandu, Lichtenštejnska, Norska, Švýcarska, Svatého Stolce (Vatikánského městského státu), Spojených států amerických, Chorvatska, Turecka, Austrálie, Kanady, Nového Zélandu a Jižní Afriky; |
| --- | --- |

a)

třetích zemí: L04, Andorry, Islandu, Lichtenštejnska, Norska, Švýcarska, Svatého Stolce (Vatikánského městského státu), Spojených států amerických, Chorvatska, Turecka, Austrálie, Kanady, Nového Zélandu a Jižní Afriky;

| b) | území členských států EU, která nejsou součástí celního území Společenství: Faerských ostrovů, Grónska, Helgolandu, Ceuty, Melilly, obcí Livigno a Campione d'Italia a oblastí Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu; |
| --- | --- |

b)

území členských států EU, která nejsou součástí celního území Společenství: Faerských ostrovů, Grónska, Helgolandu, Ceuty, Melilly, obcí Livigno a Campione d'Italia a oblastí Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu;

| c) | evropských území, za jejichž vnější vztahy zodpovídá členský stát a která nejsou součástí celního území Společenství: Gibraltaru. |
| --- | --- |

c)

evropských území, za jejichž vnější vztahy zodpovídá členský stát a která nejsou součástí celního území Společenství: Gibraltaru.

| d) | vývozy uvedené v čl. 36 odst. 1, čl. 44 odst. 1 a čl. 45 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 (Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11). |
| --- | --- |

d)

vývozy uvedené v čl. 36 odst. 1, čl. 44 odst. 1 a čl. 45 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 (Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11).

---

(1)  Pokud jde o příslušné produkty určené k vývozu do Dominikánské republiky v rámci kvóty 2008/2009 uvedené v rozhodnutí 98/486/ES a v souladu s podmínkami stanovenými v kapitole III oddílu 3 nařízení (ES) č. 1282/2006, měly by se použít tyto sazby:

| a) | produkty kódů KN 0402 10 11 9000 a 0402 10 19 9000 |
| --- | --- |

a)

produkty kódů KN 0402 10 11 9000 a 0402 10 19 9000

0,00 EUR/100 kg

| b) | produkty kódů KN 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 a 0402 21 99 9200 |
| --- | --- |

b)

produkty kódů KN 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 a 0402 21 99 9200

0,00 EUR/100 kg

Místa určení jsou vymezena takto:

| L20 | : | Všechna místa určení s výjimkou:






  a) | třetích zemí: Andorry, Svatého Stolce (Vatikánského městského státu), Lichtenštejnska a Spojených států amerických |
| --- | --- | --- | --- |

L20

:

Všechna místa určení s výjimkou:

a)

třetích zemí: Andorry, Svatého Stolce (Vatikánského městského státu), Lichtenštejnska a Spojených států amerických

| b) | území členských států EU, která nejsou součástí celního území Společenství: Faerských ostrovů, Grónska, Helgolandu, Ceuty, Melilly, obcí Livigno a Campione d'Italia a oblastí Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu; |
| --- | --- |

b)

území členských států EU, která nejsou součástí celního území Společenství: Faerských ostrovů, Grónska, Helgolandu, Ceuty, Melilly, obcí Livigno a Campione d'Italia a oblastí Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu;

| c) | evropských území, za jejichž vnější vztahy zodpovídá členský stát a která nejsou součástí celního území Společenství: Gibraltaru. |
| --- | --- |

c)

evropských území, za jejichž vnější vztahy zodpovídá členský stát a která nejsou součástí celního území Společenství: Gibraltaru.

| d) | vývozy uvedené v čl. 36 odst. 1, čl. 44 odst. 1 a čl. 45 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 (Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11). |
| --- | --- |

d)

vývozy uvedené v čl. 36 odst. 1, čl. 44 odst. 1 a čl. 45 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 (Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11).

L04

:

Albánie, Bosna a Hercegovina, Srbsko, Kosovo (), Černá Hora a Bývalá jugoslávská republika Makedonie.

L40

:

Všechna místa určení s výjimkou:

| a) | třetích zemí: L04, Andorry, Islandu, Lichtenštejnska, Norska, Švýcarska, Svatého Stolce (Vatikánského městského státu), Spojených států amerických, Chorvatska, Turecka, Austrálie, Kanady, Nového Zélandu a Jižní Afriky; |
| --- | --- |

a)

třetích zemí: L04, Andorry, Islandu, Lichtenštejnska, Norska, Švýcarska, Svatého Stolce (Vatikánského městského státu), Spojených států amerických, Chorvatska, Turecka, Austrálie, Kanady, Nového Zélandu a Jižní Afriky;

| b) | území členských států EU, která nejsou součástí celního území Společenství: Faerských ostrovů, Grónska, Helgolandu, Ceuty, Melilly, obcí Livigno a Campione d'Italia a oblastí Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu; |
| --- | --- |

b)

území členských států EU, která nejsou součástí celního území Společenství: Faerských ostrovů, Grónska, Helgolandu, Ceuty, Melilly, obcí Livigno a Campione d'Italia a oblastí Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu;

| c) | evropských území, za jejichž vnější vztahy zodpovídá členský stát a která nejsou součástí celního území Společenství: Gibraltaru. |
| --- | --- |

c)

evropských území, za jejichž vnější vztahy zodpovídá členský stát a která nejsou součástí celního území Společenství: Gibraltaru.

| d) | vývozy uvedené v čl. 36 odst. 1, čl. 44 odst. 1 a čl. 45 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 (Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11). |
| --- | --- |

d)

vývozy uvedené v čl. 36 odst. 1, čl. 44 odst. 1 a čl. 45 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 (Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11).

(2)  Podle definice usnesení Rady bezpečnosti Organizace spojených národů č. 1244 ze dne 10. června 1999.

---

| 23.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 19/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 19/9

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 58/2009

ze dne 22. ledna 2009,

kterým se stanoví maximální částka vývozní náhrady u másla v rámci stálého nabídkového řízení stanoveného nařízením (ES) č. 619/2008

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 164 odst. 2 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 619/2008 ze dne 27. června 2008, kterým se zahajuje stálé nabídkové řízení pro vývozní náhrady týkající se některých mléčných výrobků (2), zavádí stálé nabídkové řízení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 619/2008 ze dne 27. června 2008, kterým se zahajuje stálé nabídkové řízení pro vývozní náhrady týkající se některých mléčných výrobků (2), zavádí stálé nabídkové řízení.

| (2) | Podle článku 6 nařízení Komise (ES) č. 1454/2007 ze dne 10. prosince 2007, kterým se stanoví společná pravidla pro zavedení nabídkového řízení pro určení vývozních náhrad u některých zemědělských produktů (3) a po přezkoumání nabídek podaných v rámci nabídkového řízení, je vhodné stanovit maximální částku vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 20. ledna 2009. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 6 nařízení Komise (ES) č. 1454/2007 ze dne 10. prosince 2007, kterým se stanoví společná pravidla pro zavedení nabídkového řízení pro určení vývozních náhrad u některých zemědělských produktů (3) a po přezkoumání nabídek podaných v rámci nabídkového řízení, je vhodné stanovit maximální částku vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 20. ledna 2009.

| (3) | Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou, |
| --- | --- |

(3)

Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro stálé nabídkové řízení zahájené nařízením (ES) č. 619/2008 na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 20. ledna 2009, platí maximální částka náhrady u produktů a míst určení uvedených v čl. 1 bodech a) a b) a v článku 2 uvedeného nařízení, která je stanovena v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 23. ledna 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. ledna 2009.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 168, 28.6.2008, s. 20.

2

(3)  Úř. věst. L 325, 11.12.2007, s. 69.

3

---

PŘÍLOHA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Výrobek | Nomenklaturní kód vývozní náhrady | Maximální částka vývozní náhrady u produktů a míst určení uvedených v článku 2 nařízení (ES) č. 619/2008 |
| Máslo | ex ex 0405 10 19 9700 | 50,00 |
| Máselný olej | ex ex 0405 90 10 9000 | 58,00 |

(EUR/100 kg)

Výrobek

Nomenklaturní kód vývozní náhrady

Maximální částka vývozní náhrady u produktů a míst určení uvedených v článku 2 nařízení (ES) č. 619/2008

Máslo

ex ex 0405 10 19 9700

50,00

Máselný olej

ex ex 0405 90 10 9000

58,00

---

| 23.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 19/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 19/11

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 59/2009

ze dne 22. ledna 2009,

kterým se stanoví maximální částka vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka v rámci stálého nabídkového řízení stanoveného nařízením (ES) č. 619/2008

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 164 odst. 2 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 619/2008 ze dne 27. června 2008, kterým se zahajuje stálé nabídkové řízení pro vývozní náhrady týkající se některých mléčných výrobků (2) zavádí stálé nabídkové řízení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 619/2008 ze dne 27. června 2008, kterým se zahajuje stálé nabídkové řízení pro vývozní náhrady týkající se některých mléčných výrobků (2) zavádí stálé nabídkové řízení.

| (2) | Podle článku 6 nařízení Komise (ES) č. 1454/2007 ze dne 10. prosince 2007, kterým se stanoví společná pravidla pro zavedení nabídkového řízení pro určení vývozních náhrad u některých zemědělských produktů (3), a po přezkoumání nabídek podaných v rámci nabídkového řízení je vhodné stanovit maximální částku vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 20. ledna 2009. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 6 nařízení Komise (ES) č. 1454/2007 ze dne 10. prosince 2007, kterým se stanoví společná pravidla pro zavedení nabídkového řízení pro určení vývozních náhrad u některých zemědělských produktů (3), a po přezkoumání nabídek podaných v rámci nabídkového řízení je vhodné stanovit maximální částku vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 20. ledna 2009.

| (3) | Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou, |
| --- | --- |

(3)

Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro stálé nabídkové řízení zahájené nařízením (ES) č. 619/2008 na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 20. ledna 2009, platí maximální částka 20 EUR/100 kg náhrady na produkty a místa určení uvedené v čl. 1 bodu c) a článku 2 uvedeného nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 23. ledna 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. ledna 2009.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 168, 28.6.2008, s. 20.

2

(3)  Úř. věst. L 325, 11.12.2007, s. 69.

3

---

| 23.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 19/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 19/12

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 60/2009

ze dne 22. ledna 2009,

kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví hovězího masa

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (1), a zejména na čl. 164 odst. 2 poslední pododstavec a článek 170 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 162 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 může být rozdíl mezi cenami produktů uvedených v části XV přílohy I uvedeného nařízení na světovém trhu a jejich cenami ve Společenství pokryt vývozní náhradou. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 162 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 může být rozdíl mezi cenami produktů uvedených v části XV přílohy I uvedeného nařízení na světovém trhu a jejich cenami ve Společenství pokryt vývozní náhradou.

| (2) | S ohledem na současnou situaci na trhu s hovězím masem by se měly stanovit vývozní náhrady v souladu s pravidly a kritérii stanovenými v článcích 162 až 164 a 167 až 170 nařízení (ES) č. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

S ohledem na současnou situaci na trhu s hovězím masem by se měly stanovit vývozní náhrady v souladu s pravidly a kritérii stanovenými v článcích 162 až 164 a 167 až 170 nařízení (ES) č. 1234/2007.

| (3) | Podle čl. 164 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 lze náhradu rozlišit podle místa určení, zejména pokud je to nezbytné vzhledem k situaci na světovém trhu, konkrétním požadavkům některých trhů nebo závazkům vyplývajícím z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 164 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 lze náhradu rozlišit podle místa určení, zejména pokud je to nezbytné vzhledem k situaci na světovém trhu, konkrétním požadavkům některých trhů nebo závazkům vyplývajícím z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy.

| (4) | Náhrady by se měly poskytovat jen pro produkty, jejichž volný pohyb ve Společenství je povolen a jež jsou opatřeny označením zdravotní nezávadnosti podle čl. 5 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (2). Tyto produkty musí rovněž splňovat požadavky stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (3) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro organizaci úředních kontrol produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (4). |
| --- | --- |

(4)

Náhrady by se měly poskytovat jen pro produkty, jejichž volný pohyb ve Společenství je povolen a jež jsou opatřeny označením zdravotní nezávadnosti podle čl. 5 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (2). Tyto produkty musí rovněž splňovat požadavky stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (3) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro organizaci úředních kontrol produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (4).

| (5) | Podle ustanovení čl. 7 odst. 2 třetího pododstavce nařízení Komise (ES) č. 1359/2007 ze dne 21. listopadu 2007, kterým se stanoví podmínky pro poskytování zvláštních vývozních náhrad pro některé druhy vykostěného hovězího masa (5), se výše zvláštní náhrady snižuje, pokud množství vykostěného masa určené k vývozu nepředstavuje ani 95 % celkové hmotnosti vykostěných kusů, avšak činí alespoň 85 % celkové hmotnosti vykostěných kusů. |
| --- | --- |

(5)

Podle ustanovení čl. 7 odst. 2 třetího pododstavce nařízení Komise (ES) č. 1359/2007 ze dne 21. listopadu 2007, kterým se stanoví podmínky pro poskytování zvláštních vývozních náhrad pro některé druhy vykostěného hovězího masa (5), se výše zvláštní náhrady snižuje, pokud množství vykostěného masa určené k vývozu nepředstavuje ani 95 % celkové hmotnosti vykostěných kusů, avšak činí alespoň 85 % celkové hmotnosti vykostěných kusů.

| (6) | Nařízení Komise (ES) č. 1044/2008 (6) by proto mělo být zrušeno a nahrazeno nařízením novým. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Komise (ES) č. 1044/2008 (6) by proto mělo být zrušeno a nahrazeno nařízením novým.

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Vývozní náhrady podle článku 164 nařízení (ES) č. 1234/2007 se poskytují na produkty a v částkách, které jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení za podmínek stanovených v odstavci 2 tohoto článku.

2.   Produkty způsobilé pro náhradu podle odstavce 1 musí splňovat příslušné požadavky nařízení (ES) č. 852/2004 a (ES) č. 853/2004, zejména pokud jde o přípravu ve schváleném zařízení a o dodržení požadavků na označení zdravotní nezávadnosti, které jsou stanoveny v příloze I oddílu I kapitole III nařízení (ES) č. 854/2004.

Článek 2

V případě uvedeném v čl. 7 odst. 2 třetím pododstavci nařízení (ES) č. 1359/2007 se výše náhrady pro produkty kódu 0201 30 00 9100 snižuje o 7 EUR/100 kg.

Článek 3

Nařízení (ES) č. 1044/2008 se zrušuje.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 23. ledna 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. ledna 2009.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 55, ve znění opravy v Úř. věst. L 226, 25.6.2004, s. 22.

2

(3)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 1, ve znění opravy v Úř. věst. L 226, 25.6.2004, s. 3.

3

(4)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 206, ve znění opravy v Úř. věst. L 226, 25.6.2004, s. 83.

4

(5)  Úř. věst. L 304, 22.11.2007, s. 21.

5

(6)  Úř. věst. L 281, 24.10.2008, s. 10.

6

---

PŘÍLOHA

Vývozní náhrady pro hovězí a telecí maso použitelné ode dne 23. ledna 2009

| Kód výrobků | Místo určení | Měrná jednotka | Výše náhrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg živé hmotnosti | 25,9 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg živé hmotnosti | 25,9 |
| 0201 10 00 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 36,6 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 21,5 |
| 0201 10 00 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 48,8 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 28,7 |
| 0201 20 20 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 48,8 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 28,7 |
| 0201 20 30 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 36,6 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 21,5 |
| 0201 20 50 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 61,0 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 35,9 |
| 0201 20 50 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 36,6 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 21,5 |
| 0201 30 00 9050 | US (4) | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 6,5 |
| CA (5) | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 6,5 |
| 0201 30 00 9060 (7) | B02 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 22,6 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 7,5 |
| 0201 30 00 9100 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 84,7 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 49,8 |
| EG | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 103,4 |
| 0201 30 00 9120 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 50,8 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 29,9 |
| EG | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 62,0 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 5,4 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 5,4 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 5,4 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 5,4 |
| 0202 30 90 9100 | US (4) | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 6,5 |
| CA (5) | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 6,5 |
| 0202 30 90 9200 (7) | B02 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 22,6 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 7,5 |
| 1602 50 31 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 23,3 |
| 1602 50 31 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 20,7 |
| 1602 50 95 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 23,3 |
| 1602 50 95 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 20,7 |
| POZN.: Kódy produktů a kódy místa určení řady „A“ jsou stanoveny v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Kódy míst určení jsou stanoveny v nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19).
  Ostatní místa určení jsou stanovena takto:







  B00 | : | všechna místa určení (třetí země, ostatní území, zásobování plavidel a letadel a místa určení považovaná za vývoz ze Společenství). |
| B02 | : | B04 a místa určení EG. |
| B03 | : | Albánie, Chorvatsko, Bosna a Hercegovina, Srbsko, Kosova (), Černá Hora, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, obchody a zásobovací sklady (místa určení uvedená v článcích 36 a 45 a popřípadě v článku 44 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 (Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11)). |
| B04 | : | Turecko, Ukrajina, Bělorusko, Moldavsko, Rusko, Gruzie, Arménie, Ázerbájdžán, Kazachstán, Turkmenistán, Uzbekistán, Tádžikistán, Kyrgyzstán, Maroko, Alžírsko, Tunisko, Libye, Libanon, Sýrie, Irák, Írán, Izrael, západní břeh Jordánu a pásmo Gazy, Jordánsko, Saudská Arábie, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Spojené arabské emiráty, Omán, Jemen, Pákistán, Srí Lanka, Myanmar (Barma), Thajsko, Vietnam, Indonésie, Filipíny, Čína, Severní Korea, Hongkong, Súdán, Mauretánie, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Kapverdy, Senegal, Gambie, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libérie, Pobřeží slonoviny, Ghana, Togo, Benin, Nigérie, Kamerun, Středoafrická republika, Rovníková Guinea, Svatý Tomáš a Princův ostrov, Gabon, Kongo (Konžská republika), Kongo (Konžská demokratická republika), Rwanda, Burundi, Svatá Helena a závislá území, Angola, Etiopie, Eritrea, Džibuti, Somálsko, Uganda, Tanzanie, Seychely a závislá území, Britské indickooceánské území, Mosambik, Mauricius, Komory, Mayotte, Zambie, Malawi, Jižní Afrika, Lesotho. |

Kód výrobků

Místo určení

Měrná jednotka

Výše náhrad

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg živé hmotnosti

25,9

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg živé hmotnosti

25,9

0201 10 00 9110 (2)

B02

EUR/100 kg čisté hmotnosti

36,6

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

21,5

0201 10 00 9130 (2)

B02

EUR/100 kg čisté hmotnosti

48,8

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

28,7

0201 20 20 9110 (2)

B02

EUR/100 kg čisté hmotnosti

48,8

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

28,7

0201 20 30 9110 (2)

B02

EUR/100 kg čisté hmotnosti

36,6

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

21,5

0201 20 50 9110 (2)

B02

EUR/100 kg čisté hmotnosti

61,0

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

35,9

0201 20 50 9130 (2)

B02

EUR/100 kg čisté hmotnosti

36,6

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

21,5

0201 30 00 9050

US (4)

EUR/100 kg čisté hmotnosti

6,5

CA (5)

EUR/100 kg čisté hmotnosti

6,5

0201 30 00 9060 (7)

B02

EUR/100 kg čisté hmotnosti

22,6

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

7,5

0201 30 00 9100 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg čisté hmotnosti

84,7

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

49,8

EG

EUR/100 kg čisté hmotnosti

103,4

0201 30 00 9120 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg čisté hmotnosti

50,8

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

29,9

EG

EUR/100 kg čisté hmotnosti

62,0

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg čisté hmotnosti

16,3

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

5,4

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg čisté hmotnosti

16,3

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

5,4

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg čisté hmotnosti

16,3

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

5,4

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg čisté hmotnosti

16,3

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

5,4

0202 30 90 9100

US (4)

EUR/100 kg čisté hmotnosti

6,5

CA (5)

EUR/100 kg čisté hmotnosti

6,5

0202 30 90 9200 (7)

B02

EUR/100 kg čisté hmotnosti

22,6

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

7,5

1602 50 31 9125 (6)

B00

EUR/100 kg čisté hmotnosti

23,3

1602 50 31 9325 (6)

B00

EUR/100 kg čisté hmotnosti

20,7

1602 50 95 9125 (6)

B00

EUR/100 kg čisté hmotnosti

23,3

1602 50 95 9325 (6)

B00

EUR/100 kg čisté hmotnosti

20,7

POZN.: Kódy produktů a kódy místa určení řady „A“ jsou stanoveny v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).

Kódy míst určení jsou stanoveny v nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19).

Ostatní místa určení jsou stanovena takto:

B00

:

všechna místa určení (třetí země, ostatní území, zásobování plavidel a letadel a místa určení považovaná za vývoz ze Společenství).

B02

:

B04 a místa určení EG.

B03

:

Albánie, Chorvatsko, Bosna a Hercegovina, Srbsko, Kosova (), Černá Hora, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, obchody a zásobovací sklady (místa určení uvedená v článcích 36 a 45 a popřípadě v článku 44 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 (Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11)).

B04

:

Turecko, Ukrajina, Bělorusko, Moldavsko, Rusko, Gruzie, Arménie, Ázerbájdžán, Kazachstán, Turkmenistán, Uzbekistán, Tádžikistán, Kyrgyzstán, Maroko, Alžírsko, Tunisko, Libye, Libanon, Sýrie, Irák, Írán, Izrael, západní břeh Jordánu a pásmo Gazy, Jordánsko, Saudská Arábie, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Spojené arabské emiráty, Omán, Jemen, Pákistán, Srí Lanka, Myanmar (Barma), Thajsko, Vietnam, Indonésie, Filipíny, Čína, Severní Korea, Hongkong, Súdán, Mauretánie, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Kapverdy, Senegal, Gambie, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libérie, Pobřeží slonoviny, Ghana, Togo, Benin, Nigérie, Kamerun, Středoafrická republika, Rovníková Guinea, Svatý Tomáš a Princův ostrov, Gabon, Kongo (Konžská republika), Kongo (Konžská demokratická republika), Rwanda, Burundi, Svatá Helena a závislá území, Angola, Etiopie, Eritrea, Džibuti, Somálsko, Uganda, Tanzanie, Seychely a závislá území, Britské indickooceánské území, Mosambik, Mauricius, Komory, Mayotte, Zambie, Malawi, Jižní Afrika, Lesotho.

---

(1)  Podle definice usnesení Rady bezpečnosti Organizace spojených národů č. 1244 ze dne 10. června 1999.

(2)  Zařazení do této podpoložky je podmíněno předložením osvědčení uvedeného v příloze nařízení Komise (ES) č. 433/2007 (Úř. věst. L 104, 21.4.2007, s. 3).

(3)  Náhrada je poskytnuta na základě splnění podmínek uvedených v nařízení Komise (ES) č. 1359/2007 (Úř. věst. L 304, 22.11.2007, s. 21) a případně v nařízení Komise (ES) č. 1741/2006 (Úř. věst. L 329, 25.11.2006, s. 7).

(4)  Provedeno za podmínek stanovených v nařízení Komise (ES) č. 1643/2006 (Úř. věst. L 308, 8.11.2006, s. 7).

(5)  Provedeno za podmínek stanovených v nařízení Komise (ES) č. 2051/96 (Úř. věst. L 274, 26.10.1996, s. 18).

(6)  Poskytnutí náhrady je podmíněno dodržením podmínek podle nařízení Komise (ES) č. 1731/2006 (Úř. věst. L 325, 24.11.2006, s. 12).

(7)  Obsah libového hovězího masa s vyloučením tuku se určí analýzou popsanou v příloze nařízení Komise (EHS) č. 2429/86 (Úř. věst. L 210, 1.8.1986, s. 39).

Výraz „průměrný obsah“ se vztahuje k množství vzorku podle čl. 2 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 765/2002 (Úř. věst. L 117, 4.5.2002, s. 6). Vzorek musí být odebrán z té části zásilky, která představuje nejvyšší riziko.

---

| 23.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 19/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 19/16

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 61/2009

ze dne 22. ledna 2009,

kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví vepřového masa

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 164 odst. 2 poslední pododstavec a na článek 170 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 162 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 může být rozdíl mezi cenami produktů uvedených v části XVII přílohy I uvedeného nařízení na světovém trhu a jejich cenami ve Společenství pokryt vývozní náhradou. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 162 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 může být rozdíl mezi cenami produktů uvedených v části XVII přílohy I uvedeného nařízení na světovém trhu a jejich cenami ve Společenství pokryt vývozní náhradou.

| (2) | S ohledem na současnou situaci na trhu s vepřovým masem by se měly stanovit vývozní náhrady v souladu s pravidly a kritérii stanovenými v článcích 162 až 164, 167, 169 a 170 nařízení (ES) č. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

S ohledem na současnou situaci na trhu s vepřovým masem by se měly stanovit vývozní náhrady v souladu s pravidly a kritérii stanovenými v článcích 162 až 164, 167, 169 a 170 nařízení (ES) č. 1234/2007.

| (3) | Podle čl. 164 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 lze náhradu rozlišit podle místa určení, zejména pokud to vyžadují situace na světovém trhu, konkrétní potřeby některých trhů nebo závazky vyplývající z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 164 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 lze náhradu rozlišit podle místa určení, zejména pokud to vyžadují situace na světovém trhu, konkrétní potřeby některých trhů nebo závazky vyplývající z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy.

| (4) | Náhrady by se měly poskytovat jen pro produkty, jejichž volný pohyb ve Společenství je povolen a jež jsou opatřeny označením zdravotní nezávadnosti podle čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (2). Tyto produkty musí rovněž splňovat požadavky stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (3) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro organizaci úředních kontrol produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (4). |
| --- | --- |

(4)

Náhrady by se měly poskytovat jen pro produkty, jejichž volný pohyb ve Společenství je povolen a jež jsou opatřeny označením zdravotní nezávadnosti podle čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (2). Tyto produkty musí rovněž splňovat požadavky stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (3) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro organizaci úředních kontrol produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (4).

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Vývozní náhrady podle článku 164 nařízení (EHS) č. 1234/2007 se poskytují na produkty a v částkách, které jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení za podmínek stanovených v odstavci 2 tohoto článku.

2.   Produkty způsobilé pro náhradu podle odstavce 1 musí splňovat příslušné požadavky nařízení (ES) č. 852/2004 a (ES) č. 853/2004, zejména pokud jde o přípravu ve schváleném zařízení a o dodržení požadavků na označení zdravotní nezávadnosti, které jsou stanoveny v příloze I oddílu I kapitole III nařízení (ES) č. 854/2004.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 23. ledna 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. ledna 2009.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 55. Oprava Úř. věst. L 226, 25.6.2004, s. 22.

2

(3)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 1. Oprava Úř. věst. L 226, 25.6.2004, s. 3.

3

(4)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 206. Oprava Úř. věst. L 226, 25.6.2004, s. 83.

4

---

PŘÍLOHA

Vývozní náhrady v odvětví vepřového masa použitelné od 23. ledna 2009

| Kód produktu | Místo určení | Měrná jednotka | Výše náhrady |
| --- | --- | --- | --- |
| 0210 11 31 9110 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 11 31 9910 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9100 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9300 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 1601 00 91 9120 | A00 | EUR/100 kg | 19,50 |
| 1601 00 99 9110 | A00 | EUR/100 kg | 15,20 |
| 1602 41 10 9110 | A00 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 1602 41 10 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 42 10 9110 | A00 | EUR/100 kg | 22,80 |
| 1602 42 10 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 49 19 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| Pozn.: Kódy produktů, jakož i kódy míst určení řady „A“ jsou stanoveny v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1), ve znění pozdějších předpisů. |

Kód produktu

Místo určení

Měrná jednotka

Výše náhrady

0210 11 31 9110

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 11 31 9910

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9100

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9300

A00

EUR/100 kg

54,20

1601 00 91 9120

A00

EUR/100 kg

19,50

1601 00 99 9110

A00

EUR/100 kg

15,20

1602 41 10 9110

A00

EUR/100 kg

29,00

1602 41 10 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

1602 42 10 9110

A00

EUR/100 kg

22,80

1602 42 10 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

1602 49 19 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

Pozn.: Kódy produktů, jakož i kódy míst určení řady „A“ jsou stanoveny v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1), ve znění pozdějších předpisů.

---

| 23.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 19/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 19/18

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 62/2009

ze dne 22. ledna 2009,

kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví vajec

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (1), a zejména na čl. 164 odst. 2 poslední pododstavec a článek 170 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 162 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví, že rozdíl mezi cenami produktů uvedených v části XIX přílohy I uvedeného nařízení na světovém trhu a jejich cenami na trhu Společenství může být pokryt vývozní náhradou. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 162 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví, že rozdíl mezi cenami produktů uvedených v části XIX přílohy I uvedeného nařízení na světovém trhu a jejich cenami na trhu Společenství může být pokryt vývozní náhradou.

| (2) | S ohledem na současnou situaci na trhu s vejci by měly být vývozní náhrady stanoveny v souladu s pravidly a určitými kritérii uvedenými v článcích 162 až 164, 167, 169 a 170 nařízení (ES) č. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

S ohledem na současnou situaci na trhu s vejci by měly být vývozní náhrady stanoveny v souladu s pravidly a určitými kritérii uvedenými v článcích 162 až 164, 167, 169 a 170 nařízení (ES) č. 1234/2007.

| (3) | V čl. 164 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se stanoví, že náhrady se mohou lišit podle místa určení, zejména pokud je to nezbytné vzhledem k situaci na světovém trhu, konkrétním požadavkům některých trhů nebo závazkům vyplývajícím z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy. |
| --- | --- |

(3)

V čl. 164 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se stanoví, že náhrady se mohou lišit podle místa určení, zejména pokud je to nezbytné vzhledem k situaci na světovém trhu, konkrétním požadavkům některých trhů nebo závazkům vyplývajícím z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy.

| (4) | Náhrady by se měly poskytovat jen pro produkty, jejichž volný pohyb ve Společenství je povolen a které odpovídají požadavkům nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (2) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (3), jakož i podmínkám označování stanoveným v bodě A přílohy XIV nařízení (ES) č. 1234/2007. |
| --- | --- |

(4)

Náhrady by se měly poskytovat jen pro produkty, jejichž volný pohyb ve Společenství je povolen a které odpovídají požadavkům nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (2) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (3), jakož i podmínkám označování stanoveným v bodě A přílohy XIV nařízení (ES) č. 1234/2007.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Vývozní náhrady podle článku 164 nařízení (ES) č. 1234/2007 se poskytují na produkty a na množství, které jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení za podmínek stanovených v odstavci 2 tohoto článku.

2.   Produkty způsobilé pro náhradu podle odstavce 1 musí splňovat příslušné požadavky nařízení (ES) č. 852/2004 a (ES) č. 853/2004, zejména pokud jde o přípravu ve schváleném zařízení a o dodržení požadavků na označení, které jsou stanoveny v příloze II oddílu I nařízení (ES) č. 853/2004, a požadavků stanovených v bodě A přílohy XIV nařízení (ES) č. 1234/2007.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 23. ledna 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. ledna 2009.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 55.

3

---

PŘÍLOHA

Vývozní náhrady v odvětví vajec od 23. ledna 2009

| Kód produktů | Místo určení | Měrná jednotka | Výše náhrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 0407 00 11 9000 | A02 | EUR/100 ks | 0,78 |
| 0407 00 19 9000 | A02 | EUR/100 ks | 0,39 |
| 0407 00 30 9000 | E09 | EUR/100 kg | 0,00 |
| E10 | EUR/100 kg | 16,00 |
| E19 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0408 11 80 9100 | A03 | EUR/100 kg | 25,10 |
| 0408 19 81 9100 | A03 | EUR/100 kg | 12,60 |
| 0408 19 89 9100 | A03 | EUR/100 kg | 12,60 |
| 0408 91 80 9100 | A03 | EUR/100 kg | 15,90 |
| 0408 99 80 9100 | A03 | EUR/100 kg | 4,00 |
| Pozn.: Kódy produktů a kódy míst určení série „A“ jsou stanoveny v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1), ve znění pozdějších předpisů.
  Ostatní místa určení jsou stanovena takto:






  E09 | Kuvajt, Bahrajn, Omán, Katar, Spojené arabské emiráty, Jemen, Hongkong SAR, Rusko, Turecko. |
| E10 | Jižní Korea, Japonsko, Malajsie, Thajsko, Tchaj-wan, Filipíny. |
| E19 | Všechna místa určení s výjimkou Švýcarska a skupin E09, E10. |

Kód produktů

Místo určení

Měrná jednotka

Výše náhrad

0407 00 11 9000

A02

EUR/100 ks

0,78

0407 00 19 9000

A02

EUR/100 ks

0,39

0407 00 30 9000

E09

EUR/100 kg

0,00

E10

EUR/100 kg

16,00

E19

EUR/100 kg

0,00

0408 11 80 9100

A03

EUR/100 kg

25,10

0408 19 81 9100

A03

EUR/100 kg

12,60

0408 19 89 9100

A03

EUR/100 kg

12,60

0408 91 80 9100

A03

EUR/100 kg

15,90

0408 99 80 9100

A03

EUR/100 kg

4,00

Pozn.: Kódy produktů a kódy míst určení série „A“ jsou stanoveny v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1), ve znění pozdějších předpisů.

Ostatní místa určení jsou stanovena takto:

E09

Kuvajt, Bahrajn, Omán, Katar, Spojené arabské emiráty, Jemen, Hongkong SAR, Rusko, Turecko.

E10

Jižní Korea, Japonsko, Malajsie, Thajsko, Tchaj-wan, Filipíny.

E19

Všechna místa určení s výjimkou Švýcarska a skupin E09, E10.

---

| 23.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 19/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 19/20

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 63/2009

ze dne 22. ledna 2009,

kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví drůbežího masa

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (1), a zejména na čl. 164 odst. 2 poslední pododstavec a článek 170 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 162 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví, že rozdíl mezi cenami produktů uvedených v části XX přílohy I uvedeného nařízení na světovém trhu a jejich cenami na trhu Společenství může být pokryt vývozní náhradou. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 162 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví, že rozdíl mezi cenami produktů uvedených v části XX přílohy I uvedeného nařízení na světovém trhu a jejich cenami na trhu Společenství může být pokryt vývozní náhradou.

| (2) | S ohledem na současnou situaci na trhu s drůbežím masem by měly být vývozní náhrady stanoveny v souladu s pravidly a kritérii uvedenými v článcích 162 až 164, 167, 169 a 170 nařízení (ES) č. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

S ohledem na současnou situaci na trhu s drůbežím masem by měly být vývozní náhrady stanoveny v souladu s pravidly a kritérii uvedenými v článcích 162 až 164, 167, 169 a 170 nařízení (ES) č. 1234/2007.

| (3) | V čl. 164 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se stanoví, že náhrady se mohou lišit podle místa určení, zejména pokud je to nezbytné vzhledem k situaci na světovém trhu, konkrétním požadavkům některých trhů nebo závazkům vyplývajícím z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy. |
| --- | --- |

(3)

V čl. 164 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se stanoví, že náhrady se mohou lišit podle místa určení, zejména pokud je to nezbytné vzhledem k situaci na světovém trhu, konkrétním požadavkům některých trhů nebo závazkům vyplývajícím z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy.

| (4) | Náhrady by se měly poskytovat jen pro produkty, jejichž volný pohyb ve Společenství je povolen a jež jsou opatřeny identifikačním označením podle čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (2). Produkty by měly rovněž splňovat požadavky nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (3). |
| --- | --- |

(4)

Náhrady by se měly poskytovat jen pro produkty, jejichž volný pohyb ve Společenství je povolen a jež jsou opatřeny identifikačním označením podle čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (2). Produkty by měly rovněž splňovat požadavky nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (3).

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Vývozní náhrady podle článku 164 nařízení (ES) č. 1234/2007 se poskytují na produkty a na množství, které jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení za podmínek stanovených v odstavci 2 tohoto článku.

2.   Produkty způsobilé pro náhradu podle odstavce 1 musí splňovat příslušné požadavky nařízení (ES) č. 852/2004 a č. 853/2004, zejména pokud jde o přípravu ve schváleném zařízení a o dodržení požadavků na identifikační označení, které jsou stanoveny v příloze II oddílu I nařízení (ES) č. 853/2004.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 23. ledna 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. ledna 2009.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 55.

2

(3)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 1. Opravené znění: Úř. věst. L 226, 25.6.2004, s. 3.

3

---

PŘÍLOHA

Vývozní náhrady v odvětví drůbežího masa ode dne 23. ledna 2009

| Kód produktů | Místo určení | Měrná jednotka | Výše náhrady |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,94 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,94 |
| 0207 12 10 9900 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0207 12 90 9190 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0207 12 90 9990 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| Pozn.: Kódy produktů a kódy míst určení série „A“ stanovilo nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1), ve znění pozdějších předpisů.
  Ostatní místa určení jsou vymezena takto:






  V03 | A24, Angola, Saúdská Arábie, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Omán, Spojené arabské emiráty, Jordánsko, Jemen, Libanon, Irák, Írán. |

Kód produktů

Místo určení

Měrná jednotka

Výše náhrady

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 pcs

0,94

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 pcs

0,94

0207 12 10 9900

V03

EUR/100 kg

40,00

0207 12 90 9190

V03

EUR/100 kg

40,00

0207 12 90 9990

V03

EUR/100 kg

40,00

Pozn.: Kódy produktů a kódy míst určení série „A“ stanovilo nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1), ve znění pozdějších předpisů.

Ostatní místa určení jsou vymezena takto:

V03

A24, Angola, Saúdská Arábie, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Omán, Spojené arabské emiráty, Jordánsko, Jemen, Libanon, Irák, Írán.

---

| 23.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 19/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 19/22

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 64/2009

ze dne 22. ledna 2009,

kterým se stanoví reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhu) (1), a zejména na článek 143 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2783/75 ze dne 29. října 1975 o společném obchodním režimu pro vaječný albumin a mléčný albumin, a zejména na čl. 3 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 (2) stanovilo prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určilo reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 (2) stanovilo prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určilo reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin.

| (2) | Z pravidelné kontroly údajů, na jejichž základě se stanoví reprezentativní ceny produktů v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i reprezentativní ceny vaječného albuminu, vyplývá nutnost změnit reprezentativní ceny pro dovozy některých produktů s přihlédnutím k cenovým rozdílům podle původu. Je tedy třeba zveřejnit reprezentativní ceny těchto produktů. |
| --- | --- |

(2)

Z pravidelné kontroly údajů, na jejichž základě se stanoví reprezentativní ceny produktů v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i reprezentativní ceny vaječného albuminu, vyplývá nutnost změnit reprezentativní ceny pro dovozy některých produktů s přihlédnutím k cenovým rozdílům podle původu. Je tedy třeba zveřejnit reprezentativní ceny těchto produktů.

| (3) | Vzhledem k situaci na trhu je nezbytné provést tuto změnu co nejdříve. |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k situaci na trhu je nezbytné provést tuto změnu co nejdříve.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (ES) č. 1484/95 se nahrazuje přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. ledna 2009.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 145, 29.6.1995, s. 47.

2

---

PŘÍLOHA

k nařízení Komise ze dne 22. ledna 2009, kterým se stanoví reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95

„PŘÍLOHA I

| Kód KN | Popis | Reprezentativní cena
  (EUR/100 kg) | Jistota podle čl. 3 odst. 3
  (EUR/100 kg) | Původ (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | 70 % kuřata – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a volete, zmrazená | 124,2 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | 65 % kuřata – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a volete, zmrazená | 125,0 | 0 | BR |
| 138,6 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Dělené maso z drůbeže druhu kur domácí, zmrazené | 239,0 | 18 | BR |
| 268,4 | 10 | AR |
| 279,6 | 6 | CL |
| 0207 14 50 | Kuřecí prsa, zmrazená | 180,9 | 9 | BR |
| 0207 14 60 | Kuřecí stehna, zmrazená | 126,7 | 5 | BR |
| 0207 25 10 | 80 % krůty – oškubané, vykuchané, bez hlavy a běháků, s krkem, srdcem, játry a voletem, zmrazené | 213,5 | 0 | BR |
| 0207 27 10 | Dělené maso z krocanů a krůt, zmrazené | 311,9 | 0 | BR |
| 316,5 | 0 | CL |
| 0408 11 80 | Žloutky | 452,7 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Vejce bez skořápky, sušená | 427,9 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Tepelně neupravené přípravky z drůbeže druhu kur domácí | 269,6 | 5 | BR |
| 3502 11 90 | Vaječný albumin, sušený | 604,0 | 0 | AR |

Kód KN

Popis

Reprezentativní cena

(EUR/100 kg)

Jistota podle čl. 3 odst. 3

(EUR/100 kg)

Původ (1)

0207 12 10

70 % kuřata – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a volete, zmrazená

124,2

0

AR

0207 12 90

65 % kuřata – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a volete, zmrazená

125,0

0

BR

138,6

0

AR

0207 14 10

Dělené maso z drůbeže druhu kur domácí, zmrazené

239,0

18

BR

268,4

10

AR

279,6

6

CL

0207 14 50

Kuřecí prsa, zmrazená

180,9

9

BR

0207 14 60

Kuřecí stehna, zmrazená

126,7

5

BR

0207 25 10

80 % krůty – oškubané, vykuchané, bez hlavy a běháků, s krkem, srdcem, játry a voletem, zmrazené

213,5

0

BR

0207 27 10

Dělené maso z krocanů a krůt, zmrazené

311,9

0

BR

316,5

0

CL

0408 11 80

Žloutky

452,7

0

AR

0408 91 80

Vejce bez skořápky, sušená

427,9

0

AR

1602 32 11

Tepelně neupravené přípravky z drůbeže druhu kur domácí

269,6

5

BR

3502 11 90

Vaječný albumin, sušený

604,0

0

AR

---

(1)  Klasifikace zemí stanovena nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód ‚ZZ‘ znamená ‚jiného původu‘.“

1

---

| 23.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 19/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 19/24

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 65/2009

ze dne 22. ledna 2009,

kterým se stanoví sazby náhrad pro vejce a žloutky vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 164 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 162 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví, že rozdíl mezi cenami, jež jsou v případě produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. s) a uvedených v části XIX přílohy I uvedeného nařízení uplatňovány v mezinárodním obchodě, a cenami v rámci Společenství lze pokrýt vývozní náhradou, je-li toto zboží vyváženo ve formě zboží uvedeného v části V přílohy XX uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 162 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví, že rozdíl mezi cenami, jež jsou v případě produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. s) a uvedených v části XIX přílohy I uvedeného nařízení uplatňovány v mezinárodním obchodě, a cenami v rámci Společenství lze pokrýt vývozní náhradou, je-li toto zboží vyváženo ve formě zboží uvedeného v části V přílohy XX uvedeného nařízení.

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 1043/2005 ze dne 30. června 2005, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 3448/93, pokud jde o režim poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad (2), určuje produkty, pro které by měla být stanovena sazba náhrady uplatňovaná v případě vývozu těchto produktů ve formě zboží uvedeného na seznamu v části V přílohy XX nařízení (ES) č. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 1043/2005 ze dne 30. června 2005, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 3448/93, pokud jde o režim poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad (2), určuje produkty, pro které by měla být stanovena sazba náhrady uplatňovaná v případě vývozu těchto produktů ve formě zboží uvedeného na seznamu v části V přílohy XX nařízení (ES) č. 1234/2007.

| (3) | Podle čl. 14 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 1043/2005 by sazba náhrady na 100 kilogramů pro každý z dotčených základních produktů měla být stanovena na stejně dlouhé období jako je období, na které jsou náhrady stanoveny při vývozu stejných, avšak nezpracovaných produktů. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 14 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 1043/2005 by sazba náhrady na 100 kilogramů pro každý z dotčených základních produktů měla být stanovena na stejně dlouhé období jako je období, na které jsou náhrady stanoveny při vývozu stejných, avšak nezpracovaných produktů.

| (4) | Článek 11 Dohody o zemědělství uzavřené během Uruguayského kola stanoví, že vývozní náhrada pro produkt obsažený v určitém zboží nesmí být vyšší, než je náhrada použitelná pro tento produkt vyvážený bez dalšího zpracování. |
| --- | --- |

(4)

Článek 11 Dohody o zemědělství uzavřené během Uruguayského kola stanoví, že vývozní náhrada pro produkt obsažený v určitém zboží nesmí být vyšší, než je náhrada použitelná pro tento produkt vyvážený bez dalšího zpracování.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Sazby náhrad použitelné pro základní produkty uvedené na seznamu v příloze I nařízení (ES) č. 1043/2005 a v čl. 1 odst. 1 písm. s) nařízení (ES) č. 1234/2007 a vyvážené ve formě zboží uvedeného na seznamu v části V přílohy XX nařízení (ES) č. 1234/2007, se stanoví ve výši uvedené v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 23. ledna 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. ledna 2009.

Za Komisi

Heinz ZOUREK

generální ředitel pro podniky a průmysl

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 172, 5.7.2005, s. 24.

2

---

PŘÍLOHA

Sazby náhrad použitelné ode dne 23. ledna 2009 u vajec a žloutků vyvážených ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Popis zboží | Místo určení (1) | Sazba náhrady |
| 0407 00 | Ptačí vejce, ve skořápce, čerstvá, konzervovaná nebo vařená: | | |
| – domácí drůbeže: | | |
| 0407 00 30 | – – ostatní: | | |
| a) | v případě vývozu ovalbuminu kódů KN 3502 11 90 a 3502 19 90 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Popis zboží

Místo určení (1)

Sazba náhrady

0407 00

Ptačí vejce, ve skořápce, čerstvá, konzervovaná nebo vařená:

– domácí drůbeže:

0407 00 30

– – ostatní:

a)

v případě vývozu ovalbuminu kódů KN 3502 11 90 a 3502 19 90

02

0,00

03

16,00

04

0,00

| b) | v případě vývozu ostatního zboží |
| --- | --- |

b)

v případě vývozu ostatního zboží

01

0,00

0408

Ptačí vejce bez skořápky a žloutky, čerstvé, sušené, vařené ve vodě nebo v páře, lisované, zmrazené nebo jinak konzervované, též obsahující přidaný cukr nebo jiná sladidla:

– žloutky

0408 11

– – sušené:

ex 0408 11 80

– – – vhodné k lidské spotřebě:

neobsahující sladidla

01

25,10

0408 19

– – ostatní:

– – – vhodné k lidské spotřebě:

ex 0408 19 81

– – – – tekuté:

neobsahující sladidla

01

12,60

ex 0408 19 89

– – – – zmrazené:

neobsahující sladidla

01

12,60

– ostatní:

0408 91

– – sušené:

ex 0408 91 80

– – – vhodné k lidské spotřebě:

neobsahující sladidla

01

15,90

0408 99

– – ostatní:

ex 0408 99 80

– – – vhodné k lidské spotřebě:

neobsahující sladidla

01

4,00

---

(1)  Místa určení jsou tato:

| 01 | třetí země, v případě Švýcarska a Lichtenštejnska se tyto sazby nepoužijí na zboží, které je uvedené v tabulkách I a II protokolu č. 2 k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací ze dne 22. července 1972, |
| --- | --- |
| 02 | Kuvajt, Bahrajn, Omán, Katar, Spojené arabské emiráty, Jemen, Turecko, Hongkong SAR a Rusko, |
| 03 | Jižní Korea, Japonsko, Malajsie, Thajsko, Tchaj-wan a Filipíny, |
| 04 | všechna místa určení kromě Švýcarska a míst určení uvedených pod čísly 02 a 03. |

01

třetí země, v případě Švýcarska a Lichtenštejnska se tyto sazby nepoužijí na zboží, které je uvedené v tabulkách I a II protokolu č. 2 k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací ze dne 22. července 1972,

02

Kuvajt, Bahrajn, Omán, Katar, Spojené arabské emiráty, Jemen, Turecko, Hongkong SAR a Rusko,

03

Jižní Korea, Japonsko, Malajsie, Thajsko, Tchaj-wan a Filipíny,

04

všechna místa určení kromě Švýcarska a míst určení uvedených pod čísly 02 a 03.

---

| 23.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 19/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 19/26

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 66/2009

ze dne 22. ledna 2009,

kterým se stanoví sazby náhrad použitelné na mléko a mléčné výrobky vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 164 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 162 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví, že rozdíl mezi cenami, jež jsou v případě produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. p) a na seznamu v části XVI přílohy I uvedeného nařízení uplatňovány v mezinárodním obchodě, a cenami v rámci Společenství lze pokrýt vývozní náhradou, je-li toto zboží vyváženo ve formě zboží uvedeného na seznamu v části IV přílohy XX uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 162 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví, že rozdíl mezi cenami, jež jsou v případě produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. p) a na seznamu v části XVI přílohy I uvedeného nařízení uplatňovány v mezinárodním obchodě, a cenami v rámci Společenství lze pokrýt vývozní náhradou, je-li toto zboží vyváženo ve formě zboží uvedeného na seznamu v části IV přílohy XX uvedeného nařízení.

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 1043/2005 ze dne 30. června 2005, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 3448/93, pokud jde o režim poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad (2), určuje produkty, pro které má být stanovena sazba náhrady uplatňovaná v případě vývozu těchto produktů ve formě zboží uvedeného na seznamu v části IV přílohy XX nařízení (ES) č. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 1043/2005 ze dne 30. června 2005, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 3448/93, pokud jde o režim poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad (2), určuje produkty, pro které má být stanovena sazba náhrady uplatňovaná v případě vývozu těchto produktů ve formě zboží uvedeného na seznamu v části IV přílohy XX nařízení (ES) č. 1234/2007.

| (3) | Podle čl. 14 druhého odst. písm. a) nařízení (ES) č. 1043/2005 má být sazba náhrady na 100 kilogramů pro každý z dotčených základních produktů stanovena na stejně dlouhé období jako je období, na které jsou náhrady stanoveny při vývozu stejných, avšak nezpracovaných produktů. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 14 druhého odst. písm. a) nařízení (ES) č. 1043/2005 má být sazba náhrady na 100 kilogramů pro každý z dotčených základních produktů stanovena na stejně dlouhé období jako je období, na které jsou náhrady stanoveny při vývozu stejných, avšak nezpracovaných produktů.

| (4) | Článek 11 Dohody o zemědělství uzavřené během Uruguayského kola stanoví, že vývozní náhrada pro produkt obsažený v určitém zboží nesmí být vyšší, než je náhrada použitelná pro tento produkt vyvážený bez dalšího zpracování. |
| --- | --- |

(4)

Článek 11 Dohody o zemědělství uzavřené během Uruguayského kola stanoví, že vývozní náhrada pro produkt obsažený v určitém zboží nesmí být vyšší, než je náhrada použitelná pro tento produkt vyvážený bez dalšího zpracování.

| (5) | V případě některých mléčných výrobků vyvážených ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, však existuje nebezpečí, že pokud se předem stanoví vysoké sazby náhrad, může to ohrozit závazky přijaté ohledně těchto náhrad. Aby se tomuto nebezpečí předešlo, je nezbytné přijmout vhodná preventivní opatření, aniž by se tím však bránilo uzavírání dlouhodobých smluv. V případě, že jsou sazby náhrad pro tyto produkty stanoveny předem, lze těchto dvou cílů dosáhnout stanovením zvláštních sazeb. |
| --- | --- |

(5)

V případě některých mléčných výrobků vyvážených ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, však existuje nebezpečí, že pokud se předem stanoví vysoké sazby náhrad, může to ohrozit závazky přijaté ohledně těchto náhrad. Aby se tomuto nebezpečí předešlo, je nezbytné přijmout vhodná preventivní opatření, aniž by se tím však bránilo uzavírání dlouhodobých smluv. V případě, že jsou sazby náhrad pro tyto produkty stanoveny předem, lze těchto dvou cílů dosáhnout stanovením zvláštních sazeb.

| (6) | Podle čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 1043/2005 musí být pro stanovení sazby náhrad vzaty v úvahu případně produkční náhrady, podpory nebo jiná opatření s rovnocenným účinkem, která jsou použitelná ve všech členských státech v souladu s nařízením o společné organizaci zemědělských trhů, pro základní produkty uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 1043/2005 nebo na roveň postavené produkty. |
| --- | --- |

(6)

Podle čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 1043/2005 musí být pro stanovení sazby náhrad vzaty v úvahu případně produkční náhrady, podpory nebo jiná opatření s rovnocenným účinkem, která jsou použitelná ve všech členských státech v souladu s nařízením o společné organizaci zemědělských trhů, pro základní produkty uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 1043/2005 nebo na roveň postavené produkty.

| (7) | Podle čl. 100 odst. 1 nařízení (ES) 1234/2007 se podpora poskytuje na odstředěné mléko vyrobené ve Společenství a zpracované na kasein a kaseináty, pokud toto mléko a kasein nebo kaseináty z něho vyrobené splňují určité podmínky. |
| --- | --- |

(7)

Podle čl. 100 odst. 1 nařízení (ES) 1234/2007 se podpora poskytuje na odstředěné mléko vyrobené ve Společenství a zpracované na kasein a kaseináty, pokud toto mléko a kasein nebo kaseináty z něho vyrobené splňují určité podmínky.

| (8) | Nařízení Komise (ES) č. 1898/2005 ze dne 9. listopadu 2005, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o opatření pro odbyt smetany, másla a zahuštěného másla (3), stanoví, že máslo a smetana za snížené ceny by měly být poskytnuty k dispozici odvětvím, která vyrábějí určité výrobky. |
| --- | --- |

(8)

Nařízení Komise (ES) č. 1898/2005 ze dne 9. listopadu 2005, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o opatření pro odbyt smetany, másla a zahuštěného másla (3), stanoví, že máslo a smetana za snížené ceny by měly být poskytnuty k dispozici odvětvím, která vyrábějí určité výrobky.

| (9) | Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou, |
| --- | --- |

(9)

Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Sazby náhrad použitelné pro základní produkty uvedené na seznamu v příloze I nařízení (ES) č. 1043/2005 a v části XVI přílohy I nařízení (ES) č. 1234/2007 a vyvážené ve formě zboží uvedeného na seznamu v části IV přílohy XX nařízení (ES) č. 1234/2007 se stanoví ve výši uvedené v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 23. ledna 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. ledna 2009.

Za Komisi

Heinz ZOUREK

generální ředitel pro podniky a průmysl

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 172, 5.7.2005, s. 24.

2

(3)  Úř. věst. L 308, 25.11.2005, s. 1.

3

---

PŘÍLOHA

Sazby náhrad použitelné od 23. ledna 2009 u některých mléčných výrobků vyvážených ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Popis | Sazba náhrady |
| V případě stanovení náhrad předem | Ostatní |
| ex 0402 10 19 | Mléko sušené, v granulích nebo v jiné pevné formě, neobsahující přidaný cukr ani jiná sladidla, o obsahu tuku nejvýše 1,5 % (PG 2): | | |
| a) | na vývoz zboží s kódem KN 3501 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Popis

Sazba náhrady

V případě stanovení náhrad předem

Ostatní

ex 0402 10 19

Mléko sušené, v granulích nebo v jiné pevné formě, neobsahující přidaný cukr ani jiná sladidla, o obsahu tuku nejvýše 1,5 % (PG 2):

a)

na vývoz zboží s kódem KN 3501

—

—

| b) | na vývoz jiného zboží |
| --- | --- |

b)

na vývoz jiného zboží

17,00

17,00

ex 0402 21 19

Mléko sušené, v granulích nebo v jiné pevné formě, neobsahující přidaný cukr ani jiná sladidla, o obsahu tuku 26 % (PG 3):

| a) | při vývozu zboží obsahujícího (ve formě výrobků postavených na roveň PG 3) máslo či smetanu za snížené ceny, získané podle nařízení (ES) č. 1898/2005 |
| --- | --- |

a)

při vývozu zboží obsahujícího (ve formě výrobků postavených na roveň PG 3) máslo či smetanu za snížené ceny, získané podle nařízení (ES) č. 1898/2005

26,85

26,85

| b) | na vývoz jiného zboží |
| --- | --- |

b)

na vývoz jiného zboží

26,00

26,00

ex 0405 10

Máslo o obsahu tuku 82 % hmotnostních (PG 6):

| a) | při vývozu zboží, jež obsahuje máslo či smetanu za snížené ceny, vyrobené v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení (ES) č. 1898/2005 |
| --- | --- |

a)

při vývozu zboží, jež obsahuje máslo či smetanu za snížené ceny, vyrobené v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení (ES) č. 1898/2005

45,00

45,00

| b) | na vývoz zboží s kódem KN 2106 90 98 obsahujícího 40 % hmotnostních a více mléčného tuku |
| --- | --- |

b)

na vývoz zboží s kódem KN 2106 90 98 obsahujícího 40 % hmotnostních a více mléčného tuku

46,05

46,05

| c) | na vývoz jiného zboží |
| --- | --- |

c)

na vývoz jiného zboží

45,00

45,00

---

(1)  Sazby stanovené v této příloze se nevztahují na vývozy:

| a) | do třetích zemí: Andorry, Svatého stolce (Vatikánského městského státu), Lichtenštejnska, Spojených států amerických, a na zboží uvedené v tabulkách I a II protokolu č. 2 dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací ze dne 22. července 1972 vyvážené do Švýcarské konfederace; |
| --- | --- |

a)

do třetích zemí: Andorry, Svatého stolce (Vatikánského městského státu), Lichtenštejnska, Spojených států amerických, a na zboží uvedené v tabulkách I a II protokolu č. 2 dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací ze dne 22. července 1972 vyvážené do Švýcarské konfederace;

| b) | na území členských států EU, která nejsou součástí celního území Společenství: Ceutu, Melillu, do obcí Livigno a Campione d'Italia, na Helgoland, do Grónska, na Faerské ostrovy a do oblastí Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu. |
| --- | --- |

b)

na území členských států EU, která nejsou součástí celního území Společenství: Ceutu, Melillu, do obcí Livigno a Campione d'Italia, na Helgoland, do Grónska, na Faerské ostrovy a do oblastí Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu.

| c) | Evropská území, za jejichž vnější vztahy převzal odpovědnost některý členský stát a která nejsou součástí celního území Společenství: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Evropská území, za jejichž vnější vztahy převzal odpovědnost některý členský stát a která nejsou součástí celního území Společenství: Gibraltar.

| d) | vývozy uvedené v čl. 36 odst. 1, čl. 44 odst. 1 a čl. 45 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 (Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11). |
| --- | --- |

d)

vývozy uvedené v čl. 36 odst. 1, čl. 44 odst. 1 a čl. 45 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 (Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11).

---

SMĚRNICE

| 23.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 19/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 19/29

---

SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2008/121/ES

ze dne 14. ledna 2009

o názvech textilií (přepracované znění)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/74/ES ze dne 16. prosince 1996 o názvech textilií (3) byla několikrát podstatně změněna (4). Vzhledem k novým změnám by měla být z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti přepracována. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/74/ES ze dne 16. prosince 1996 o názvech textilií (3) byla několikrát podstatně změněna (4). Vzhledem k novým změnám by měla být z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti přepracována.

| (2) | Pokud by se předpisy členských států, které se týkají názvů, složení a označování textilních výrobků, v jednotlivých členských státech lišily, vytvářelo by to překážky řádnému fungování vnitřního trhu. |
| --- | --- |

(2)

Pokud by se předpisy členských států, které se týkají názvů, složení a označování textilních výrobků, v jednotlivých členských státech lišily, vytvářelo by to překážky řádnému fungování vnitřního trhu.

| (3) | Tyto překážky mohou být odstraněny, pokud bude uvádění textilních výrobků na trh na úrovni Společenství podléhat jednotným pravidlům. Je proto nutné harmonizovat názvy textilních vláken a údaje na etiketách, označeních a v průvodních dokladech textilních výrobků v různých stadiích jejich výroby, zpracování a distribuce. |
| --- | --- |

(3)

Tyto překážky mohou být odstraněny, pokud bude uvádění textilních výrobků na trh na úrovni Společenství podléhat jednotným pravidlům. Je proto nutné harmonizovat názvy textilních vláken a údaje na etiketách, označeních a v průvodních dokladech textilních výrobků v různých stadiích jejich výroby, zpracování a distribuce.

| (4) | Úprava by měla zahrnout rovněž některé výrobky, které nejsou vyrobeny výlučně z textilních materiálů, ale obsahují textilie, jež tvoří podstatnou část výrobku nebo na které výrobce, zpracovatel nebo obchodník zvlášť upozorňuje. |
| --- | --- |

(4)

Úprava by měla zahrnout rovněž některé výrobky, které nejsou vyrobeny výlučně z textilních materiálů, ale obsahují textilie, jež tvoří podstatnou část výrobku nebo na které výrobce, zpracovatel nebo obchodník zvlášť upozorňuje.

| (5) | Tolerance týkající se „cizích vláken“, která již byla stanovena pro čisté výrobky, by se měla uplatňovat rovněž pro směsi. |
| --- | --- |

(5)

Tolerance týkající se „cizích vláken“, která již byla stanovena pro čisté výrobky, by se měla uplatňovat rovněž pro směsi.

| (6) | Má-li být dosaženo cílů vnitrostátních předpisů v této oblasti, mělo by být označování povinné. |
| --- | --- |

(6)

Má-li být dosaženo cílů vnitrostátních předpisů v této oblasti, mělo by být označování povinné.

| (7) | V případech, kdy je v době výroby technicky obtížné určit materiálové složení výrobku, lze na etiketě uvést vlákna, která byla v této době známa, pokud představují určitý procentní podíl na hotovém výrobku. |
| --- | --- |

(7)

V případech, kdy je v době výroby technicky obtížné určit materiálové složení výrobku, lze na etiketě uvést vlákna, která byla v této době známa, pokud představují určitý procentní podíl na hotovém výrobku.

| (8) | Pro zabránění rozdílům při uplatňování předpisů ve Společenství je třeba stanovit přesné způsoby označování některých textilních výrobků složených ze dvou nebo více složek a rovněž určit složky textilních výrobků, které není třeba při označování a při analýzách brát v úvahu. |
| --- | --- |

(8)

Pro zabránění rozdílům při uplatňování předpisů ve Společenství je třeba stanovit přesné způsoby označování některých textilních výrobků složených ze dvou nebo více složek a rovněž určit složky textilních výrobků, které není třeba při označování a při analýzách brát v úvahu.

| (9) | Textilní výrobky, u kterých se vyžaduje pouze označování společnou etiketou, a textilní výrobky prodávané v metráži nebo odstřizích by měly být nabízeny k prodeji takovým způsobem, aby se spotřebitel mohl plně seznámit s údaji uvedenými na společném obalu nebo na návinu. Je věcí členských států rozhodovat o opatřeních, která musí být k tomuto účelu přijata. |
| --- | --- |

(9)

Textilní výrobky, u kterých se vyžaduje pouze označování společnou etiketou, a textilní výrobky prodávané v metráži nebo odstřizích by měly být nabízeny k prodeji takovým způsobem, aby se spotřebitel mohl plně seznámit s údaji uvedenými na společném obalu nebo na návinu. Je věcí členských států rozhodovat o opatřeních, která musí být k tomuto účelu přijata.

| (10) | Používání popisů nebo názvů, které se těší zvláštní vážnosti mezi uživateli a zákazníky, by mělo podléhat určitým podmínkám. |
| --- | --- |

(10)

Používání popisů nebo názvů, které se těší zvláštní vážnosti mezi uživateli a zákazníky, by mělo podléhat určitým podmínkám.

| (11) | Je nutné stanovit metody odběru vzorků a analýzy textilií s cílem předejít možným námitkám proti používaným metodám. Prozatímní zachování vnitrostátních metod, které jsou v současné době platné, však není pro uplatňování jednotných pravidel překážkou. |
| --- | --- |

(11)

Je nutné stanovit metody odběru vzorků a analýzy textilií s cílem předejít možným námitkám proti používaným metodám. Prozatímní zachování vnitrostátních metod, které jsou v současné době platné, však není pro uplatňování jednotných pravidel překážkou.

| (12) | Příloha V, která stanoví smluvní přirážky pro přepočet suché hmotnosti každého druhu vlákna zjištěného při analýze pro stanovení obsahu vláken v textilních výrobcích, uvádí v položkách 1, 2 a 3 dvě různé smluvní přirážky pro přepočet u směsí česaných nebo mykaných vláken obsahujících vlnu a/nebo zvířecí chlupy. Laboratoře nemohou vždy odhalit, zda je výrobek zhotoven z česaných nebo mykaných vláken, a v důsledku toho mohou vznikat rozporné výsledky při uplatňování tohoto ustanovení při zkouškách shody textilních výrobků prováděných ve Společenství. Laboratoře by proto měly být oprávněny uplatňovat ve sporných případech jedinou smluvní přirážku. |
| --- | --- |

(12)

Příloha V, která stanoví smluvní přirážky pro přepočet suché hmotnosti každého druhu vlákna zjištěného při analýze pro stanovení obsahu vláken v textilních výrobcích, uvádí v položkách 1, 2 a 3 dvě různé smluvní přirážky pro přepočet u směsí česaných nebo mykaných vláken obsahujících vlnu a/nebo zvířecí chlupy. Laboratoře nemohou vždy odhalit, zda je výrobek zhotoven z česaných nebo mykaných vláken, a v důsledku toho mohou vznikat rozporné výsledky při uplatňování tohoto ustanovení při zkouškách shody textilních výrobků prováděných ve Společenství. Laboratoře by proto měly být oprávněny uplatňovat ve sporných případech jedinou smluvní přirážku.

| (13) | Není vhodné samostatnou směrnicí o textilních výrobcích harmonizovat všechna ustanovení použitelná pro tyto výrobky. |
| --- | --- |

(13)

Není vhodné samostatnou směrnicí o textilních výrobcích harmonizovat všechna ustanovení použitelná pro tyto výrobky.

| (14) | Přílohy III a IV by s ohledem na mimořádnou povahu položek, které obsahují, měly zahrnovat také jiné výrobky nepodléhající povinnému označování etiketami, zejména výrobky „na jedno použití“ nebo výrobky, u kterých je vyžadováno pouze označení společnou etiketou. |
| --- | --- |

(14)

Přílohy III a IV by s ohledem na mimořádnou povahu položek, které obsahují, měly zahrnovat také jiné výrobky nepodléhající povinnému označování etiketami, zejména výrobky „na jedno použití“ nebo výrobky, u kterých je vyžadováno pouze označení společnou etiketou.

| (15) | Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (5). |
| --- | --- |

(15)

Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (5).

| (16) | Zejména je třeba zmocnit Komisi k přizpůsobení příloh I a V technickému pokroku a ke stanovení nových kvantitativních metod analýzy dvousložkových a třísložkových směsí. Jelikož tato opatření mají obecný význam a jejich účelem je změnit jiné než podstatné prvky této směrnice včetně jejím doplněním, musí být přijata regulativním postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(16)

Zejména je třeba zmocnit Komisi k přizpůsobení příloh I a V technickému pokroku a ke stanovení nových kvantitativních metod analýzy dvousložkových a třísložkových směsí. Jelikož tato opatření mají obecný význam a jejich účelem je změnit jiné než podstatné prvky této směrnice včetně jejím doplněním, musí být přijata regulativním postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES.

| (17) | Ustanovení nově zařazená do této směrnice se týkají pouze postupu projednávání ve výborech. Nemusí tudíž být členskými státy provedena. |
| --- | --- |

(17)

Ustanovení nově zařazená do této směrnice se týkají pouze postupu projednávání ve výborech. Nemusí tudíž být členskými státy provedena.

| (18) | Touto směrnicí by neměly být dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení zmíněných směrnic ve vnitrostátním právu uvedených v části B přílohy VI, |
| --- | --- |

(18)

Touto směrnicí by neměly být dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení zmíněných směrnic ve vnitrostátním právu uvedených v části B přílohy VI,

PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

1.   Textilní výrobky mohou být uváděny na trh v rámci Společenství buď před svým průmyslovým zpracováním, nebo během něj, nebo v jakémkoliv stadiu distribuce, pouze pokud jsou v souladu s touto směrnicí.

2.   Tato směrnice se nevztahuje na textilní výrobky, které

| a) | jsou určeny pro vývoz do třetích zemí; |
| --- | --- |

a)

jsou určeny pro vývoz do třetích zemí;

| b) | přicházejí do členských států pod celní kontrolou za účelem tranzitu; |
| --- | --- |

b)

přicházejí do členských států pod celní kontrolou za účelem tranzitu;

| c) | jsou dováženy ze třetích zemí v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku; |
| --- | --- |

c)

jsou dováženy ze třetích zemí v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku;

| d) | jsou předávány domáckým pracovníkům nebo nezávislým podnikům, které dodané materiály dále zpracovávají bez převodu vlastnického práva k těmto výrobkům. |
| --- | --- |

d)

jsou předávány domáckým pracovníkům nebo nezávislým podnikům, které dodané materiály dále zpracovávají bez převodu vlastnického práva k těmto výrobkům.

Článek 2

1.   Pro účely této směrnice se rozumí:

| a) | „textilními výrobky“ surové, částečně nebo zcela opracované, rozpracované nebo zpracované, předupravené nebo zhotovené výrobky, které jsou složeny výhradně z textilních vláken, bez ohledu na použitý postup směsování nebo spojování; |
| --- | --- |

a)

„textilními výrobky“ surové, částečně nebo zcela opracované, rozpracované nebo zpracované, předupravené nebo zhotovené výrobky, které jsou složeny výhradně z textilních vláken, bez ohledu na použitý postup směsování nebo spojování;

| b) | „textilním vláknem“






  i) | útvar charakterizovaný svou ohebností, jemností a vysokým poměrem délky k maximálnímu příčnému rozměru, což jej činí vhodným pro textilní použití, |
| --- | --- | --- |

b)

„textilním vláknem“

i)

útvar charakterizovaný svou ohebností, jemností a vysokým poměrem délky k maximálnímu příčnému rozměru, což jej činí vhodným pro textilní použití,

| ii) | ohebné pásky nebo dutinky se zřejmou šířkou nejvýše 5 mm, včetně pásků řezaných z širších pásů nebo fólií vyrobených z látek používaných pro výrobu vláken uvedených v položkách 19 až 47 v příloze I a vhodných pro textilní použití; „zřejmou šířkou“ se rozumí šířka pásku nebo šířka dutinky ve složeném, zploštělém, slisovaném nebo zkrouceném stavu nebo v případě, že šířka není jednotná, průměrná šířka. |
| --- | --- |

ii)

ohebné pásky nebo dutinky se zřejmou šířkou nejvýše 5 mm, včetně pásků řezaných z širších pásů nebo fólií vyrobených z látek používaných pro výrobu vláken uvedených v položkách 19 až 47 v příloze I a vhodných pro textilní použití; „zřejmou šířkou“ se rozumí šířka pásku nebo šířka dutinky ve složeném, zploštělém, slisovaném nebo zkrouceném stavu nebo v případě, že šířka není jednotná, průměrná šířka.

2.   K níže uvedeným výrobkům se přistupuje jako k textilním výrobkům a vztahuje se na ně tato směrnice:

| a) | výrobky, u nichž tvoří textilní vlákna nejméně 80 % celkové hmotnosti; |
| --- | --- |

a)

výrobky, u nichž tvoří textilní vlákna nejméně 80 % celkové hmotnosti;

| b) | potahy nábytku, deštníků a slunečníků, u nichž tvoří textilní složky nejméně 80 % celkové hmotnosti; obdobně textilní složky vícevrstvých podlahových krytin, matrací a výrobků pro táboření, oteplovací vložky do obuvi, rukavic, palčáků a rukavic bez prstů za předpokladu, že tyto části nebo vložky tvoří nejméně 80 % hmotnosti celého výrobku; |
| --- | --- |

b)

potahy nábytku, deštníků a slunečníků, u nichž tvoří textilní složky nejméně 80 % celkové hmotnosti; obdobně textilní složky vícevrstvých podlahových krytin, matrací a výrobků pro táboření, oteplovací vložky do obuvi, rukavic, palčáků a rukavic bez prstů za předpokladu, že tyto části nebo vložky tvoří nejméně 80 % hmotnosti celého výrobku;

| c) | textilie, které jsou obsaženy v jiných výrobcích a tvoří jejich neoddělitelnou součást, pokud je uvedeno jejich materiálové složení. |
| --- | --- |

c)

textilie, které jsou obsaženy v jiných výrobcích a tvoří jejich neoddělitelnou součást, pokud je uvedeno jejich materiálové složení.

Článek 3

1.   Názvy a popisy vláken ve smyslu článku 2 jsou uvedeny v příloze I.

2.   Použití názvů uvedených v tabulce v příloze I je vyhrazeno pro vlákna, jejichž podstata je specifikována ve stejné položce dané tabulky.

3.   Žádný z těchto názvů nelze používat v žádném jazyce pro jiné vlákno, a to ani samostatně, ani jako přídavné jméno, ani jako základ slova.

4.   Výraz „hedvábí“ nelze používat pro označování tvaru nebo zvláštního provedení nekonečných textilních vláken.

Článek 4

1.   Žádný textilní výrobek nesmí být označen jako „100 %“, „čistý“ nebo „pouze z“, pokud není složen pouze z jednoho druhu vláken; nesmí být použit ani obdobný výraz.

2.   Textilní výrobek může obsahovat až 2 % hmotnostní cizích vláken za předpokladu, že toto množství je opodstatněné technickými důvody a nepřidává se v rámci obvyklé praxe. Tato tolerance se zvyšuje na 5 % v případě textilních výrobků, které prošly procesem mykání.

Článek 5

1.   Vlněný výrobek může být označen jedním z výrazů uvedených v příloze II za předpokladu, že je složen výhradně z vláken, která nebyla dříve součástí hotového výrobku, nebyla vystavena žádnému spřádacímu nebo zplsťovacímu procesu než takovému, který je vyžadován při výrobě tohoto výrobku, a nebyla poškozena zpracováním nebo používáním.

2.   Odchylně od odstavce 1 se mohou k popisu vlny obsažené ve směsi vláken použít výrazy uvedené v příloze II, pokud

| a) | veškerá vlněná vlákna obsažená v této směsi vyhovují požadavkům stanoveným v odstavci 1; |
| --- | --- |

a)

veškerá vlněná vlákna obsažená v této směsi vyhovují požadavkům stanoveným v odstavci 1;

| b) | obsah těchto vlněných vláken tvoří nejméně 25 % celkové hmotnosti této směsi; |
| --- | --- |

b)

obsah těchto vlněných vláken tvoří nejméně 25 % celkové hmotnosti této směsi;

| c) | v případě mykané směsi se vlněná vlákna mísí pouze s jedním dalším vláknem. |
| --- | --- |

c)

v případě mykané směsi se vlněná vlákna mísí pouze s jedním dalším vláknem.

V případech uvedených v tomto odstavci se uvede úplné materiálové složení směsi v procentech.

3.   Tolerance opodstatněná technickými důvody ve spojitosti s výrobou činí maximálně 0,3 % vlákenných příměsí v případě výrobků uvedených v odstavcích 1 a 2, včetně vlněných výrobků, které prošly procesem mykání.

Článek 6

1.   Textilní výrobek složený ze dvou nebo více druhů vláken, z nichž jeden druh tvoří nejméně 85 % celkové hmotnosti, se označí

| a) | buď názvem druhu tohoto vlákna, po němž následuje údaj o jeho hmotnostním podílu v procentech, |
| --- | --- |

a)

buď názvem druhu tohoto vlákna, po němž následuje údaj o jeho hmotnostním podílu v procentech,

| b) | nebo názvem druhu tohoto vlákna, po němž následuje výraz „minimálně 85 %“, |
| --- | --- |

b)

nebo názvem druhu tohoto vlákna, po němž následuje výraz „minimálně 85 %“,

| c) | nebo úplným údajem o materiálovém složení výrobku v procentech. |
| --- | --- |

c)

nebo úplným údajem o materiálovém složení výrobku v procentech.

2.   Textilní výrobek, který se skládá ze dvou nebo více druhů vláken, z nichž žádný druh nedosahuje 85 % celkové hmotnosti, se označí názvem a procentním hmotnostním podílem alespoň dvou hlavních druhů vláken, za nimi se uvedou názvy dalších druhů vláken, která jsou obsažena ve výrobku, v sestupném pořadí podle jejich hmotnostního podílu, s doplněním nebo bez doplnění jejich hmotnostního podílu v procentech. Avšak

| a) | druhy vláken, které tvoří méně než 10 % celkové hmotnosti výrobku, lze společně označit výrazem „jiná vlákna“, za kterým se uvede jejich celkový hmotnostní podíl v procentech; |
| --- | --- |

a)

druhy vláken, které tvoří méně než 10 % celkové hmotnosti výrobku, lze společně označit výrazem „jiná vlákna“, za kterým se uvede jejich celkový hmotnostní podíl v procentech;

| b) | pokud se uvede název druhu vlákna, které tvoří méně než 10 % celkové hmotnosti výrobku, musí být uvedeno úplné materiálové složení daného výrobku v procentech. |
| --- | --- |

b)

pokud se uvede název druhu vlákna, které tvoří méně než 10 % celkové hmotnosti výrobku, musí být uvedeno úplné materiálové složení daného výrobku v procentech.

3.   Výrobky, které mají čistě bavlněnou osnovu a čistě lněný útek, kde procentní podíl lnu činí nejméně 40 % celkové hmotnosti nešlichtované tkaniny, mohou být označeny názvem „směs bavlna – len“, který musí být doplněn specifikací materiálového složení „čistě bavlněná osnova – čistě lněný útek“.

4.   U výrobků, jejichž materiálové složení je v době výroby obtížné určit, je možné použít výrazy „směs vláken“ nebo „nespecifikované složení textilie“.

5.   U textilních výrobků určených pro konečného spotřebitele se u procentních údajů o materiálovém složení uvedených v odstavcích 1 až 4

| a) | toleruje množství cizích vláken do výše 2 % celkové hmotnosti výrobku, pokud je toto množství opodstatněné technickými důvody a nepřidává se v rámci obvyklé praxe; tato tolerance se zvyšuje na 5 % u výrobků, které prošly procesem mykání, aniž je dotčena tolerance uvedená v čl. 5 odst. 3; |
| --- | --- |

a)

toleruje množství cizích vláken do výše 2 % celkové hmotnosti výrobku, pokud je toto množství opodstatněné technickými důvody a nepřidává se v rámci obvyklé praxe; tato tolerance se zvyšuje na 5 % u výrobků, které prošly procesem mykání, aniž je dotčena tolerance uvedená v čl. 5 odst. 3;

| b) | připouští výrobní tolerance 3 % mezi procentním podílem vláken uvedeným na etiketě a procentním podílem zjištěným analýzou ve vztahu k celkové hmotnosti vláken; tato tolerance se vztahuje rovněž na vlákna, která jsou v souladu s odstavcem 2 uváděna v sestupném pořadí podle hmotnosti bez údaje o procentním podílu. Tato tolerance se rovněž uplatní pro účely čl. 5 odst. 2 písm. b). |
| --- | --- |

b)

připouští výrobní tolerance 3 % mezi procentním podílem vláken uvedeným na etiketě a procentním podílem zjištěným analýzou ve vztahu k celkové hmotnosti vláken; tato tolerance se vztahuje rovněž na vlákna, která jsou v souladu s odstavcem 2 uváděna v sestupném pořadí podle hmotnosti bez údaje o procentním podílu. Tato tolerance se rovněž uplatní pro účely čl. 5 odst. 2 písm. b).

Při analýze se tyto tolerance počítají samostatně. Celková hmotnost braná v úvahu při výpočtu tolerance podle písmene b) je hmotnost vláken v hotovém výrobku po odečtení hmotnosti případných cizích vláken zjištěných při uplatnění tolerance podle písmene a).

Kumulování tolerancí uvedených pod písmeny a) a b) se připouští pouze v případě, kdy se zjistí, že případná cizí vlákna zjištěná při analýze podléhající toleranci podle písmene a) mají stejnou chemickou podstatu jako jeden nebo více druhů vláken uvedených na etiketě.

U speciálních textilních výrobků, kde výrobní technologie vyžaduje tolerance vyšší než ty, které jsou uvedeny v písmenech a) a b), mohou být při kontrole shody výrobku podle čl. 13 odst. 1 povoleny vyšší tolerance pouze ve výjimečných případech, a pokud výrobce podá náležité odůvodnění. Členské státy o tom neprodleně uvědomí Komisi.

Článek 7

Aniž jsou dotčeny tolerance stanovené v čl. 4 odst. 2, v čl. 5 odst. 3 a v čl. 6 odst. 5, není v údajích o materiálovém složení směsí vláken v procentech podle článků 4 a 6 nutné uvádět viditelná a izolovatelná vlákna, která jsou určena pouze pro dekorativní účely a nepřesáhnou 7 % celkové hmotnosti hotového výrobku. Totéž platí pro vlákna, která se přidávají do výrobku pro docílení antistatického efektu (např. kovová vlákna) a jejichž množství nepřekročí 2 % hmotnosti hotového výrobku. U výrobků uvedených v čl. 6 odst. 3 se tyto procentní podíly nezapočítávají do hmotnosti tkaniny, ale samostatně do hmotnosti osnovy a hmotnosti útku.

Článek 8

1.   Textilní výrobky ve smyslu této směrnice se opatří etiketou nebo jiným označením vždy, když jsou uváděny na trh pro výrobní nebo obchodní účely. Toto označení etiketami nebo jiné označení může být nahrazeno či doplněno průvodními obchodními doklady, pokud tyto výrobky nejsou určeny k prodeji konečnému spotřebiteli nebo jsou dodávány na zakázku státu anebo jiné právnické osoby veřejného práva nebo – v těch členských státech, kde tento pojem není znám, – obdobného subjektu.

2.   V obchodních dokladech musí být zřetelně uvedeny názvy, popisy a další údaje týkající se obsahu textilních vláken uvedené v článcích 3 až 6 a v přílohách I a II. Tento požadavek vylučuje zejména používání zkratek v kupních smlouvách, fakturách a dodacích listech. Mohou se však použít operační kódy, pokud jsou vysvětleny v dokladu, ve kterém jsou použity.

3.   Jsou-li textilní výrobky nabízeny k prodeji nebo prodávány spotřebiteli, musí být názvy, popisy a další údaje týkající se obsahu textilních vláken a uvedené v článcích 3 až 6 a v přílohách I a II uvedeny zřetelně, čitelně a jednotným písmem, zejména pak v katalozích a prospektech, na obalech, etiketách a jiném označení.

Údaje a informace jiné než ty, které stanoví tato směrnice, musí být zřetelně odděleny. To však neplatí pro ochrannou známku nebo firmu, které mohou být uvedeny bezprostředně před údaji stanovenými v této směrnici nebo za nimi.

Pokud je však textilní výrobek nabízen k prodeji nebo prodáván konečnému spotřebiteli, jak je uvedeno v prvním pododstavci, a uvádí-li se ochranná známka nebo firma, která obsahuje buď samostatně, nebo jako přídavné jméno, nebo jako základ slova některý z názvů uvedených v příloze I nebo výraz, který by s nimi mohl být zaměněn, musí ochranná známka nebo firma bezprostředně předcházet názvům, popisům a dalším údajům týkajícím se obsahu textilních vláken uvedeným v článcích 3 až 6 a v přílohách I a II nebo je následovat a musí být uveden zřetelným, čitelným a jednotným písmem.

4.   Členské státy mohou vyžadovat, aby byly textilní výrobky v případě, že jsou nabízeny k prodeji nebo prodávány konečnému spotřebiteli na jejich území, opatřeny etiketami a dalšími označeními požadovanými tímto článkem také v jejich národních jazycích.

U cívek, návinů, přadének, klubek nebo jiných malých jednotek šicích, látacích a vyšívacích nití mohou členské státy využít možnosti stanovené v prvním pododstavci pouze u společných etiket na obalech nebo u vystavovaného zboží. Aniž jsou dotčeny případy uvedené v položce 18 přílohy IV, mohou být jednotlivé položky označeny v kterémkoli jazyce Společenství.

5.   Členské státy nesmějí zakázat používání popisů nebo údajů jiných než těch, které jsou uvedeny v článcích 3, 4 a 5, a vztahujících se k charakteristikám výrobků, pokud jsou tyto popisy nebo údaje v souladu s jejich korektními obchodními zvyklostmi.

Článek 9

1.   Každý textilní výrobek složený ze dvou nebo více částí, z nichž každá obsahuje rozdílné druhy vláken, musí být označen etiketou, na níž je uveden obsah vláken v každé části. Toto označení není povinné pro části, které tvoří méně než 30 % celkové hmotnosti výrobku, s výjimkou hlavních podšívek.

2.   Pokud dva nebo více textilních výrobků tvoří obvykle jednu jednotku a jsou složeny ze stejných druhů vláken, mohou být označeny pouze jednou etiketou.

3.   Aniž je dotčen článek 12,

| a) | uvádí se materiálové složení následujících korzetářských výrobků tak, že se stanoví buď složení výrobku jako celku, nebo složení dále uvedených částí, a to souhrnně nebo jednotlivě:






  i) | u podprsenek: vnitřní a vnější textilie košíčků a zadního dílu, |
| --- | --- | --- |

a)

uvádí se materiálové složení následujících korzetářských výrobků tak, že se stanoví buď složení výrobku jako celku, nebo složení dále uvedených částí, a to souhrnně nebo jednotlivě:

i)

u podprsenek: vnitřní a vnější textilie košíčků a zadního dílu,

| ii) | u bokovek (podvazkové pásy a podvazkové kalhotky): přední, zadní a postranní výztužné díly, |
| --- | --- |

ii)

u bokovek (podvazkové pásy a podvazkové kalhotky): přední, zadní a postranní výztužné díly,

| iii) | u korzetů: vnější a vnitřní textilie košíčků, přední a zadní výztužné díly a boční díly. |
| --- | --- |

iii)

u korzetů: vnější a vnitřní textilie košíčků, přední a zadní výztužné díly a boční díly.

Materiálové složení korzetářských výrobků, které nejsou uvedeny v prvním pododstavci, se uvede buď pro celý výrobek, nebo souhrnně nebo jednotlivě pro jednotlivé části těchto výrobků; toto označování není povinné pro části, které představují méně než 10 % celkové hmotnosti výrobku.

Označení různých částí uvedených korzetářských výrobků musí být provedeno tak, aby konečný spotřebitel snadno porozuměl, ke které části výrobku se údaje na etiketě vztahují;

| b) | uvádí se materiálové složení textilních výrobků s leptaným tiskem souhrnně pro celý výrobek a může být uvedeno samostatně složení základní textilie a složení textilie s vyleptanými místy. Tyto součásti musí být jmenovitě vyznačeny; |
| --- | --- |

b)

uvádí se materiálové složení textilních výrobků s leptaným tiskem souhrnně pro celý výrobek a může být uvedeno samostatně složení základní textilie a složení textilie s vyleptanými místy. Tyto součásti musí být jmenovitě vyznačeny;

| c) | uvádí se materiálové složení vyšívaných textilních výrobků souhrnně pro celý výrobek a může být uvedeno samostatně složení základní textilie a vyšívacích nití; tyto součásti musí být jmenovitě vyznačeny. Pokud tvoří vyšívané části méně než 10 % povrchu výrobku, stačí uvést složení základní textilie; |
| --- | --- |

c)

uvádí se materiálové složení vyšívaných textilních výrobků souhrnně pro celý výrobek a může být uvedeno samostatně složení základní textilie a vyšívacích nití; tyto součásti musí být jmenovitě vyznačeny. Pokud tvoří vyšívané části méně než 10 % povrchu výrobku, stačí uvést složení základní textilie;

| d) | uvádí se materiálové složení jádrových nití, kde jsou jádro a obal tvořeny různými vlákny a které jsou jako takové nabízeny k prodeji konečnému spotřebiteli, souhrnně pro celý výrobek a může být uvedeno samostatně složení jádra a obalu. Tyto součásti musí být jmenovitě vyznačeny; |
| --- | --- |

d)

uvádí se materiálové složení jádrových nití, kde jsou jádro a obal tvořeny různými vlákny a které jsou jako takové nabízeny k prodeji konečnému spotřebiteli, souhrnně pro celý výrobek a může být uvedeno samostatně složení jádra a obalu. Tyto součásti musí být jmenovitě vyznačeny;

| e) | uvádí se materiálové složení sametových, plyšových a obdobných textilních výrobků souhrnně pro celý výrobek; pokud je u výrobku zřetelně rozlišena základní textilie a užitná vrstva je tvořena jinými vlákny, může být složení těchto dvou částí uvedeno samostatně, což musí být jmenovitě vyznačeno; |
| --- | --- |

e)

uvádí se materiálové složení sametových, plyšových a obdobných textilních výrobků souhrnně pro celý výrobek; pokud je u výrobku zřetelně rozlišena základní textilie a užitná vrstva je tvořena jinými vlákny, může být složení těchto dvou částí uvedeno samostatně, což musí být jmenovitě vyznačeno;

| f) | u podlahových krytin a koberců, u nichž jsou podklad a užitná vrstva tvořeny odlišnými vlákny, lze uvést pouze materiálové složení užitné vrstvy, což musí být jmenovitě vyznačeno. |
| --- | --- |

f)

u podlahových krytin a koberců, u nichž jsou podklad a užitná vrstva tvořeny odlišnými vlákny, lze uvést pouze materiálové složení užitné vrstvy, což musí být jmenovitě vyznačeno.

Článek 10

1.   Odchylně od článků 8 a 9

| a) | nesmějí členské státy u textilních výrobků uvedených v příloze III, které jsou v jednom ze stadií uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. a), vyžadovat označování etiketou ani označení s uvedením názvu nebo materiálového složení. Články 8 a 9 se však použijí, pokud jsou takové výrobky označeny etiketou nebo jiným označením s uvedením názvu nebo materiálového složení anebo ochranné známky nebo firmy, které obsahují buď samostatně, nebo jako přídavné jméno, nebo jako základ slova buď jeden z názvů uvedených v příloze I, nebo název, který by s ním mohl být zaměněn; |
| --- | --- |

a)

nesmějí členské státy u textilních výrobků uvedených v příloze III, které jsou v jednom ze stadií uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. a), vyžadovat označování etiketou ani označení s uvedením názvu nebo materiálového složení. Články 8 a 9 se však použijí, pokud jsou takové výrobky označeny etiketou nebo jiným označením s uvedením názvu nebo materiálového složení anebo ochranné známky nebo firmy, které obsahují buď samostatně, nebo jako přídavné jméno, nebo jako základ slova buď jeden z názvů uvedených v příloze I, nebo název, který by s ním mohl být zaměněn;

| b) | pokud jsou textilní výrobky uvedené v příloze IV stejného typu a materiálového složení, mohou být nabízeny k prodeji společně se společnou etiketou obsahující údaje o materiálovém složení stanovené touto směrnicí; |
| --- | --- |

b)

pokud jsou textilní výrobky uvedené v příloze IV stejného typu a materiálového složení, mohou být nabízeny k prodeji společně se společnou etiketou obsahující údaje o materiálovém složení stanovené touto směrnicí;

| c) | údaje o materiálovém složení textilních výrobků prodávaných v metráži se označují pouze na kusu nebo na návinu, který je nabízen k prodeji. |
| --- | --- |

c)

údaje o materiálovém složení textilních výrobků prodávaných v metráži se označují pouze na kusu nebo na návinu, který je nabízen k prodeji.

2.   Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, aby výrobky uvedené v odst. 1 písm. b) a c) byly nabízeny k prodeji tak, aby se konečný spotřebitel mohl plně seznámit s materiálovým složením těchto výrobků.

Článek 11

Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, aby informace poskytované při uvádění textilních výrobků na trh nemohly být zaměněny s názvy a údaji stanovenými touto směrnicí.

Článek 12

Pro účely uplatňování čl. 8 odst. 1 a dalších ustanovení této směrnice, která se týkají označování textilních výrobků, se při zjišťování procentních podílů vláken uvedených v článcích 4, 5 a 6 nezapočítávají tyto složky:

| a) | u všech textilních výrobků: netextilní části, lemy, etikety a štítky, bordury a prýmky, pokud netvoří nedílnou součást výrobku, knoflíky a spony potažené textilním materiálem, doplňky, ozdoby, nepružné stuhy, pružné nitě a pásky zapracované do specifických a určených míst výrobku a, vzhledem k podmínkám stanoveným v článku 7, viditelná a izolovatelná vlákna výhradně dekorativní povahy a vlákna antistatická; |
| --- | --- |

a)

u všech textilních výrobků: netextilní části, lemy, etikety a štítky, bordury a prýmky, pokud netvoří nedílnou součást výrobku, knoflíky a spony potažené textilním materiálem, doplňky, ozdoby, nepružné stuhy, pružné nitě a pásky zapracované do specifických a určených míst výrobku a, vzhledem k podmínkám stanoveným v článku 7, viditelná a izolovatelná vlákna výhradně dekorativní povahy a vlákna antistatická;

| b) | u podlahových krytin a koberců: všechny části, které netvoří užitný povrch; |
| --- | --- |

b)

u podlahových krytin a koberců: všechny části, které netvoří užitný povrch;

| c) | u potahových textilií: vazné a výplňkové osnovní a útkové nitě, které netvoří součást užitného povrchu; |
| --- | --- |

c)

u potahových textilií: vazné a výplňkové osnovní a útkové nitě, které netvoří součást užitného povrchu;

| d) | u závěsů a záclon: vazné a výplňkové osnovní a útkové nitě, které netvoří součást líce textilie; |
| --- | --- |

d)

u závěsů a záclon: vazné a výplňkové osnovní a útkové nitě, které netvoří součást líce textilie;

| e) | u ostatních textilních výrobků: základní nebo podkladové plošné textilie, výztužné vložky a tuženky, mezipodšívky a podkladová plátna, šicí a spojovací nitě, pokud nenahrazují osnovní nebo útkové nitě ve tkanině, náplně, pokud nemají izolační funkci, a s výhradou čl. 9 odst. 1 podšívky.
  Pro účely tohoto písmene se






  i) | základní nebo podkladové materiály textilních výrobků, které slouží jako podklad užitného povrchu, zejména u přikrývek a oboulícních textilií, a rubová strana u sametů, plyšů a obdobných výrobků nepovažují za odstranitelné podkladové textilie, |
| --- | --- | --- |

e)

u ostatních textilních výrobků: základní nebo podkladové plošné textilie, výztužné vložky a tuženky, mezipodšívky a podkladová plátna, šicí a spojovací nitě, pokud nenahrazují osnovní nebo útkové nitě ve tkanině, náplně, pokud nemají izolační funkci, a s výhradou čl. 9 odst. 1 podšívky.

Pro účely tohoto písmene se

i)

základní nebo podkladové materiály textilních výrobků, které slouží jako podklad užitného povrchu, zejména u přikrývek a oboulícních textilií, a rubová strana u sametů, plyšů a obdobných výrobků nepovažují za odstranitelné podkladové textilie,

| ii) | „výztužnými vložkami a tuženkami“ rozumějí nitě nebo materiály zapracované do specifických a určených míst textilního výrobku za účelem jejich zpevnění nebo zvýšení tuhosti nebo tloušťky; |
| --- | --- |

ii)

„výztužnými vložkami a tuženkami“ rozumějí nitě nebo materiály zapracované do specifických a určených míst textilního výrobku za účelem jejich zpevnění nebo zvýšení tuhosti nebo tloušťky;

| f) | mastné látky, pojiva, plnidla, šlichtovací a preparační prostředky, impregnační materiály, pomocné prostředky pro barvení a tisk a další textilní pomocné přípravky. Pokud neexistují předpisy Společenství, přijmou členské státy veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, aby tyto složky nebyly zastoupeny v množstvích, která by mohla uvést spotřebitele v omyl. |
| --- | --- |

f)

mastné látky, pojiva, plnidla, šlichtovací a preparační prostředky, impregnační materiály, pomocné prostředky pro barvení a tisk a další textilní pomocné přípravky. Pokud neexistují předpisy Společenství, přijmou členské státy veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, aby tyto složky nebyly zastoupeny v množstvích, která by mohla uvést spotřebitele v omyl.

Článek 13

1.   Kontrola, zda materiálové složení textilních výrobků odpovídá informacím poskytovaným podle této směrnice, se provádí za použití metod analýzy stanovených ve směrnicích uvedených v odstavci 2.

Za tímto účelem se vypočtou procentní podíly vláken uvedené v článcích 4, 5 a 6 na základě suché hmotnosti každého druhu vlákna upravené pomocí příslušné smluvní přirážky uvedené v příloze V poté, co byly odstraněny položky uvedené v článku 12.

2.   Metody odběru vzorků a analýzy, které musí být používány v členských státech ke stanovení materiálového složení výrobků, na které se vztahuje tato směrnice, se stanoví v samostatných směrnicích.

Článek 14

1.   Žádný členský stát nesmí z důvodů, které se týkají názvů nebo údajů o materiálovém složení, zakazovat nebo bránit uvádění textilních výrobků, které jsou v souladu s touto směrnicí, na trh.

2.   Tato směrnice nebrání uplatnění předpisů platných v každém členském státě a týkajících se ochrany průmyslového a obchodního vlastnictví, označení provenience, známek původu a potírání nekalé soutěže.

Článek 15

1.   Komise přijímá doplňky k příloze I a doplňky a změny přílohy V, které jsou nezbytné k přizpůsobení uvedených příloh technickému pokroku.

2.   Komise stanoví nové metody kvantitativní analýzy dvousložkových a třísložkových směsí jiné než metody uvedené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 96/73/ES ze dne 16. prosince 1996 o některých metodách kvantitativní analýzy dvousložkových směsí textilních vláken (6) a ve směrnici Rady 73/44/EHS ze dne 26. února 1973 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se kvantitativní analýzy třísložkových směsí textilních vláken (7).

3.   Opatření uvedená v odstavci 1 a 2, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky této směrnice včetně jejím doplněním, se přijímají regulativním postupem s kontrolou uvedeným v čl. 16 odst. 2.

Článek 16

1.   Komisi je nápomocen Výbor pro směrnice o názvech a označování textilií etiketami, zřízený směrnicí 96/73/ES.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

Článek 17

Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 18

Směrnice 96/74/ES ve znění aktů uvedených v části A přílohy VI se zrušuje, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení uvedených směrnic ve vnitrostátním právu stanovených v části B přílohy VI.

Odkazy na zrušenou směrnici se považují za odkazy na tuto směrnici v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze VII.

Článek 19

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 20

Tato směrnice je určena členským státům.

Ve Štrasburku dne 14. ledna 2009.

Za Evropský parlament

předseda

H.-G. PÖTTERING

Za Radu

předseda

A. VONDRA

---

(1)  Úř. věst. C 162, 25.6.2008, s. 40.

1

(2)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 17. června 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 16. prosince 2008.

2

(3)  Úř. věst. L 32, 3.2.1997, s. 38.

3

(4)  Viz část A přílohy VI.

4

(5)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

5

(6)  Úř. věst. L 32, 3.2.1997, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. L 83, 30.3.1973, s. 1.

7

---

PŘÍLOHA I

TABULKA TEXTILNÍCH VLÁKEN

(uvedená v článku 3)

| Číslo | Název | Popis vlákna |
| --- | --- | --- |
| 1 | vlna (1) | vlákno z ovčího nebo jehněčího rouna (ovis aries) |
| 2 | alpaka, lama, velbloud, kašmír, mohér, angora, vikuňa, jak, guanako, kašgora, bobr, vydra, včetně slova „vlna“ nebo „chlupy“ nebo bez těchto slov (1) | chlupy těchto zvířat: alpaka, lama, velbloud, kašmírská koza, angorská koza, angorský králík, vikuňa, jak, guanako, kašgorská koza (kříženec kašmírské a angorské kozy), bobr, vydra |
| 3 | zvířecí chlupy nebo koňské žíně s uvedením nebo bez uvedení druhu zvířete (např. hovězí chlupy, chlupy kozy domácí, koňské žíně) | chlupy různých zvířat neuvedených v položce 1 ani 2 |
| 4 | hedvábí | vlákno získané výlučně ze snovacích žláz hmyzu |
| 5 | bavlna | vlákno získané z tobolek bavlníku (Gossypium) |
| 6 | kapok | vlákno získané z plodu kapoku (Ceiba pentandra) |
| 7 | len | vlákno získané z lýka stonku lnu (Linum usitatissimum) |
| 8 | konopí | vlákno získané z lýka konopí (Cannabis sativa) |
| 9 | juta | vlákno získané z lýka Corchorus olitorius a Colchorus capsularis. Pro účely této směrnice se za jutu považují rovněž lýková vlákna získaná z druhů: Hibiscus cannabinus, Hibiscus sabdariffa, Abutilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata |
| 10 | abaka (manilské konopí) | vlákno získané z pochvy listu Musa textilis |
| 11 | alfa | vlákno získané z listů Stipa tenacissima |
| 12 | kokos | vlákno získané z plodů Cocos nucifera |
| 13 | broom | vlákno získané z lýka Cytisus scoparius a/nebo Spartium junceum |
| 14 | ramie | vlákno získané z lýka Boehmeria nivea a Boehmeria tenacissima |
| 15 | sisal | vlákno získané z listů Agave sisalana |
| 16 | bengálské konopí | vlákno z lýka Crotalaria juncea |
| 17 | henequen | vlákno z lýka Agave fourcroydes |
| 18 | maguey | vlákno z lýka Agave cantala |
| 19 | acetát | vlákno z acetátu celulózy, v němž je nejméně 74 % a nejvýše 92 % hydroxylových skupin acetylováno |
| 20 | alginát | vlákno získané z kovových solí kyseliny alginové |
| 21 | měďnaté vlákno | regenerované celulózové vlákno získané měďnatoamoniakálním postupem |
| 22 | modal | regenerované celulózové vlákno získané modifikovaným viskózovým postupem, s vysokou pevností při přetrhu a vysokým modulem pevnosti za mokra. Pevnost (BC) v klimatizovaném stavu a síla (BM) potřebná k prodloužení o 5 % v mokrém stavu jsou:
  BC (CN) ≥ 1,3 √T + 2 T
  BM (CN) ≥ 0,5 √T
  kde T je průměrná délková hmotnost v decitex |
| 23 | protein | vlákno získané z přírodních proteinových látek, regenerované a stabilizované pomocí chemických činidel |
| 24 | triacetát | vlákno z acetátu celulózy, v němž je nejméně 92 % hydroxylových skupin acetylováno |
| 25 | viskóza | regenerované celulózové vlákno získané viskózovým postupem, při kterém vzniká nekonečné a střižové vlákno |
| 26 | akryl | vlákno z lineárních makromolekul, které mají v řetězci nejméně 85 % hmot. akrylonotrilových jednotek |
| 27 | chlorovlákno | vlákno z lineárních makromolekul, které mají v řetězci více než 50 % hmot. chlorovaných vinylových nebo vinylidenových monomérních jednotek |
| 28 | fluoretylen | vlákno z lineárních makromolekul tvořených fluorovanými alifatickými uhlovodíkovými monomery |
| 29 | modakryl | vlákno z lineárních makromolekul, které mají v řetězci nejméně 50 % a nejvýše 85 % hmot. akrylonitrilových jednotek |
| 30 | polyamid nebo nylon | vlákno ze syntetických lineárních makromolekul, které mají v řetězci opakující se amidové vazby, z nichž nejméně 85 % je připojeno k alifatickým nebo cykloalifatickým jednotkám |
| 31 | aramid | vlákno ze syntetických lineárních makromolekul sestávajících z aromatických skupin spojených amidovými nebo imidovými vazbami, z nichž nejméně 85 % je napojeno přímo na dvě aromatická jádra, a pokud se vyskytují imidové vazby, jejich počet nepřesáhne počet amidových vazeb |
| 32 | polyimid | vlákno ze syntetických lineárních makromolekul, které mají v řetězci opakující se imidové jednotky |
| 33 | lyocel (2) | regenerované celulózové vlákno získané procesem rozpouštění a spřádání v organickém rozpouštědle, bez tvorby derivátů |
| 34 | polylaktid | vlákno tvořené lineárními makromolekulami, které mají v řetězci nejméně 85 % hmot. jednotek esterů mléčné kyseliny odvozených z přirozeně se vyskytujících cukrů, jež má teplotu tání nejméně 135 °C |
| 35 | polyester | vlákno z lineárních makromolekul, které mají v řetězci nejméně 85 % hmot. esteru diolu tereftalátové kyseliny |
| 36 | polyetylen | vlákno z nesubstituovaných alifatických nasycených uhlovodíkových lineárních makromolekul |
| 37 | polypropylen | vlákno tvořené alifatickou nasycenou uhlovodíkovou lineární makromolekulou, kde každý druhý atom uhlíku váže metylovou boční skupinu v izotaktickém uspořádání a bez dalších substitucí |
| 38 | polykarbamid | vlákno z lineárních makromolekul, které mají v řetězci opakující se ureylenovou funkční skupinu (NH-CO-NH) |
| 39 | polyuretan | vlákno z lineárních makromolekul složených z řetězců s opakující se uretanovou funkční skupinou |
| 40 | vinylal | vlákno z lineárních makromolekul, jejichž řetězec je vytvořen z polyvinylalkoholu s různým stupněm acetylace |
| 41 | trivinyl | vlákno složené z akrylonitrilového terpolymeru, chlorovaného vinylového monomeru a třetiny vinylového monomeru, z nichž žádný netvoří 50 % celkové hmotnosti |
| 42 | elastodien | pružné vlákno složené z přírodního nebo syntetického polyizoprenu nebo složené z jednoho nebo více dienů polymerovaných s jedním nebo několika vinylovými monomery nebo bez nich, které po protažení až na trojnásobek své původní délky a po uvolnění znovu rychle nabývá v podstatě své původní délky |
| 43 | elastan | pružné vlákno složené nejméně z 85 % hmot. ze segmentového polyuretanu, které po protažení až na trojnásobek své původní délky a po uvolnění znovu rychle nabývá v podstatě své původní délky |
| 44 | skleněné vlákno | vlákno vyrobené ze skla |
| 45 | název odpovídající materiálu, ze kterého jsou vlákna složena, např. kovová (metalická, metalizovaná), azbestová, papírová, po kterém následuje slovo „nit“ nebo „vlákno“ nebo bez těchto slov | vlákna získaná z různorodých nebo nových materiálů, které nejsou uvedeny jinde v této příloze |
| 46 | elastomultiester | vlákno vytvořené interakcí dvou nebo více chemicky rozdílných lineárních makromolekul ve dvou nebo více odlišných fázích (z nichž žádná nepřesahuje 85 % hmotnostních), obsahující esterové skupiny jako převládající funkční jednotku (minimálně 85 %), které po vhodném zpracování, když se protáhne na jedenapůlnásobek své původní délky, po uvolnění znovu rychle nabývá v podstatě své původní délky |
| 47 | elastolefin | vlákno složené nejméně z 95 % hmotnostních částečně zesítěných makromolekul, vyrobené z etylenu a z alespoň jednoho dalšího olefinu, které po protažení na jedenapůlnásobek své původní délky a po uvolnění znovu rychle nabývá v podstatě své původní délky |

Číslo

Název

Popis vlákna

1

vlna (1)

vlákno z ovčího nebo jehněčího rouna (ovis aries)

2

alpaka, lama, velbloud, kašmír, mohér, angora, vikuňa, jak, guanako, kašgora, bobr, vydra, včetně slova „vlna“ nebo „chlupy“ nebo bez těchto slov (1)

chlupy těchto zvířat: alpaka, lama, velbloud, kašmírská koza, angorská koza, angorský králík, vikuňa, jak, guanako, kašgorská koza (kříženec kašmírské a angorské kozy), bobr, vydra

3

zvířecí chlupy nebo koňské žíně s uvedením nebo bez uvedení druhu zvířete (např. hovězí chlupy, chlupy kozy domácí, koňské žíně)

chlupy různých zvířat neuvedených v položce 1 ani 2

4

hedvábí

vlákno získané výlučně ze snovacích žláz hmyzu

5

bavlna

vlákno získané z tobolek bavlníku (Gossypium)

6

kapok

vlákno získané z plodu kapoku (Ceiba pentandra)

7

len

vlákno získané z lýka stonku lnu (Linum usitatissimum)

8

konopí

vlákno získané z lýka konopí (Cannabis sativa)

9

juta

vlákno získané z lýka Corchorus olitorius a Colchorus capsularis. Pro účely této směrnice se za jutu považují rovněž lýková vlákna získaná z druhů: Hibiscus cannabinus, Hibiscus sabdariffa, Abutilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata

10

abaka (manilské konopí)

vlákno získané z pochvy listu Musa textilis

11

alfa

vlákno získané z listů Stipa tenacissima

12

kokos

vlákno získané z plodů Cocos nucifera

13

broom

vlákno získané z lýka Cytisus scoparius a/nebo Spartium junceum

14

ramie

vlákno získané z lýka Boehmeria nivea a Boehmeria tenacissima

15

sisal

vlákno získané z listů Agave sisalana

16

bengálské konopí

vlákno z lýka Crotalaria juncea

17

henequen

vlákno z lýka Agave fourcroydes

18

maguey

vlákno z lýka Agave cantala

19

acetát

vlákno z acetátu celulózy, v němž je nejméně 74 % a nejvýše 92 % hydroxylových skupin acetylováno

20

alginát

vlákno získané z kovových solí kyseliny alginové

21

měďnaté vlákno

regenerované celulózové vlákno získané měďnatoamoniakálním postupem

22

modal

regenerované celulózové vlákno získané modifikovaným viskózovým postupem, s vysokou pevností při přetrhu a vysokým modulem pevnosti za mokra. Pevnost (BC) v klimatizovaném stavu a síla (BM) potřebná k prodloužení o 5 % v mokrém stavu jsou:

BC (CN) ≥ 1,3 √T + 2 T

BM (CN) ≥ 0,5 √T

kde T je průměrná délková hmotnost v decitex

23

protein

vlákno získané z přírodních proteinových látek, regenerované a stabilizované pomocí chemických činidel

24

triacetát

vlákno z acetátu celulózy, v němž je nejméně 92 % hydroxylových skupin acetylováno

25

viskóza

regenerované celulózové vlákno získané viskózovým postupem, při kterém vzniká nekonečné a střižové vlákno

26

akryl

vlákno z lineárních makromolekul, které mají v řetězci nejméně 85 % hmot. akrylonotrilových jednotek

27

chlorovlákno

vlákno z lineárních makromolekul, které mají v řetězci více než 50 % hmot. chlorovaných vinylových nebo vinylidenových monomérních jednotek

28

fluoretylen

vlákno z lineárních makromolekul tvořených fluorovanými alifatickými uhlovodíkovými monomery

29

modakryl

vlákno z lineárních makromolekul, které mají v řetězci nejméně 50 % a nejvýše 85 % hmot. akrylonitrilových jednotek

30

polyamid nebo nylon

vlákno ze syntetických lineárních makromolekul, které mají v řetězci opakující se amidové vazby, z nichž nejméně 85 % je připojeno k alifatickým nebo cykloalifatickým jednotkám

31

aramid

vlákno ze syntetických lineárních makromolekul sestávajících z aromatických skupin spojených amidovými nebo imidovými vazbami, z nichž nejméně 85 % je napojeno přímo na dvě aromatická jádra, a pokud se vyskytují imidové vazby, jejich počet nepřesáhne počet amidových vazeb

32

polyimid

vlákno ze syntetických lineárních makromolekul, které mají v řetězci opakující se imidové jednotky

33

lyocel (2)

regenerované celulózové vlákno získané procesem rozpouštění a spřádání v organickém rozpouštědle, bez tvorby derivátů

34

polylaktid

vlákno tvořené lineárními makromolekulami, které mají v řetězci nejméně 85 % hmot. jednotek esterů mléčné kyseliny odvozených z přirozeně se vyskytujících cukrů, jež má teplotu tání nejméně 135 °C

35

polyester

vlákno z lineárních makromolekul, které mají v řetězci nejméně 85 % hmot. esteru diolu tereftalátové kyseliny

36

polyetylen

vlákno z nesubstituovaných alifatických nasycených uhlovodíkových lineárních makromolekul

37

polypropylen

vlákno tvořené alifatickou nasycenou uhlovodíkovou lineární makromolekulou, kde každý druhý atom uhlíku váže metylovou boční skupinu v izotaktickém uspořádání a bez dalších substitucí

38

polykarbamid

vlákno z lineárních makromolekul, které mají v řetězci opakující se ureylenovou funkční skupinu (NH-CO-NH)

39

polyuretan

vlákno z lineárních makromolekul složených z řetězců s opakující se uretanovou funkční skupinou

40

vinylal

vlákno z lineárních makromolekul, jejichž řetězec je vytvořen z polyvinylalkoholu s různým stupněm acetylace

41

trivinyl

vlákno složené z akrylonitrilového terpolymeru, chlorovaného vinylového monomeru a třetiny vinylového monomeru, z nichž žádný netvoří 50 % celkové hmotnosti

42

elastodien

pružné vlákno složené z přírodního nebo syntetického polyizoprenu nebo složené z jednoho nebo více dienů polymerovaných s jedním nebo několika vinylovými monomery nebo bez nich, které po protažení až na trojnásobek své původní délky a po uvolnění znovu rychle nabývá v podstatě své původní délky

43

elastan

pružné vlákno složené nejméně z 85 % hmot. ze segmentového polyuretanu, které po protažení až na trojnásobek své původní délky a po uvolnění znovu rychle nabývá v podstatě své původní délky

44

skleněné vlákno

vlákno vyrobené ze skla

45

název odpovídající materiálu, ze kterého jsou vlákna složena, např. kovová (metalická, metalizovaná), azbestová, papírová, po kterém následuje slovo „nit“ nebo „vlákno“ nebo bez těchto slov

vlákna získaná z různorodých nebo nových materiálů, které nejsou uvedeny jinde v této příloze

46

elastomultiester

vlákno vytvořené interakcí dvou nebo více chemicky rozdílných lineárních makromolekul ve dvou nebo více odlišných fázích (z nichž žádná nepřesahuje 85 % hmotnostních), obsahující esterové skupiny jako převládající funkční jednotku (minimálně 85 %), které po vhodném zpracování, když se protáhne na jedenapůlnásobek své původní délky, po uvolnění znovu rychle nabývá v podstatě své původní délky

47

elastolefin

vlákno složené nejméně z 95 % hmotnostních částečně zesítěných makromolekul, vyrobené z etylenu a z alespoň jednoho dalšího olefinu, které po protažení na jedenapůlnásobek své původní délky a po uvolnění znovu rychle nabývá v podstatě své původní délky

---

(1)  Název „vlna“ v položce 1 této přílohy může být rovněž použit k označení směsi vláken z ovčího nebo jehněčího rouna a chlupů uvedených v třetím sloupci položky 2.

Toto ustanovení se vztahuje na textilní výrobky uvedené v článcích 4 a 5 a za předpokladu, že jsou částečně složeny z vláken uvedených v položkách 1 a 2, na výrobky uvedené v článku 6.

(2)  „Organickým rozpouštědlem“ se v podstatě rozumí směs organických chemikálií a vody.

---

PŘÍLOHA II

Výrazy uvedené v čl. 5 odst. 1

| — | : | bulharsky | : | „необработена вълна“, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | španělsky | : | „lana virgen“ nebo „lana de esquilado“, |
| — | : | česky | : | „střižní vlna“, |
| — | : | dánsky | : | „ren, ny uld“, |
| — | : | německy | : | „Schurwolle“, |
| — | : | estonsky | : | „uus vill“, |
| — | : | řecky | : | „παρθένο μαλλί“, |
| — | : | anglicky | : | „virgin wool“ nebo „fleece wool“, |
| — | : | francouzsky | : | „laine vierge“ nebo „laine de tonte“, |
| — | : | italsky | : | „lana vergine“ nebo „lana di tosa“, |
| — | : | lotyšsky | : | „pirmlietojuma vilna“ nebo „jaunvilna“, |
| — | : | litevsky | : | „natūralioji vilna“, |
| — | : | maďarsky | : | „élőgyapjú“, |
| — | : | maltsky | : | „suf verġni“, |
| — | : | holandsky | : | „scheerwol“, |
| — | : | polsky | : | „żywa wełna“, |
| — | : | portugalsky | : | „lã virgem“, |
| — | : | rumunsky | : | „lână virgină“, |
| — | : | slovensky | : | „strižná vlna“, |
| — | : | slovinsky | : | „runska volna“, |
| — | : | finsky | : | „uusi villa“, |
| — | : | švédsky | : | „ren ull“. |

—

:

bulharsky

:

„необработена вълна“,

—

:

španělsky

:

„lana virgen“ nebo „lana de esquilado“,

—

:

česky

:

„střižní vlna“,

—

:

dánsky

:

„ren, ny uld“,

—

:

německy

:

„Schurwolle“,

—

:

estonsky

:

„uus vill“,

—

:

řecky

:

„παρθένο μαλλί“,

—

:

anglicky

:

„virgin wool“ nebo „fleece wool“,

—

:

francouzsky

:

„laine vierge“ nebo „laine de tonte“,

—

:

italsky

:

„lana vergine“ nebo „lana di tosa“,

—

:

lotyšsky

:

„pirmlietojuma vilna“ nebo „jaunvilna“,

—

:

litevsky

:

„natūralioji vilna“,

—

:

maďarsky

:

„élőgyapjú“,

—

:

maltsky

:

„suf verġni“,

—

:

holandsky

:

„scheerwol“,

—

:

polsky

:

„żywa wełna“,

—

:

portugalsky

:

„lã virgem“,

—

:

rumunsky

:

„lână virgină“,

—

:

slovensky

:

„strižná vlna“,

—

:

slovinsky

:

„runska volna“,

—

:

finsky

:

„uusi villa“,

—

:

švédsky

:

„ren ull“.

---

PŘÍLOHA III

Výrobky, které nemohou podléhat povinnému označování etiketami nebo jinému označování

(uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. a))

| 1. | Pásky na přidržování rukávů |
| --- | --- |

1.

Pásky na přidržování rukávů

| 2. | Pásky k hodinkám z textilních materiálů |
| --- | --- |

2.

Pásky k hodinkám z textilních materiálů

| 3. | Etikety a štítky |
| --- | --- |

3.

Etikety a štítky

| 4. | Držáky na nádobí z textilních materiálů s výplní |
| --- | --- |

4.

Držáky na nádobí z textilních materiálů s výplní

| 5. | Kryty na kávové konvice |
| --- | --- |

5.

Kryty na kávové konvice

| 6. | Kryty na čajové konvice |
| --- | --- |

6.

Kryty na čajové konvice

| 7. | Chrániče rukávů |
| --- | --- |

7.

Chrániče rukávů

| 8. | Rukávníky, jiné než z vlasových materiálů |
| --- | --- |

8.

Rukávníky, jiné než z vlasových materiálů

| 9. | Umělé květiny |
| --- | --- |

9.

Umělé květiny

| 10. | Polštářky na jehly |
| --- | --- |

10.

Polštářky na jehly

| 11. | Plachtoviny se zátěrem |
| --- | --- |

11.

Plachtoviny se zátěrem

| 12. | Podkladové a výztužné textilie |
| --- | --- |

12.

Podkladové a výztužné textilie

| 13. | Plsti |
| --- | --- |

13.

Plsti

| 14. | Použité zhotovené textilní výrobky, výslovně takto označené |
| --- | --- |

14.

Použité zhotovené textilní výrobky, výslovně takto označené

| 15. | Kamaše |
| --- | --- |

15.

Kamaše

| 16. | Použité obaly, prodávané jako takové |
| --- | --- |

16.

Použité obaly, prodávané jako takové

| 17. | Plstěné klobouky |
| --- | --- |

17.

Plstěné klobouky

| 18. | Zásobníky měkké a bez výztuhy, sedlářské zboží, z textilních materiálů |
| --- | --- |

18.

Zásobníky měkké a bez výztuhy, sedlářské zboží, z textilních materiálů

| 19. | Cestovní potřeby z textilních materiálů |
| --- | --- |

19.

Cestovní potřeby z textilních materiálů

| 20. | Ručně vyšívané tapisérie, též nedohotovené, a materiály pro jejich výrobu, včetně vyšívacích nití zvláště určených pro takové tapisérie a prodávaných samostatně |
| --- | --- |

20.

Ručně vyšívané tapisérie, též nedohotovené, a materiály pro jejich výrobu, včetně vyšívacích nití zvláště určených pro takové tapisérie a prodávaných samostatně

| 21. | Zdrhovadla |
| --- | --- |

21.

Zdrhovadla

| 22. | Knoflíky a spony potažené textilním materiálem |
| --- | --- |

22.

Knoflíky a spony potažené textilním materiálem

| 23. | Obaly na knihy z textilních materiálů |
| --- | --- |

23.

Obaly na knihy z textilních materiálů

| 24. | Hračky |
| --- | --- |

24.

Hračky

| 25. | Textilní části obuvi, s výjimkou oteplovacích vložek |
| --- | --- |

25.

Textilní části obuvi, s výjimkou oteplovacích vložek

| 26. | Stolní podložky z několika složek o ploše nejvýše 500 cm2 |
| --- | --- |

26.

Stolní podložky z několika složek o ploše nejvýše 500 cm2

| 27. | Ohnivzdorné rukavice a utěrky |
| --- | --- |

27.

Ohnivzdorné rukavice a utěrky

| 28. | Kryty na vajíčka |
| --- | --- |

28.

Kryty na vajíčka

| 29. | Pouzdra na kosmetické potřeby |
| --- | --- |

29.

Pouzdra na kosmetické potřeby

| 30. | Textilní váčky na tabák |
| --- | --- |

30.

Textilní váčky na tabák

| 31. | Textilní pouzdra na brýle, cigarety a doutníky, zapalovače a hřebeny |
| --- | --- |

31.

Textilní pouzdra na brýle, cigarety a doutníky, zapalovače a hřebeny

| 32. | Sportovní chrániče, s výjimkou rukavic |
| --- | --- |

32.

Sportovní chrániče, s výjimkou rukavic

| 33. | Pouzdra na toaletní potřeby |
| --- | --- |

33.

Pouzdra na toaletní potřeby

| 34. | Pouzdra na potřeby k čištění bot |
| --- | --- |

34.

Pouzdra na potřeby k čištění bot

| 35. | Předměty pro použití při pohřbech |
| --- | --- |

35.

Předměty pro použití při pohřbech

| 36. | Výrobky pro jednorázové použití, s výjimkou vaty
  Pro účely této směrnice se za textilní výrobky pro jednorázové použití považují takové, které lze použít pouze jednou nebo po omezenou dobu a jejichž obvyklé použití vylučuje jakoukoli obnovu pro následné použití ke stejnému nebo podobnému účelu. |
| --- | --- |

36.

Výrobky pro jednorázové použití, s výjimkou vaty

Pro účely této směrnice se za textilní výrobky pro jednorázové použití považují takové, které lze použít pouze jednou nebo po omezenou dobu a jejichž obvyklé použití vylučuje jakoukoli obnovu pro následné použití ke stejnému nebo podobnému účelu.

| 37. | Textilní výrobky podléhající pravidlům Evropského lékopisu a v tomto smyslu označené, lékařské a ortopedické obvazy pro opakované použití a obecně ortopedické textilní výrobky |
| --- | --- |

37.

Textilní výrobky podléhající pravidlům Evropského lékopisu a v tomto smyslu označené, lékařské a ortopedické obvazy pro opakované použití a obecně ortopedické textilní výrobky

| 38. | Textilní výrobky včetně provazů, lan a šňůr s výhradou položky 12 přílohy IV, obvykle určené






  a) | k použití jako součásti nástrojů při výrobě a zpracování zboží; |
| --- | --- | --- |

38.

Textilní výrobky včetně provazů, lan a šňůr s výhradou položky 12 přílohy IV, obvykle určené

a)

k použití jako součásti nástrojů při výrobě a zpracování zboží;

| b) | k začlenění do strojů, zařízení (např. topných, klimatizačních nebo osvětlovacích), domácích a jiných spotřebičů, vozidel a dalších dopravních prostředků nebo k jejich provozu, údržbě nebo vybavení, jiné než krycí plachty a textilní příslušenství motorových vozidel prodávané odděleně od těchto vozidel |
| --- | --- |

b)

k začlenění do strojů, zařízení (např. topných, klimatizačních nebo osvětlovacích), domácích a jiných spotřebičů, vozidel a dalších dopravních prostředků nebo k jejich provozu, údržbě nebo vybavení, jiné než krycí plachty a textilní příslušenství motorových vozidel prodávané odděleně od těchto vozidel

| 39. | Ochranné a bezpečnostní textilní výrobky, jako např. bezpečnostní pásy, padáky, záchranné vesty, záchranné skluzavky, věcné prostředky požární ochrany, neprůstřelné vesty a speciální ochranné oděvy (např. pro ochranu proti ohni, chemickým látkám nebo jiným bezpečnostním rizikům) |
| --- | --- |

39.

Ochranné a bezpečnostní textilní výrobky, jako např. bezpečnostní pásy, padáky, záchranné vesty, záchranné skluzavky, věcné prostředky požární ochrany, neprůstřelné vesty a speciální ochranné oděvy (např. pro ochranu proti ohni, chemickým látkám nebo jiným bezpečnostním rizikům)

| 40. | Nafukovací konstrukce (sportovní haly, výstavní stánky, skladovací prostory apod.) za předpokladu, že budou poskytnuty údaje o užitných vlastnostech a technických specifikacích těchto výrobků |
| --- | --- |

40.

Nafukovací konstrukce (sportovní haly, výstavní stánky, skladovací prostory apod.) za předpokladu, že budou poskytnuty údaje o užitných vlastnostech a technických specifikacích těchto výrobků

| 41. | Lodní plachty |
| --- | --- |

41.

Lodní plachty

| 42. | Oblečení pro zvířata |
| --- | --- |

42.

Oblečení pro zvířata

| 43. | Vlajky a prapory |
| --- | --- |

43.

Vlajky a prapory

---

PŘÍLOHA IV

Výrobky, které se povinně označují pouze společnou etiketou nebo jiným společným označením

(uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. b))

| 1. | Hadry na podlahu |
| --- | --- |

1.

Hadry na podlahu

| 2. | Prachovky |
| --- | --- |

2.

Prachovky

| 3. | Lemovky a paspulky |
| --- | --- |

3.

Lemovky a paspulky

| 4. | Prýmky |
| --- | --- |

4.

Prýmky

| 5. | Pásky |
| --- | --- |

5.

Pásky

| 6. | Šle |
| --- | --- |

6.

Šle

| 7. | Podvazky |
| --- | --- |

7.

Podvazky

| 8. | Šněrovadla do bot |
| --- | --- |

8.

Šněrovadla do bot

| 9. | Stuhy |
| --- | --- |

9.

Stuhy

| 10. | Pruženky |
| --- | --- |

10.

Pruženky

| 11. | Nové obaly, prodávané jako takové |
| --- | --- |

11.

Nové obaly, prodávané jako takové

| 12. | Motouzy určené k balení a pro použití v zemědělství; šňůry, provazy a lana, jiné než zařazené do položky 38 přílohy III (1) |
| --- | --- |

12.

Motouzy určené k balení a pro použití v zemědělství; šňůry, provazy a lana, jiné než zařazené do položky 38 přílohy III (1)

| 13. | Podložky na stůl |
| --- | --- |

13.

Podložky na stůl

| 14. | Kapesníky |
| --- | --- |

14.

Kapesníky

| 15. | Síťky na vlasy |
| --- | --- |

15.

Síťky na vlasy

| 16. | Dětské vázanky a motýlky |
| --- | --- |

16.

Dětské vázanky a motýlky

| 17. | Slintáčky a mycí žínky |
| --- | --- |

17.

Slintáčky a mycí žínky

| 18. | Šicí, látací a vyšívací nitě určené k maloobchodnímu prodeji v malých množstvích, jejichž čistá hmotnost nepřekračuje 1 g |
| --- | --- |

18.

Šicí, látací a vyšívací nitě určené k maloobchodnímu prodeji v malých množstvích, jejichž čistá hmotnost nepřekračuje 1 g

| 19. | Tkanice k záclonám, roletám a žaluziím |
| --- | --- |

19.

Tkanice k záclonám, roletám a žaluziím

---

(1)  U výrobků, které spadají pod tuto položku a které jsou prodávány v odstřizích, se společnou etiketou rozumí etiketa na návinu. Provazy a lana spadající pod tuto položku jsou ty, které se používají při horolezectví a při vodních sportech.

---

PŘÍLOHA V

Smluvní přirážky používané k výpočtu hmotnosti vláken obsažených v textilním výrobku

(uvedené v článku 13)

| Číslo vlákna | Vlákna | Procentní podíly |
| --- | --- | --- |
| 1–2 | Vlna a zvířecí chlupy: | |
| česaná vlákna | 18,25 |
| mykaná vlákna | 17,00 (1) |
| 3 | Zvířecí chlupy: | |
| česaná vlákna | 18,25 |
| mykaná vlákna | 17,00 (1) |
| Koňské žíně: | |
| česaná vlákna | 16,00 |
| mykaná vlákna | 15,00 |
| 4 | Hedvábí | 11,00 |
| 5 | Bavlna: | |
| neupravená vlákna | 8,50 |
| mercerovaná vlákna | 10,50 |
| 6 | Kapok | 10,90 |
| 7 | Len | 12,00 |
| 8 | Konopí | 12,00 |
| 9 | Juta | 17,00 |
| 10 | Abaka | 14,00 |
| 11 | ALFA | 14,00 |
| 12 | Kokos | 13,00 |
| 13 | Broom | 14,00 |
| 14 | Ramie (bělené vlákno) | 8,50 |
| 15 | Sisal | 14,00 |
| 16 | Bengálské konopí | 12,00 |
| 17 | Henequen | 14,00 |
| 18 | Maguey | 14,00 |
| 19 | Acetát | 9,00 |
| 20 | Alginát | 20,00 |
| 21 | Měďnaté vlákno | 13,00 |
| 22 | Modal | 13,00 |
| 23 | Protein | 17,00 |
| 24 | Triacetát | 7,00 |
| 25 | Viskóza | 13,00 |
| 26 | Akryl | 2,00 |
| 27 | Chlorovlákno | 2,00 |
| 28 | Fluoretylen | 0,00 |
| 29 | Modakryl | 2,00 |
| 30 | Polyamid nebo nylon: | |
| střižové vlákno | 6,25 |
| nekonečné vlákno | 5,75 |
| 31 | Aramid | 8,00 |
| 32 | Polyimid | 3,50 |
| 33 | Lyocel | 13,00 |
| 34 | Polylaktid | 1,50 |
| 35 | Polyester: | |
| střižové vlákno | 1,50 |
| nekonečné vlákno | 1,50 |
| 36 | Polyetylen | 1,50 |
| 37 | Polypropylen | 2,00 |
| 38 | Polykarbamid | 2,00 |
| 39 | Polyuretan: | |
| střižové vlákno | 3,50 |
| nekonečné vlákno | 3,00 |
| 40 | Vinylal | 5,00 |
| 41 | Trivinyl | 3,00 |
| 42 | Elastodien | 1,00 |
| 43 | Elastan | 1,50 |
| 44 | Skleněné vlákno: | |
| o středním průměru nad 5 μm | 2,00 |
| o středním průměru 5 μm a menším | 3,00 |
| 45 | Kovové vlákno | 2,00 |
| Metalizované vlákno | 2,00 |
| Azbest | 2,00 |
| Papírová nit | 13,75 |
| 46 | Elastomultiester | 1,50 |
| 47 | Elastolefin | 1,50 |

Číslo vlákna

Vlákna

Procentní podíly

1–2

Vlna a zvířecí chlupy:

česaná vlákna

18,25

mykaná vlákna

17,00 (1)

3

Zvířecí chlupy:

česaná vlákna

18,25

mykaná vlákna

17,00 (1)

Koňské žíně:

česaná vlákna

16,00

mykaná vlákna

15,00

4

Hedvábí

11,00

5

Bavlna:

neupravená vlákna

8,50

mercerovaná vlákna

10,50

6

Kapok

10,90

7

Len

12,00

8

Konopí

12,00

9

Juta

17,00

10

Abaka

14,00

11

ALFA

14,00

12

Kokos

13,00

13

Broom

14,00

14

Ramie (bělené vlákno)

8,50

15

Sisal

14,00

16

Bengálské konopí

12,00

17

Henequen

14,00

18

Maguey

14,00

19

Acetát

9,00

20

Alginát

20,00

21

Měďnaté vlákno

13,00

22

Modal

13,00

23

Protein

17,00

24

Triacetát

7,00

25

Viskóza

13,00

26

Akryl

2,00

27

Chlorovlákno

2,00

28

Fluoretylen

0,00

29

Modakryl

2,00

30

Polyamid nebo nylon:

střižové vlákno

6,25

nekonečné vlákno

5,75

31

Aramid

8,00

32

Polyimid

3,50

33

Lyocel

13,00

34

Polylaktid

1,50

35

Polyester:

střižové vlákno

1,50

nekonečné vlákno

1,50

36

Polyetylen

1,50

37

Polypropylen

2,00

38

Polykarbamid

2,00

39

Polyuretan:

střižové vlákno

3,50

nekonečné vlákno

3,00

40

Vinylal

5,00

41

Trivinyl

3,00

42

Elastodien

1,00

43

Elastan

1,50

44

Skleněné vlákno:

o středním průměru nad 5 μm

2,00

o středním průměru 5 μm a menším

3,00

45

Kovové vlákno

2,00

Metalizované vlákno

2,00

Azbest

2,00

Papírová nit

13,75

46

Elastomultiester

1,50

47

Elastolefin

1,50

---

(1)  Smluvní přirážka 17,00 % se rovněž použije, pokud není možné zjistit, zda je textilní výrobek obsahující vlnu a/nebo zvířecí chlupy zhotoven z vláken česaných nebo mykaných.

---

PŘÍLOHA VI

ČÁST A

Zrušená směrnice a její následné změny

(uvedené v článku 18)

| Směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/74/ES
  (Úř. věst. L 32, 3.2.1997, s. 38). | |
| --- | --- |
| Směrnice Komise 97/37/ES
  (Úř. věst. L 169, 27.6.1997, s. 74). | |
| Bod 1.F.2 přílohy II aktu o přistoupení z roku 2003
  (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 66). | |
| Směrnice Komise 2004/34/ES
  (Úř. věst. L 89, 26.3.2004, s. 35). | |
| Směrnice Komise 2006/3/ES
  (Úř. věst. L 5, 10.1.2006, s. 14). | |
| Směrnice Rady 2006/96/ES
  (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 81). | Pouze bod D 2 přílohy |
| Směrnice Komise 2007/3/ES
  (Úř. věst. L 28, 3.2.2007, s. 12). | |

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/74/ES

(Úř. věst. L 32, 3.2.1997, s. 38).

Směrnice Komise 97/37/ES

(Úř. věst. L 169, 27.6.1997, s. 74).

Bod 1.F.2 přílohy II aktu o přistoupení z roku 2003

(Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 66).

Směrnice Komise 2004/34/ES

(Úř. věst. L 89, 26.3.2004, s. 35).

Směrnice Komise 2006/3/ES

(Úř. věst. L 5, 10.1.2006, s. 14).

Směrnice Rady 2006/96/ES

(Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 81).

Pouze bod D 2 přílohy

Směrnice Komise 2007/3/ES

(Úř. věst. L 28, 3.2.2007, s. 12).

ČÁST B

Lhůty pro provedení ve vnitrostátním právu

(uvedené v článku 18)

| Směrnice | Lhůta pro provedení |
| --- | --- |
| 96/74/ES | — |
| 97/37/ES | 1. června 1998 |
| 2004/34/ES | 1. března 2005 |
| 2006/3/ES | 9. ledna 2007 |
| 2006/96/ES | 1. ledna 2007 |
| 2007/3/ES | 2. února 2008 |

Směrnice

Lhůta pro provedení

96/74/ES

—

97/37/ES

1. června 1998

2004/34/ES

1. března 2005

2006/3/ES

9. ledna 2007

2006/96/ES

1. ledna 2007

2007/3/ES

2. února 2008

---

PŘÍLOHA VII

SROVNÁVACÍ TABULKA

| Směrnice 96/74/ES | Tato směrnice |
| --- | --- |
| Článek 1 | Čl. 1 odst. 1 |
| Čl. 2 odst. 1 | Čl. 2 odst. 1 písm. a) |
| Čl. 2 odst. 2 návětí | Čl. 2 odst. 1 písm. b) návětí |
| Čl. 2 odst. 2 první odrážka | Čl. 2 odst. 1 písm. b) bod i) |
| Čl. 2 odst. 2 druhá odrážka | Čl. 2 odst. 1 písm. b) bod ii) |
| Čl. 2 odst. 3 návětí | Čl. 2 odst. 2 návětí |
| Čl. 2 odst. 3 první odrážka | Čl. 2 odst. 2 písm. a) |
| Čl. 2 odst. 3 druhá odrážka | Čl. 2 odst. 2 písm. b) |
| Čl. 2 odst. 3 třetí odrážka | Čl. 2 odst. 2 písm. c) |
| Článek 3 | Článek 3 |
| Článek 4 | Článek 4 |
| Čl. 5 odst. 1 kromě odrážek | Čl. 5 odst. 1 |
| Čl. 5 odst. 1 odrážky | Příloha II |
| Čl. 5 odst. 2 | Čl. 5 odst. 2 |
| Čl. 5 odst. 3 | Čl. 5 odst. 3 |
| Čl. 6 odst. 1 návětí | Čl. 6 odst. 1 návětí |
| Čl. 6 odst. 1 první odrážka | Čl. 6 odst. 1 písm. a) |
| Čl. 6 odst. 1 druhá odrážka | Čl. 6 odst. 1 písm. b) |
| Čl. 6 odst. 1 třetí odrážka | Čl. 6 odst. 1 písm. c) |
| Čl. 6 odst. 2 | Čl. 6 odst. 2 |
| Čl. 6 odst. 3 | Čl. 6 odst. 3 |
| Čl. 6 odst. 4 | Čl. 6 odst. 5 |
| Čl. 6 odst. 5 | Čl. 6 odst. 4 |
| Článek 7 | Článek 7 |
| Čl. 8 odst. 1 | Čl. 8 odst. 1 |
| Čl. 8 odst. 2 písm. a) | Čl. 8 odst. 2 |
| Čl. 8 odst. 2 písm. b) | Čl. 8 odst. 3 |
| Čl. 8 odst. 2 písm. c) | Čl. 8 odst. 4 |
| Čl. 8 odst. 2 písm. d) | Čl. 8 odst. 5 |
| Čl. 9 odst. 1 | Čl. 9 odst. 1 |
| Čl. 9 odst. 2 | Čl. 9 odst. 2 |
| Čl. 9 odst. 3 návětí | Čl. 9 odst. 3 návětí |
| Čl. 9 odst. 3 písm. a) první pododstavec návětí | Čl. 9 odst. 3 písm. a) první pododstavec návětí |
| Čl. 9 odst. 3 písm. a) první pododstavec první odrážka | Čl. 9 odst. 3 písm. a) první pododstavec bod i) |
| Čl. 9 odst. 3 písm. a) první pododstavec druhá odrážka | Čl. 9 odst. 3 písm. a) první pododstavec bod ii) |
| Čl. 9 odst. 3 písm. a) první pododstavec třetí odrážka | Čl. 9 odst. 3 písm. a) první pododstavec bod iii) |
| Čl. 9 odst. 3 písm. a) druhý pododstavec | Čl. 9 odst. 3 písm. a) druhý pododstavec |
| Čl. 9 odst. 3 písm. a) třetí pododstavec | Čl. 9 odst. 3 písm. a) třetí pododstavec |
| Čl. 9 odst. 3 písm. b) až f) | Čl. 9 odst. 3 písm. b) až f) |
| Článek 10 | Článek 10 |
| Článek 11 | Článek 11 |
| Článek 12 návětí | Článek 12 návětí |
| Čl. 12 bod 1 | Čl. 12 písm. a) |
| Čl. 12 bod 2 písm. a) | Čl. 12 písm. b) |
| Čl. 12 bod 2 písm. b) první pododstavec | Čl. 12 písm. c) |
| Čl. 12 bod 2 písm. b) druhý pododstavec | Čl. 12 písm. d) |
| Čl. 12 bod 2 písm. c) první pododstavec | Čl. 12 písm. e) první pododstavec |
| Čl. 12 bod 2 písm. c) druhý pododstavec návětí | Čl. 12 písm. e) druhý pododstavec návětí |
| Čl. 12 bod 2 písm. c) druhý pododstavec první odrážka | Čl. 12 písm. e) druhý pododstavec bod i) |
| Čl. 12 bod 2 písm. c) druhý pododstavec druhá odrážka | Čl. 12 písm. e) druhý pododstavec bod ii) |
| Čl. 12 bod 3 | Čl. 12 písm. f) |
| Článek 13 | Článek 13 |
| Článek 14 | Článek 14 |
| Čl. 15 návětí | Čl. 1 odst. 2 návětí |
| Čl. 15 bod 1 | Čl. 1 odst. 2 písm. a) |
| Čl. 15 bod 2 | Čl. 1 odst. 2 písm. b) |
| Čl. 15 bod 3 | Čl. 1 odst. 2 písm. c) |
| Čl. 15 bod 4 | Čl. 1 odst. 2 písm. d) |
| Článek 16 | Články 15 a 16 |
| Článek 17 | Článek 17 |
| Článek 18 | – |
| – | Článek 18 |
| Čl. 19 první pododstavec | Článek 20 |
| Čl. 19 druhý pododstavec | Článek 19 |
| Příloha I č. 1 až 33 | Příloha I č. 1 až 33 |
| Příloha I č. 33a | Příloha I č. 34 |
| Příloha I č. 34 | Příloha I č. 35 |
| Příloha I č. 35 | Příloha I č. 36 |
| Příloha I č. 36 | Příloha I č. 37 |
| Příloha I č. 37 | Příloha I č. 38 |
| Příloha I č. 38 | Příloha I č. 39 |
| Příloha I č. 39 | Příloha I č. 40 |
| Příloha I č. 40 | Příloha I č. 41 |
| Příloha I č. 41 | Příloha I č. 42 |
| Příloha I č. 42 | Příloha I č. 43 |
| Příloha I č. 43 | Příloha I č. 44 |
| Příloha I č. 44 | Příloha I č. 45 |
| Příloha I č. 45 | Příloha I č. 46 |
| Příloha I č. 46 | Příloha I č. 47 |
| Příloha II č. 1 až 33 | Příloha V č. 1 až 33 |
| Příloha II č. 33a | Příloha V č. 34 |
| Příloha II č. 34 | Příloha V č. 35 |
| Příloha II č. 35 | Příloha V č. 36 |
| Příloha II č. 36 | Příloha V č. 37 |
| Příloha II č. 37 | Příloha V č. 38 |
| Příloha II č. 38 | Příloha V č. 39 |
| Příloha II č. 39 | Příloha V č. 40 |
| Příloha II č. 40 | Příloha V č. 41 |
| Příloha II č. 41 | Příloha V č. 42 |
| Příloha II č. 42 | Příloha V č. 43 |
| Příloha II č. 43 | Příloha V č. 44 |
| Příloha II č. 44 | Příloha V č. 45 |
| Příloha II č. 45 | Příloha V č. 46 |
| Příloha II č. 46 | Příloha V č. 47 |
| Příloha III | Příloha III |
| Příloha IV | Příloha IV |
| Příloha V | – |
| Příloha VI | – |
| – | Příloha VI |
| – | Příloha VII |

Směrnice 96/74/ES

Tato směrnice

Článek 1

Čl. 1 odst. 1

Čl. 2 odst. 1

Čl. 2 odst. 1 písm. a)

Čl. 2 odst. 2 návětí

Čl. 2 odst. 1 písm. b) návětí

Čl. 2 odst. 2 první odrážka

Čl. 2 odst. 1 písm. b) bod i)

Čl. 2 odst. 2 druhá odrážka

Čl. 2 odst. 1 písm. b) bod ii)

Čl. 2 odst. 3 návětí

Čl. 2 odst. 2 návětí

Čl. 2 odst. 3 první odrážka

Čl. 2 odst. 2 písm. a)

Čl. 2 odst. 3 druhá odrážka

Čl. 2 odst. 2 písm. b)

Čl. 2 odst. 3 třetí odrážka

Čl. 2 odst. 2 písm. c)

Článek 3

Článek 3

Článek 4

Článek 4

Čl. 5 odst. 1 kromě odrážek

Čl. 5 odst. 1

Čl. 5 odst. 1 odrážky

Příloha II

Čl. 5 odst. 2

Čl. 5 odst. 2

Čl. 5 odst. 3

Čl. 5 odst. 3

Čl. 6 odst. 1 návětí

Čl. 6 odst. 1 návětí

Čl. 6 odst. 1 první odrážka

Čl. 6 odst. 1 písm. a)

Čl. 6 odst. 1 druhá odrážka

Čl. 6 odst. 1 písm. b)

Čl. 6 odst. 1 třetí odrážka

Čl. 6 odst. 1 písm. c)

Čl. 6 odst. 2

Čl. 6 odst. 2

Čl. 6 odst. 3

Čl. 6 odst. 3

Čl. 6 odst. 4

Čl. 6 odst. 5

Čl. 6 odst. 5

Čl. 6 odst. 4

Článek 7

Článek 7

Čl. 8 odst. 1

Čl. 8 odst. 1

Čl. 8 odst. 2 písm. a)

Čl. 8 odst. 2

Čl. 8 odst. 2 písm. b)

Čl. 8 odst. 3

Čl. 8 odst. 2 písm. c)

Čl. 8 odst. 4

Čl. 8 odst. 2 písm. d)

Čl. 8 odst. 5

Čl. 9 odst. 1

Čl. 9 odst. 1

Čl. 9 odst. 2

Čl. 9 odst. 2

Čl. 9 odst. 3 návětí

Čl. 9 odst. 3 návětí

Čl. 9 odst. 3 písm. a) první pododstavec návětí

Čl. 9 odst. 3 písm. a) první pododstavec návětí

Čl. 9 odst. 3 písm. a) první pododstavec první odrážka

Čl. 9 odst. 3 písm. a) první pododstavec bod i)

Čl. 9 odst. 3 písm. a) první pododstavec druhá odrážka

Čl. 9 odst. 3 písm. a) první pododstavec bod ii)

Čl. 9 odst. 3 písm. a) první pododstavec třetí odrážka

Čl. 9 odst. 3 písm. a) první pododstavec bod iii)

Čl. 9 odst. 3 písm. a) druhý pododstavec

Čl. 9 odst. 3 písm. a) druhý pododstavec

Čl. 9 odst. 3 písm. a) třetí pododstavec

Čl. 9 odst. 3 písm. a) třetí pododstavec

Čl. 9 odst. 3 písm. b) až f)

Čl. 9 odst. 3 písm. b) až f)

Článek 10

Článek 10

Článek 11

Článek 11

Článek 12 návětí

Článek 12 návětí

Čl. 12 bod 1

Čl. 12 písm. a)

Čl. 12 bod 2 písm. a)

Čl. 12 písm. b)

Čl. 12 bod 2 písm. b) první pododstavec

Čl. 12 písm. c)

Čl. 12 bod 2 písm. b) druhý pododstavec

Čl. 12 písm. d)

Čl. 12 bod 2 písm. c) první pododstavec

Čl. 12 písm. e) první pododstavec

Čl. 12 bod 2 písm. c) druhý pododstavec návětí

Čl. 12 písm. e) druhý pododstavec návětí

Čl. 12 bod 2 písm. c) druhý pododstavec první odrážka

Čl. 12 písm. e) druhý pododstavec bod i)

Čl. 12 bod 2 písm. c) druhý pododstavec druhá odrážka

Čl. 12 písm. e) druhý pododstavec bod ii)

Čl. 12 bod 3

Čl. 12 písm. f)

Článek 13

Článek 13

Článek 14

Článek 14

Čl. 15 návětí

Čl. 1 odst. 2 návětí

Čl. 15 bod 1

Čl. 1 odst. 2 písm. a)

Čl. 15 bod 2

Čl. 1 odst. 2 písm. b)

Čl. 15 bod 3

Čl. 1 odst. 2 písm. c)

Čl. 15 bod 4

Čl. 1 odst. 2 písm. d)

Článek 16

Články 15 a 16

Článek 17

Článek 17

Článek 18

–

–

Článek 18

Čl. 19 první pododstavec

Článek 20

Čl. 19 druhý pododstavec

Článek 19

Příloha I č. 1 až 33

Příloha I č. 1 až 33

Příloha I č. 33a

Příloha I č. 34

Příloha I č. 34

Příloha I č. 35

Příloha I č. 35

Příloha I č. 36

Příloha I č. 36

Příloha I č. 37

Příloha I č. 37

Příloha I č. 38

Příloha I č. 38

Příloha I č. 39

Příloha I č. 39

Příloha I č. 40

Příloha I č. 40

Příloha I č. 41

Příloha I č. 41

Příloha I č. 42

Příloha I č. 42

Příloha I č. 43

Příloha I č. 43

Příloha I č. 44

Příloha I č. 44

Příloha I č. 45

Příloha I č. 45

Příloha I č. 46

Příloha I č. 46

Příloha I č. 47

Příloha II č. 1 až 33

Příloha V č. 1 až 33

Příloha II č. 33a

Příloha V č. 34

Příloha II č. 34

Příloha V č. 35

Příloha II č. 35

Příloha V č. 36

Příloha II č. 36

Příloha V č. 37

Příloha II č. 37

Příloha V č. 38

Příloha II č. 38

Příloha V č. 39

Příloha II č. 39

Příloha V č. 40

Příloha II č. 40

Příloha V č. 41

Příloha II č. 41

Příloha V č. 42

Příloha II č. 42

Příloha V č. 43

Příloha II č. 43

Příloha V č. 44

Příloha II č. 44

Příloha V č. 45

Příloha II č. 45

Příloha V č. 46

Příloha II č. 46

Příloha V č. 47

Příloha III

Příloha III

Příloha IV

Příloha IV

Příloha V

–

Příloha VI

–

–

Příloha VI

–

Příloha VII

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Evropský parlament a Rada

| 23.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 19/49 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 19/49

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

ze dne 18. prosince 2008

o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti podle bodu 27 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení

(2009/45/ES)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1), a zejména na pátý odstavec bodu 27 uvedené dohody,

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k tomu, že obě složky rozpočtového orgánu na dohodovacím jednání dne 21. listopadu 2008 souhlasily s mobilizací nástroje pružnosti za účelem navýšení prostředků v rozpočtu na rok 2009 – nad úroveň stropů stanovených pro okruh 4 – o částku 420 milionů EUR na financování nástroje rychlé reakce na rostoucí ceny potravin v rozvojových zemích,

ROZHODLY TAKTO:

Článek 1

V souhrnném rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2009 se pro získání částky 420 milionů EUR na prostředky na závazky použije nástroj pružnosti.

Tato částka bude použita jako doplněk financování nástroje rychlé reakce na rostoucí ceny potravin v rozvojových zemích v rámci okruhu 4.

Článek 2

Toto rozhodnutí bude vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie.

Ve Štrasburku dne 18. prosince 2008.

Za Evropský parlament

předseda

H.-G. PÖTTERING

Za Radu

předseda

E. WOERTH

---

(1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

---

Komise

| 23.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 19/50 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 19/50

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 19. prosince 2008

o vynětí některých služeb v poštovním odvětví ve Švédsku z použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb

(oznámeno pod číslem K(2008) 8409)

(Pouze švédské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2009/46/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (1), a zejména na čl. 30 odst. 4 a 6 uvedené směrnice,

s ohledem na žádost předloženou prostřednictvím elektronické pošty podnikem Posten AB Švédsko (dále jen „Švédská pošta“) dne 19. června 2008,

po konzultaci Poradního výboru pro veřejné zakázky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   SKUTEČNOSTI

| (1) | Dne 19. června 2008 poslala Švédská pošta Komisi elektronickou poštou žádost podle čl. 30 odst. 5 směrnice 2004/17/ES. Podle čl. 30 odst. 5 prvního pododstavce o ní Komise informovala švédské orgány dopisem ze dne 25. června 2008, na který švédské orgány po žádosti o prodloužení termínu odpověděly prostřednictvím e-mailu dne 2. září 2008. Komise si také elektronickou poštou ze dne 30. července 2008 vyžádala doplňující informace od Švédské pošty, které Švédská pošta předala prostřednictvím elektronické pošty dne 15. srpna 2008. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. června 2008 poslala Švédská pošta Komisi elektronickou poštou žádost podle čl. 30 odst. 5 směrnice 2004/17/ES. Podle čl. 30 odst. 5 prvního pododstavce o ní Komise informovala švédské orgány dopisem ze dne 25. června 2008, na který švédské orgány po žádosti o prodloužení termínu odpověděly prostřednictvím e-mailu dne 2. září 2008. Komise si také elektronickou poštou ze dne 30. července 2008 vyžádala doplňující informace od Švédské pošty, které Švédská pošta předala prostřednictvím elektronické pošty dne 15. srpna 2008.

| (2) | Žádost předložená Švédskou poštou se týká některých poštovních služeb, jakož i některých služeb jiných než poštovních ve Švédsku. Služby jsou v žádosti popsány takto:






  a) | adresné listovní služby první třídy (mezi spotřebiteli, mezi spotřebitelem a podnikem, mezi podniky a mezi podnikem a spotřebitelem), a to vnitrostátní i mezinárodní; tato kategorie zahrnuje rovněž prioritní distribuci novin a expresní služby; |
| --- | --- | --- |

(2)

Žádost předložená Švédskou poštou se týká některých poštovních služeb, jakož i některých služeb jiných než poštovních ve Švédsku. Služby jsou v žádosti popsány takto:

a)

adresné listovní služby první třídy (mezi spotřebiteli, mezi spotřebitelem a podnikem, mezi podniky a mezi podnikem a spotřebitelem), a to vnitrostátní i mezinárodní; tato kategorie zahrnuje rovněž prioritní distribuci novin a expresní služby;

| b) | neprioritní listovní služby, včetně tzv. služeb „e-brev“, distribuce neprioritních novin a adresných reklamních zásilek. E-brev je služba, při které zákazník předkládá materiál na elektronickém médiu a ten je potom prostřednictvím tiskové a obálkové služby převeden na fyzické dopisy, které jsou spojeny s poštovní službou; v rámci této kategorie služeb dochází k dalšímu rozlišení podle skutečnosti, zda se určité typy zásilek odlišně zpracovávají a odlišně oceňují. Je tedy zásadní rozdíl mezi jednotlivými zásilkami a velkými tříděnými zásilkami (nazývanými rovněž předem roztříděné hromadné zásilky). U této poslední kategorie se zásilky navíc rozlišují podle zeměpisné oblasti, ve které je služba nabízena, tj. na velké tříděné zásilky v metropolitních oblastech (2) a velké tříděné zásilky kdekoli ve Švédsku. Velmi důležitým důsledkem tohoto rozlišení je rozdílnost cen v závislosti na tom, kde jsou služby poskytovány, přičemž tyto rozdíly jsou opravdu výrazné (3). Pro účely tohoto rozhodnutí budou proto posuzovány tři různé služby, a to






  — | neprioritní listovní služby obecně, tj. všechny výše popsané neprioritní listovní služby s výjimkou: |
| --- | --- | --- |

b)

neprioritní listovní služby, včetně tzv. služeb „e-brev“, distribuce neprioritních novin a adresných reklamních zásilek. E-brev je služba, při které zákazník předkládá materiál na elektronickém médiu a ten je potom prostřednictvím tiskové a obálkové služby převeden na fyzické dopisy, které jsou spojeny s poštovní službou; v rámci této kategorie služeb dochází k dalšímu rozlišení podle skutečnosti, zda se určité typy zásilek odlišně zpracovávají a odlišně oceňují. Je tedy zásadní rozdíl mezi jednotlivými zásilkami a velkými tříděnými zásilkami (nazývanými rovněž předem roztříděné hromadné zásilky). U této poslední kategorie se zásilky navíc rozlišují podle zeměpisné oblasti, ve které je služba nabízena, tj. na velké tříděné zásilky v metropolitních oblastech (2) a velké tříděné zásilky kdekoli ve Švédsku. Velmi důležitým důsledkem tohoto rozlišení je rozdílnost cen v závislosti na tom, kde jsou služby poskytovány, přičemž tyto rozdíly jsou opravdu výrazné (3). Pro účely tohoto rozhodnutí budou proto posuzovány tři různé služby, a to

—

neprioritní listovní služby obecně, tj. všechny výše popsané neprioritní listovní služby s výjimkou:

| — | velkých tříděných neprioritních zásilek v metropolitních oblastech a |
| --- | --- |

—

velkých tříděných neprioritních zásilek v metropolitních oblastech a

| — | velkých tříděných neprioritních zásilek v jiných než metropolitních oblastech Švédska; |
| --- | --- |

—

velkých tříděných neprioritních zásilek v jiných než metropolitních oblastech Švédska;

| c) | služby v oblasti neadresných reklamních zásilek; |
| --- | --- |

c)

služby v oblasti neadresných reklamních zásilek;

| d) | vnitrostátní běžné balíkové služby mezi podniky; |
| --- | --- |

d)

vnitrostátní běžné balíkové služby mezi podniky;

| e) | vnitrostátní běžné balíkové služby mezi podnikem a spotřebitelem; |
| --- | --- |

e)

vnitrostátní běžné balíkové služby mezi podnikem a spotřebitelem;

| f) | vnitrostátní spotřebitelské běžné balíkové služby (mezi spotřebiteli a mezi spotřebitelem a podnikem); |
| --- | --- |

f)

vnitrostátní spotřebitelské běžné balíkové služby (mezi spotřebiteli a mezi spotřebitelem a podnikem);

| g) | vnitrostátní expresní a kurýrní balíkové služby; |
| --- | --- |

g)

vnitrostátní expresní a kurýrní balíkové služby;

| h) | mezinárodní balíkové služby (mezi podniky, podnikem a spotřebitelem, spotřebitelem a podnikem a mezi spotřebiteli), tj. služby vztahující se na balíky pocházející z území mimo Švédska a služby vztahující se na balíky, které mají být doručeny mimo území Švédska; |
| --- | --- |

h)

mezinárodní balíkové služby (mezi podniky, podnikem a spotřebitelem, spotřebitelem a podnikem a mezi spotřebiteli), tj. služby vztahující se na balíky pocházející z území mimo Švédska a služby vztahující se na balíky, které mají být doručeny mimo území Švédska;

| i) | vnitrostátní paletové služby (nazývané rovněž služby v oblasti lehkého zboží, tj. služby vztahující se na zboží o hmotnosti zhruba do 1 000 kg); |
| --- | --- |

i)

vnitrostátní paletové služby (nazývané rovněž služby v oblasti lehkého zboží, tj. služby vztahující se na zboží o hmotnosti zhruba do 1 000 kg);

| j) | filatelistické služby; |
| --- | --- |

j)

filatelistické služby;

| k) | externí logistika (Third Party Logistics, Fourth Party Logistics) vymezená jako služby zahrnující dovoz, skladování a distribuci, jakož i řízení, kontrolu a rozvoj toků zboží spotřebitelů; |
| --- | --- |

k)

externí logistika (Third Party Logistics, Fourth Party Logistics) vymezená jako služby zahrnující dovoz, skladování a distribuci, jakož i řízení, kontrolu a rozvoj toků zboží spotřebitelů;

| l) | externí zajišťování interních kancelářských služeb. V žádosti je popsáno takto: „Poštovní služba vyžaduje, aby běžná interní činnost vedení pošty byla řízena externím účastníkem trhu s cílem uvolnit interní zdroje a zvýšit podnikovou efektivnost. Poštovní služba je součástí trhu externího zajišťování interních kancelářských služeb, který zahrnuje řadu jiných služeb. Na tomto trhu působí řada podniků a služby, které poskytují, jsou různé. Služby jsou různým způsobem provázány a někdy zahrnují většinu služeb, jež je možné považovat za součást poštovní služby, zatímco v jiných případech zahrnují pouze některé služby a důraz je potom kladen např. na úklidové služby.“ |
| --- | --- |

l)

externí zajišťování interních kancelářských služeb. V žádosti je popsáno takto: „Poštovní služba vyžaduje, aby běžná interní činnost vedení pošty byla řízena externím účastníkem trhu s cílem uvolnit interní zdroje a zvýšit podnikovou efektivnost. Poštovní služba je součástí trhu externího zajišťování interních kancelářských služeb, který zahrnuje řadu jiných služeb. Na tomto trhu působí řada podniků a služby, které poskytují, jsou různé. Služby jsou různým způsobem provázány a někdy zahrnují většinu služeb, jež je možné považovat za součást poštovní služby, zatímco v jiných případech zahrnují pouze některé služby a důraz je potom kladen např. na úklidové služby.“

| (3) | V žádosti se dále zmiňuje služba spočívající v poskytování poštovních schránek, žadatel však dochází ke správnému závěru, že jde o doplňkovou službu, která by měla být považována za součást poskytování přístupu k poštovní infrastruktuře. Nemůže proto být předmětem nezávislého rozhodnutí podle článku 30. |
| --- | --- |

(3)

V žádosti se dále zmiňuje služba spočívající v poskytování poštovních schránek, žadatel však dochází ke správnému závěru, že jde o doplňkovou službu, která by měla být považována za součást poskytování přístupu k poštovní infrastruktuře. Nemůže proto být předmětem nezávislého rozhodnutí podle článku 30.

| (4) | K žádosti jsou připojeny závěry nezávislého vnitrostátního orgánu Konkurrensverket (4) (švédský orgán pro hospodářskou soutěž), jehož hlavní poznámky a závěry jsou tyto: „Konkurrensverket nemá žádné rozhodující námitky proti způsobu, kterým [Švédská pošta] vymezila relevantní trhy. (...) Popis stávající a rostoucí hospodářské soutěže, které je [Švédská pošta] vystavena ze strany nových podniků v poštovním odvětví, je správný, což se týká především hustě obydlených oblastí. (...) Švédsko je však řídce obydlené a má velké zeměpisné oblasti, které nebudou v současné době a pravděpodobně ani v blízké budoucnosti pro nové podniky natolik komerčně zajímavé, aby se v nich usadily [tzn. aby zde poskytovaly poštovní služby]. To znamená, že [Švédská pošta] bude i v budoucnu jediným tržním provozovatelem nebo bude mít alespoň velmi silnou pozici v určitých částech švédského poštovního trhu. (...) Na závěr se Konkurrensverket domnívá, že žádost [Švédské pošty] podle článku 30 směrnice 2004/17/ES splňuje požadavky pro udělení výjimky pro trhy zmíněné [v této směrnici]. (...)“ |
| --- | --- |

(4)

K žádosti jsou připojeny závěry nezávislého vnitrostátního orgánu Konkurrensverket (4) (švédský orgán pro hospodářskou soutěž), jehož hlavní poznámky a závěry jsou tyto: „Konkurrensverket nemá žádné rozhodující námitky proti způsobu, kterým [Švédská pošta] vymezila relevantní trhy. (...) Popis stávající a rostoucí hospodářské soutěže, které je [Švédská pošta] vystavena ze strany nových podniků v poštovním odvětví, je správný, což se týká především hustě obydlených oblastí. (...) Švédsko je však řídce obydlené a má velké zeměpisné oblasti, které nebudou v současné době a pravděpodobně ani v blízké budoucnosti pro nové podniky natolik komerčně zajímavé, aby se v nich usadily [tzn. aby zde poskytovaly poštovní služby]. To znamená, že [Švédská pošta] bude i v budoucnu jediným tržním provozovatelem nebo bude mít alespoň velmi silnou pozici v určitých částech švédského poštovního trhu. (...) Na závěr se Konkurrensverket domnívá, že žádost [Švédské pošty] podle článku 30 směrnice 2004/17/ES splňuje požadavky pro udělení výjimky pro trhy zmíněné [v této směrnici]. (...)“

II.   PRÁVNÍ RÁMEC

| (5) | Článek 30 směrnice 2004/17/ES stanoví, že zakázky určené pro umožnění výkonu některé z činností, na něž se směrnice 2004/17/ES vztahuje, se touto směrnicí neřídí, pokud je v členském státě, ve kterém je činnost vykonávána, činnost přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Přímé vystavení hospodářské soutěži se posuzuje na základě objektivních kritérií s přihlédnutím ke zvláštním rysům dotčeného odvětví. Přístup na trh se považuje za neomezený, pokud členský stát provedl a uplatňuje příslušné právní předpisy Společenství o otevření daného odvětví či jeho části. |
| --- | --- |

(5)

Článek 30 směrnice 2004/17/ES stanoví, že zakázky určené pro umožnění výkonu některé z činností, na něž se směrnice 2004/17/ES vztahuje, se touto směrnicí neřídí, pokud je v členském státě, ve kterém je činnost vykonávána, činnost přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Přímé vystavení hospodářské soutěži se posuzuje na základě objektivních kritérií s přihlédnutím ke zvláštním rysům dotčeného odvětví. Přístup na trh se považuje za neomezený, pokud členský stát provedl a uplatňuje příslušné právní předpisy Společenství o otevření daného odvětví či jeho části.

| (6) | Jelikož Švédsko provedlo a uplatňuje směrnici Evropského parlamentu a Rady 97/67/ES ze dne 15. prosince 1997 o společných pravidlech pro rozvoj vnitřního trhu poštovních služeb Společenství a zvyšování kvality služby (5), aniž by využilo možnosti vyhradit některé služby podle článku 7 uvedené směrnice, přístup na trh by se v souladu s čl. 30 odst. 3 prvním pododstavcem směrnice 2004/17/ES měl považovat za neomezený. Přímé vystavení hospodářské soutěži na konkrétním trhu by mělo být posouzeno na základě různých kritérií, z nichž žádné není samo o sobě rozhodující. |
| --- | --- |

(6)

Jelikož Švédsko provedlo a uplatňuje směrnici Evropského parlamentu a Rady 97/67/ES ze dne 15. prosince 1997 o společných pravidlech pro rozvoj vnitřního trhu poštovních služeb Společenství a zvyšování kvality služby (5), aniž by využilo možnosti vyhradit některé služby podle článku 7 uvedené směrnice, přístup na trh by se v souladu s čl. 30 odst. 3 prvním pododstavcem směrnice 2004/17/ES měl považovat za neomezený. Přímé vystavení hospodářské soutěži na konkrétním trhu by mělo být posouzeno na základě různých kritérií, z nichž žádné není samo o sobě rozhodující.

| (7) | Co se týká trhů dotčených tímto rozhodnutím, podíl hlavních účastníků na daném trhu představuje kritérium, které by mělo být vzato v úvahu. Dalším kritériem je stupeň koncentrace na těchto trzích. Jelikož podmínky se u různých činností, jichž se toto rozhodnutí týká, liší, zkoumání situace v oblasti hospodářské soutěže by mělo vzít v úvahu odlišnou situaci na jednotlivých trzích. |
| --- | --- |

(7)

Co se týká trhů dotčených tímto rozhodnutím, podíl hlavních účastníků na daném trhu představuje kritérium, které by mělo být vzato v úvahu. Dalším kritériem je stupeň koncentrace na těchto trzích. Jelikož podmínky se u různých činností, jichž se toto rozhodnutí týká, liší, zkoumání situace v oblasti hospodářské soutěže by mělo vzít v úvahu odlišnou situaci na jednotlivých trzích.

| (8) | Ačkoliv v určitých případech by bylo možno předpokládat užší definice trhů, přesnou definici relevantního trhu je možno pro účely tohoto rozhodnutí ponechat otevřenou, pokud jde o řadu služeb uvedených v žádosti předložené Švédskou poštou, neboť výsledek analýzy zůstává stejný bez ohledu na to, zda je založen na úzké nebo širší definici. |
| --- | --- |

(8)

Ačkoliv v určitých případech by bylo možno předpokládat užší definice trhů, přesnou definici relevantního trhu je možno pro účely tohoto rozhodnutí ponechat otevřenou, pokud jde o řadu služeb uvedených v žádosti předložené Švédskou poštou, neboť výsledek analýzy zůstává stejný bez ohledu na to, zda je založen na úzké nebo širší definici.

| (9) | Tímto rozhodnutím není dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(9)

Tímto rozhodnutím není dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže.

III.   POSOUZENÍ

| (10) | Pokud jde o listovní zásilky první třídy, má Švédská pošta podíl na trhu, který byl každým rokem v období 2005–2007 stabilně o něco vyšší než [... %] (6), ať již byl hodnocen z hlediska hodnoty či objemu (7). Podle Švédské pošty se výše tržního podílu nijak výrazně nemění, ani když je posuzována zvlášť pro každý segment, který je možné sledovat (zásilky mezi spotřebiteli, mezi spotřebitelem a podnikem, podnikem a spotřebitelem a mezi podniky, a to vnitrostátní i mezinárodní, dopisy a noviny první třídy, jednotlivé položky a zásilky, tříděné a netříděné zásilky, velké a malé zásilky, v metropolitních oblastech nebo ve zbytku Švédska (...) (8). Otázku, zda jsou všechny tyto segmenty součástí stejného trhu produktů, je proto možné v tomto případě nechat otevřenou. Podle Švédské pošty je však relevantním trhem pro posouzení jejího postavení na trhu širší „trh zpráv“, který kromě adresných listovních zásilek všech kategorií a typů, prioritních a neprioritních novin a časopisů, jakož i adresných reklamních zásilek zahrnuje „všechny elektronické varianty fyzické distribuce poštovních zásilek (...), tedy např. elektronickou poštu, EDI, komunikaci prostřednictvím internetových stránek (s předkládáním informací, prováděním transakcí atd.), podnikové systémy (které generují komunikační a servisní aplikace, např. systémy elektronické fakturace) a telefonní služby (ve formě SMS a MMS)“. Na takto vymezeném trhu má údajně Švédská pošta „omezený podíl na trhu“. Podle Švédské pošty ve skutečnosti existuje konkurenční tlak plynoucí z možnosti, že „tradiční“ listovní služby založené na papírových zásilkách budou nahrazeny elektronickými komunikačními prostředky (např. e-mailem nebo SMS). Pokud jde o tuto náhradu, je nutno zmínit, že podle pravidel ES pro hospodářskou soutěž by se nahraditelnost měla posuzovat mimo jiné na základě vlastností produktu, ceny produktu a překážek spojených s přechodem poptávky na možné náhradní produkty. Zdá se, že vlastnosti papírových zásilek a elektronické komunikace se významně liší z hlediska formy komunikace, času potřebného na komunikaci a preferencí zákazníků. Existují rovněž významné překážky pro přechod z papírové pošty na elektronickou (9). To naznačuje, že elektronická komunikace patří na jiný trh produktů, a proto nemůže představovat přímou konkurenční překážku pro adresné listovní služby první třídy Švédské pošty. Zdá se, že vyšší využívání elektronické pošty by spíše značně omezilo celkový rozsah trhu papírových zásilek, místo aby na něm zavedlo hospodářskou soutěž (10). Přímé vystavení hospodářské soutěži nelze tudíž posoudit, je-li jako referenční trh použit „trh zpráv“. Švédská pošta proto namítla, že relevantním trhem by mohl být „trh adresných fyzických zpráv“, tedy jediný trh zahrnující všechny formy a kategorie dopisů (prioritní a neprioritní, expresní a „běžné“), adresné reklamní zásilky, noviny a časopisy. Na takto vymezeném trhu byla výše podílu Švédské pošty v roce 2007 [... %] z hlediska hodnoty a [... %] z hlediska objemu. Nehledě na skutečnost, že podmínky cenové kalkulace jsou u různých typů dotčených služeb velmi rozdílné, tento vysoký podíl na trhu zahrnuje tržní podíly Švédské pošty pohybující se mezi [... %] a [... %] z hlediska hodnoty a mezi [... %] a [... %] z hlediska objemu, což neodpovídá jedinému trhu. Trh adresných listovních zásilek první třídy by měl proto být posuzován samostatně a podíly Švédské pošty na tomto trhu jsou tak vysoké, že při neexistenci žádných dalších ukazatelů prokazujících opak je nutno učinit závěr, že služby v oblasti adresných listovních zásilek první třídy zkoumané v tomto bodě odůvodnění nejsou ve Švédsku přímo vystaveny hospodářské soutěži. Čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES se proto nevztahuje na zakázky určené pro umožnění výkonu těchto činností ve Švédsku. |
| --- | --- |

(10)

Pokud jde o listovní zásilky první třídy, má Švédská pošta podíl na trhu, který byl každým rokem v období 2005–2007 stabilně o něco vyšší než [... %] (6), ať již byl hodnocen z hlediska hodnoty či objemu (7). Podle Švédské pošty se výše tržního podílu nijak výrazně nemění, ani když je posuzována zvlášť pro každý segment, který je možné sledovat (zásilky mezi spotřebiteli, mezi spotřebitelem a podnikem, podnikem a spotřebitelem a mezi podniky, a to vnitrostátní i mezinárodní, dopisy a noviny první třídy, jednotlivé položky a zásilky, tříděné a netříděné zásilky, velké a malé zásilky, v metropolitních oblastech nebo ve zbytku Švédska (...) (8). Otázku, zda jsou všechny tyto segmenty součástí stejného trhu produktů, je proto možné v tomto případě nechat otevřenou. Podle Švédské pošty je však relevantním trhem pro posouzení jejího postavení na trhu širší „trh zpráv“, který kromě adresných listovních zásilek všech kategorií a typů, prioritních a neprioritních novin a časopisů, jakož i adresných reklamních zásilek zahrnuje „všechny elektronické varianty fyzické distribuce poštovních zásilek (...), tedy např. elektronickou poštu, EDI, komunikaci prostřednictvím internetových stránek (s předkládáním informací, prováděním transakcí atd.), podnikové systémy (které generují komunikační a servisní aplikace, např. systémy elektronické fakturace) a telefonní služby (ve formě SMS a MMS)“. Na takto vymezeném trhu má údajně Švédská pošta „omezený podíl na trhu“. Podle Švédské pošty ve skutečnosti existuje konkurenční tlak plynoucí z možnosti, že „tradiční“ listovní služby založené na papírových zásilkách budou nahrazeny elektronickými komunikačními prostředky (např. e-mailem nebo SMS). Pokud jde o tuto náhradu, je nutno zmínit, že podle pravidel ES pro hospodářskou soutěž by se nahraditelnost měla posuzovat mimo jiné na základě vlastností produktu, ceny produktu a překážek spojených s přechodem poptávky na možné náhradní produkty. Zdá se, že vlastnosti papírových zásilek a elektronické komunikace se významně liší z hlediska formy komunikace, času potřebného na komunikaci a preferencí zákazníků. Existují rovněž významné překážky pro přechod z papírové pošty na elektronickou (9). To naznačuje, že elektronická komunikace patří na jiný trh produktů, a proto nemůže představovat přímou konkurenční překážku pro adresné listovní služby první třídy Švédské pošty. Zdá se, že vyšší využívání elektronické pošty by spíše značně omezilo celkový rozsah trhu papírových zásilek, místo aby na něm zavedlo hospodářskou soutěž (10). Přímé vystavení hospodářské soutěži nelze tudíž posoudit, je-li jako referenční trh použit „trh zpráv“. Švédská pošta proto namítla, že relevantním trhem by mohl být „trh adresných fyzických zpráv“, tedy jediný trh zahrnující všechny formy a kategorie dopisů (prioritní a neprioritní, expresní a „běžné“), adresné reklamní zásilky, noviny a časopisy. Na takto vymezeném trhu byla výše podílu Švédské pošty v roce 2007 [... %] z hlediska hodnoty a [... %] z hlediska objemu. Nehledě na skutečnost, že podmínky cenové kalkulace jsou u různých typů dotčených služeb velmi rozdílné, tento vysoký podíl na trhu zahrnuje tržní podíly Švédské pošty pohybující se mezi [... %] a [... %] z hlediska hodnoty a mezi [... %] a [... %] z hlediska objemu, což neodpovídá jedinému trhu. Trh adresných listovních zásilek první třídy by měl proto být posuzován samostatně a podíly Švédské pošty na tomto trhu jsou tak vysoké, že při neexistenci žádných dalších ukazatelů prokazujících opak je nutno učinit závěr, že služby v oblasti adresných listovních zásilek první třídy zkoumané v tomto bodě odůvodnění nejsou ve Švédsku přímo vystaveny hospodářské soutěži. Čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES se proto nevztahuje na zakázky určené pro umožnění výkonu těchto činností ve Švédsku.

| (11) | Pokud jde o neprioritní listovní služby obecně, jak jsou definovány v 2. bodu odůvodnění písm. b) první odrážce tohoto rozhodnutí, měla Švédská pošta v roce 2007 (11) odhadovaný podíl na trhu ve výši [... %] z hlediska hodnoty, přičemž největší konkurent měl na trhu zbývajících [... %]. V této souvislosti by mělo být přihlédnuto k ustálené judikatuře (12), podle které jsou až na výjimečné případy „velké podíly na trhu samy o sobě důkazem existence dominantního postavení. To je situace, kdy podíl na trhu představuje 50 %.“ Vzhledem k vysoké míře koncentrace ([... %]) na tomto trhu a při neexistenci žádných dalších ukazatelů prokazujících opak je nutno učinit závěr, že neprioritní listovní služby obecně nejsou ve Švédsku přímo vystaveny hospodářské soutěži. Čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES se proto nevztahuje na zakázky určené pro umožnění výkonu těchto činností ve Švédsku. |
| --- | --- |

(11)

Pokud jde o neprioritní listovní služby obecně, jak jsou definovány v 2. bodu odůvodnění písm. b) první odrážce tohoto rozhodnutí, měla Švédská pošta v roce 2007 (11) odhadovaný podíl na trhu ve výši [... %] z hlediska hodnoty, přičemž největší konkurent měl na trhu zbývajících [... %]. V této souvislosti by mělo být přihlédnuto k ustálené judikatuře (12), podle které jsou až na výjimečné případy „velké podíly na trhu samy o sobě důkazem existence dominantního postavení. To je situace, kdy podíl na trhu představuje 50 %.“ Vzhledem k vysoké míře koncentrace ([... %]) na tomto trhu a při neexistenci žádných dalších ukazatelů prokazujících opak je nutno učinit závěr, že neprioritní listovní služby obecně nejsou ve Švédsku přímo vystaveny hospodářské soutěži. Čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES se proto nevztahuje na zakázky určené pro umožnění výkonu těchto činností ve Švédsku.

| (12) | Pokud jde o velké tříděné neprioritní zásilky jinde ve Švédsku než v metropolitních oblastech, jak jsou definovány ve 2. bodu odůvodnění písm. b) třetí odrážce, v informacích předaných Švédskou poštou se uvádí, že „tržní podíly účastníků trhu, kteří nabízejí velké zásilky mimo metropolitní oblasti, se nehodnotí samostatně, nýbrž pouze jako součást všech ostatních zásilek určených do těchto oblastí. To znamená, že podíly těchto účastníků trhu jsou přibližně stejné jako podíly účastníků poskytujících zásilky první třídy, což znamená, že podíl [Švédské pošty] na trhu [je] přibližně [... %].“ Vzhledem k vysoké míře koncentrace na tomto trhu a při neexistenci žádných dalších ukazatelů prokazujících opak je nutno učinit závěr, že velké tříděné neprioritní zásilky v jiných než metropolitních oblastech Švédska nejsou ve Švédsku (13) přímo vystaveny hospodářské soutěži. Čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES se proto nevztahuje na zakázky určené pro umožnění výkonu těchto činností ve Švédsku. |
| --- | --- |

(12)

Pokud jde o velké tříděné neprioritní zásilky jinde ve Švédsku než v metropolitních oblastech, jak jsou definovány ve 2. bodu odůvodnění písm. b) třetí odrážce, v informacích předaných Švédskou poštou se uvádí, že „tržní podíly účastníků trhu, kteří nabízejí velké zásilky mimo metropolitní oblasti, se nehodnotí samostatně, nýbrž pouze jako součást všech ostatních zásilek určených do těchto oblastí. To znamená, že podíly těchto účastníků trhu jsou přibližně stejné jako podíly účastníků poskytujících zásilky první třídy, což znamená, že podíl [Švédské pošty] na trhu [je] přibližně [... %].“ Vzhledem k vysoké míře koncentrace na tomto trhu a při neexistenci žádných dalších ukazatelů prokazujících opak je nutno učinit závěr, že velké tříděné neprioritní zásilky v jiných než metropolitních oblastech Švédska nejsou ve Švédsku (13) přímo vystaveny hospodářské soutěži. Čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES se proto nevztahuje na zakázky určené pro umožnění výkonu těchto činností ve Švédsku.

| (13) | Pokud jde o neadresné reklamní zásilky, jimiž se pro účely tohoto rozhodnutí rozumí neadresné doručování zásilek určených jako propagační sdělení, má Švédská pošta odhadovaný podíl na trhu ve výši [... %] z hlediska hodnoty, přičemž největší významný konkurent má [... %] z hlediska hodnoty. Podle Švédské pošty by však relevantním trhem pro hodnocení jejího postavení na trhu měl být širší „trh distribuce reklamy“, který kromě neadresných reklamních zásilek zahrnuje i „jiné distribuční cesty pro reklamu, např. inzerci v novinách, televizi a v rozhlase, venkovní reklamu, inzerci přes internet, sponzorování atd.“. Na takto vymezeném trhu Švédská pošta údajně dosahuje přibližně [... %] (14). Existence jediného širokého trhu zahrnujícího propagaci v různých médiích však již byla zkoumána a odmítnuta v předchozích rozhodnutích Komise (15). Přímé vystavení hospodářské soutěži nelze tudíž posuzovat s odvoláním na „trh distribuce reklamy“. Trh se službami v oblasti neadresných reklamních zásilek je proto potřeba zkoumat samostatně. Vzhledem k vysoké míře koncentrace na tomto trhu, s ohledem na ustálenou judikaturu zmíněnou v 11. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí a při neexistenci žádných dalších ukazatelů prokazujících opak by měl být učiněn závěr, že služby v oblasti neadresných reklamních zásilek nejsou ve Švédsku přímo vystaveny hospodářské soutěži. Čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES se proto nevztahuje na zakázky určené pro umožnění výkonu těchto činností ve Švédsku. |
| --- | --- |

(13)

Pokud jde o neadresné reklamní zásilky, jimiž se pro účely tohoto rozhodnutí rozumí neadresné doručování zásilek určených jako propagační sdělení, má Švédská pošta odhadovaný podíl na trhu ve výši [... %] z hlediska hodnoty, přičemž největší významný konkurent má [... %] z hlediska hodnoty. Podle Švédské pošty by však relevantním trhem pro hodnocení jejího postavení na trhu měl být širší „trh distribuce reklamy“, který kromě neadresných reklamních zásilek zahrnuje i „jiné distribuční cesty pro reklamu, např. inzerci v novinách, televizi a v rozhlase, venkovní reklamu, inzerci přes internet, sponzorování atd.“. Na takto vymezeném trhu Švédská pošta údajně dosahuje přibližně [... %] (14). Existence jediného širokého trhu zahrnujícího propagaci v různých médiích však již byla zkoumána a odmítnuta v předchozích rozhodnutích Komise (15). Přímé vystavení hospodářské soutěži nelze tudíž posuzovat s odvoláním na „trh distribuce reklamy“. Trh se službami v oblasti neadresných reklamních zásilek je proto potřeba zkoumat samostatně. Vzhledem k vysoké míře koncentrace na tomto trhu, s ohledem na ustálenou judikaturu zmíněnou v 11. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí a při neexistenci žádných dalších ukazatelů prokazujících opak by měl být učiněn závěr, že služby v oblasti neadresných reklamních zásilek nejsou ve Švédsku přímo vystaveny hospodářské soutěži. Čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES se proto nevztahuje na zakázky určené pro umožnění výkonu těchto činností ve Švédsku.

| (14) | Švédská pošta se domnívá, že pro „běžnou distribuci balíků, balíkových zásilek a palet ve vnitrostátní, regionální nebo celosvětové přepravní síti“ existuje jediný trh, který nazývá „trh třídírnami zpracovávaného kusového nákladu“, neboť všechny uvedené zásilky mají společného jmenovatele, a to „třídírny zpracovávající velký objem zboží, které jsou stěžejním prvkem sítě“. Na takto vymezeném trhu má Švédská pošta údajně podíl ve výši [... %]. Ten však zahrnuje velmi rozdílné podíly pohybující se od [... %] z hlediska hodnoty u vnitrostátních expresních balíkových služeb až po [... %] z hlediska hodnoty u vnitrostátních spotřebitelských běžných balíkových služeb. To je neslučitelné s jediným trhem. Vnitrostátní spotřebitelské běžné balíkové služby musí být proto posuzovány nezávisle, neboť uspokojují odlišné potřeby poptávky (univerzální poštovní služba) ve vztahu ke komerčním balíkům, kde je technologický postup poskytování této služby výrazně odlišný. Pokud jde o tyto služby, je postavení Švédské pošty poměrně silné, neboť v období 2005–2007 se její odhadovaný podíl na trhu pohyboval stabilně v rozmezí [... %] z hlediska hodnoty (16). I když se to může v nadcházejících letech po vstupu dvou nových konkurentů v průběhu (koncem) roku 2007 změnit, měl by být učiněn závěr, že zkoumaná kategorie služeb není ve Švédsku přímo vystavena hospodářské soutěži. Čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES se proto nevztahuje na zakázky určené pro umožnění výkonu těchto činností ve Švédsku. |
| --- | --- |

(14)

Švédská pošta se domnívá, že pro „běžnou distribuci balíků, balíkových zásilek a palet ve vnitrostátní, regionální nebo celosvětové přepravní síti“ existuje jediný trh, který nazývá „trh třídírnami zpracovávaného kusového nákladu“, neboť všechny uvedené zásilky mají společného jmenovatele, a to „třídírny zpracovávající velký objem zboží, které jsou stěžejním prvkem sítě“. Na takto vymezeném trhu má Švédská pošta údajně podíl ve výši [... %]. Ten však zahrnuje velmi rozdílné podíly pohybující se od [... %] z hlediska hodnoty u vnitrostátních expresních balíkových služeb až po [... %] z hlediska hodnoty u vnitrostátních spotřebitelských běžných balíkových služeb. To je neslučitelné s jediným trhem. Vnitrostátní spotřebitelské běžné balíkové služby musí být proto posuzovány nezávisle, neboť uspokojují odlišné potřeby poptávky (univerzální poštovní služba) ve vztahu ke komerčním balíkům, kde je technologický postup poskytování této služby výrazně odlišný. Pokud jde o tyto služby, je postavení Švédské pošty poměrně silné, neboť v období 2005–2007 se její odhadovaný podíl na trhu pohyboval stabilně v rozmezí [... %] z hlediska hodnoty (16). I když se to může v nadcházejících letech po vstupu dvou nových konkurentů v průběhu (koncem) roku 2007 změnit, měl by být učiněn závěr, že zkoumaná kategorie služeb není ve Švédsku přímo vystavena hospodářské soutěži. Čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES se proto nevztahuje na zakázky určené pro umožnění výkonu těchto činností ve Švédsku.

| (15) | Podle informací sdělených Švédskou poštou existuje pro externí zajišťování interních kancelářských služeb jediný trh. Jak je uvedeno v 2. bodu odůvodnění písm. l) tohoto rozhodnutí, tento trh zahrnuje různé typy služeb od jedné nebo více služeb v oblasti poštovních zásilek, např. řízení služeb podatelny, po úklidové služby. Konkrétní kombinace služeb závisí na poptávce jednotlivých zákazníků. Nehledě na všechny další úvahy týkající se nemožnosti vzájemné zaměnitelnosti natolik odlišných služeb, jakými jsou např. úklidové služby a služby podatelny, a to jak na straně nabídky, tak i na straně poptávky, nelze předem zjistit, které služby lze spojit, pokud se jeden nebo více zákazníků rozhodne o ně požádat. Rozhodnutí o právním režimu použitelném na externí zajišťování interních kancelářských služeb by tak znamenalo značnou právní nejistotu. Za těchto okolností nelze o externím zajišťování interních kancelářských služeb vymezeném v oznámení Švédské pošty rozhodnout podle článku 30 směrnice 2004/17/ES jako o jedné kategorii služeb. |
| --- | --- |

(15)

Podle informací sdělených Švédskou poštou existuje pro externí zajišťování interních kancelářských služeb jediný trh. Jak je uvedeno v 2. bodu odůvodnění písm. l) tohoto rozhodnutí, tento trh zahrnuje různé typy služeb od jedné nebo více služeb v oblasti poštovních zásilek, např. řízení služeb podatelny, po úklidové služby. Konkrétní kombinace služeb závisí na poptávce jednotlivých zákazníků. Nehledě na všechny další úvahy týkající se nemožnosti vzájemné zaměnitelnosti natolik odlišných služeb, jakými jsou např. úklidové služby a služby podatelny, a to jak na straně nabídky, tak i na straně poptávky, nelze předem zjistit, které služby lze spojit, pokud se jeden nebo více zákazníků rozhodne o ně požádat. Rozhodnutí o právním režimu použitelném na externí zajišťování interních kancelářských služeb by tak znamenalo značnou právní nejistotu. Za těchto okolností nelze o externím zajišťování interních kancelářských služeb vymezeném v oznámení Švédské pošty rozhodnout podle článku 30 směrnice 2004/17/ES jako o jedné kategorii služeb.

| (16) | Jak je uvedeno v 2. bodu odůvodnění písm. b) tohoto rozhodnutí, ve Švédsku existuje samostatný trh velkých tříděných neprioritních zásilek v metropolitních oblastech. Na tomto trhu dosahoval podíl Švédské pošty v roce 2007 z hlediska hodnoty [... %]. Vzhledem ke stupni koncentrace na tomto trhu, na němž největší konkurent získal v roce 2007 podle odhadů podíl zhruba [... %] z hlediska hodnoty, je nutno tyto činitele brát v úvahu jako projev přímého vystavení hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(16)

Jak je uvedeno v 2. bodu odůvodnění písm. b) tohoto rozhodnutí, ve Švédsku existuje samostatný trh velkých tříděných neprioritních zásilek v metropolitních oblastech. Na tomto trhu dosahoval podíl Švédské pošty v roce 2007 z hlediska hodnoty [... %]. Vzhledem ke stupni koncentrace na tomto trhu, na němž největší konkurent získal v roce 2007 podle odhadů podíl zhruba [... %] z hlediska hodnoty, je nutno tyto činitele brát v úvahu jako projev přímého vystavení hospodářské soutěži.

| (17) | Pokud jde o vnitrostátní běžné balíkové služby mezi podniky, podíl Švédské pošty na trhu činil v roce 2007 z hlediska hodnoty [... %]. Vzhledem k tomu, že odhadovaný souhrnný podíl na trhu dvou největších konkurentů s ohledem na vnitrostátní služby činil [... %] a že souhrnný podíl tří největších konkurentů se z hlediska hodnoty pohyboval mezi [... %], není tedy podíl tří největších konkurentů na trhu nevýznamný a vyvozuje se závěr, že tato činnost je přímo vystavena hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(17)

Pokud jde o vnitrostátní běžné balíkové služby mezi podniky, podíl Švédské pošty na trhu činil v roce 2007 z hlediska hodnoty [... %]. Vzhledem k tomu, že odhadovaný souhrnný podíl na trhu dvou největších konkurentů s ohledem na vnitrostátní služby činil [... %] a že souhrnný podíl tří největších konkurentů se z hlediska hodnoty pohyboval mezi [... %], není tedy podíl tří největších konkurentů na trhu nevýznamný a vyvozuje se závěr, že tato činnost je přímo vystavena hospodářské soutěži.

| (18) | Podíl Švédské pošty na trhu vnitrostátních služeb činil v roce 2007 podle odhadů [... %] z hlediska hodnoty. Avšak odhadovaný podíl největšího konkurenta činil v roce 2007 [... %] z hlediska hodnoty, což je zhruba polovina podílu Švédské pošty; s ohledem na tuto situaci lze soudit, že tento konkurent by byl schopen vyvíjet na Švédskou poštu značný konkurenční tlak. Tyto činitele je proto nutno považovat za projev přímého vystavení hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(18)

Podíl Švédské pošty na trhu vnitrostátních služeb činil v roce 2007 podle odhadů [... %] z hlediska hodnoty. Avšak odhadovaný podíl největšího konkurenta činil v roce 2007 [... %] z hlediska hodnoty, což je zhruba polovina podílu Švédské pošty; s ohledem na tuto situaci lze soudit, že tento konkurent by byl schopen vyvíjet na Švédskou poštu značný konkurenční tlak. Tyto činitele je proto nutno považovat za projev přímého vystavení hospodářské soutěži.

| (19) | Na tomto trhu měla Švédská pošta v roce 2007 podíl [... %] z hlediska hodnoty, zatímco souhrnný podíl dvou největších konkurentů na trhu činil [... %]. Tyto činitele je proto nutno považovat za projev přímého vystavení vnitrostátních expresních a kurýrních balíkových služeb hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(19)

Na tomto trhu měla Švédská pošta v roce 2007 podíl [... %] z hlediska hodnoty, zatímco souhrnný podíl dvou největších konkurentů na trhu činil [... %]. Tyto činitele je proto nutno považovat za projev přímého vystavení vnitrostátních expresních a kurýrních balíkových služeb hospodářské soutěži.

| (20) | Na trhu mezinárodních balíkových služeb, jak jsou vymezeny v 2. bodu odůvodnění písm. h), měla Švédská pošta v roce 2007 podíl na trhu z hlediska hodnoty [... %], přičemž [... %] podíl jejího největšího konkurenta byl na srovnatelné úrovni a souhrnný [... %] podíl dvou největších konkurentů představoval téměř dvojnásobek podílu Švédské pošty. Tyto činitele je proto nutno považovat za projev přímého vystavení mezinárodních balíkových služeb hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(20)

Na trhu mezinárodních balíkových služeb, jak jsou vymezeny v 2. bodu odůvodnění písm. h), měla Švédská pošta v roce 2007 podíl na trhu z hlediska hodnoty [... %], přičemž [... %] podíl jejího největšího konkurenta byl na srovnatelné úrovni a souhrnný [... %] podíl dvou největších konkurentů představoval téměř dvojnásobek podílu Švédské pošty. Tyto činitele je proto nutno považovat za projev přímého vystavení mezinárodních balíkových služeb hospodářské soutěži.

| (21) | Na trhu vnitrostátních paletových služeb, jak jsou vymezeny v 2. bodu odůvodnění písm. i), má Švédská pošta podle odhadů podíl [... %]. Podle informací sdělených Švédskou poštou „(...) trhu dominují DHL, Schenker, DSV a [Švédská pošta], přičemž [Švédská pošta] a DSV soupeří o třetí místo. Navíc zde existují místní i celostátní dopravní firmy nabízející přepravu palet. Ve Švédsku působí v odvětví dopravy zhruba 14 000 společností a nelze říci, kolik z nich má ve své nabídce služeb i přepravu palet.“ Tyto činitele je proto nutno považovat za projev přímého vystavení hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(21)

Na trhu vnitrostátních paletových služeb, jak jsou vymezeny v 2. bodu odůvodnění písm. i), má Švédská pošta podle odhadů podíl [... %]. Podle informací sdělených Švédskou poštou „(...) trhu dominují DHL, Schenker, DSV a [Švédská pošta], přičemž [Švédská pošta] a DSV soupeří o třetí místo. Navíc zde existují místní i celostátní dopravní firmy nabízející přepravu palet. Ve Švédsku působí v odvětví dopravy zhruba 14 000 společností a nelze říci, kolik z nich má ve své nabídce služeb i přepravu palet.“ Tyto činitele je proto nutno považovat za projev přímého vystavení hospodářské soutěži.

| (22) | Na trhu externí logistiky, jak je vymezena v 2. bodu odůvodnění písm. k) tohoto rozhodnutí, je podíl Švédské pošty celkem zanedbatelný s ohledem na jeho výši, která nedosahuje [... %], a s ohledem na „velký počet švédských a mezinárodních účastníků trhu, kteří operují na švédském trhu, např. DHL, Schenker, DSV a Green Cargo“. Podle informací předaných Švédskou poštou „navíc existují společnosti, které původně působily v odvětví dopravy a zasilatelství a jež mají svou vlastní celosvětovou síť, např. Maersk a Tradimus“. Tyto činitele je proto nutno považovat za projev přímého vystavení hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(22)

Na trhu externí logistiky, jak je vymezena v 2. bodu odůvodnění písm. k) tohoto rozhodnutí, je podíl Švédské pošty celkem zanedbatelný s ohledem na jeho výši, která nedosahuje [... %], a s ohledem na „velký počet švédských a mezinárodních účastníků trhu, kteří operují na švédském trhu, např. DHL, Schenker, DSV a Green Cargo“. Podle informací předaných Švédskou poštou „navíc existují společnosti, které původně působily v odvětví dopravy a zasilatelství a jež mají svou vlastní celosvětovou síť, např. Maersk a Tradimus“. Tyto činitele je proto nutno považovat za projev přímého vystavení hospodářské soutěži.

| (23) | Pro účely tohoto rozhodnutí jsou filatelistické služby definovány jako „prodej známek a s nimi souvisejících produktů především sběratelům známek a v omezeném rozsahu osobám kupujícím dárky a suvenýry“. Podle sdělených informací je Švédská pošta největším podnikem, který ve Švédsku nepřetržitě vydává nové známky. Ostatní účastníci trhu, kteří nabízejí nově vydané známky na filatelistickém trhu ve Švédsku, jsou místní a zahraniční, především severoevropští provozovatelé pošt. Trh filatelie však není omezen pouze na známky nabízené provozovateli pošt, nýbrž zahrnuje také prodej známek prostřednictvím dražitelů, obchodníků se známkami a prostřednictvím různých aukčních a prodejních míst na internetu. Podíl Švédské pošty na celkovém trhu filatelistických služeb ve Švédsku, ať už poskytovaných prodejci nebo aukčními domy, je odhadován na [... %]; dražitelé mají společně podíl [... %], obchodníci se známkami společně [... %], prodej přes internet společně [... %] a další provozovatelé pošt ve Švédsku dohromady [... %]. Odhadovaný souhrnný podíl tří největších dražitelů ([... %]) je o něco vyšší než podíl Švédské pošty. Tyto činitele lze proto považovat za projev přímého vystavení filatelistických služeb hospodářské soutěži, bez ohledu na to, je-li posuzovaným trhem celkový trh nebo samostatný trh prodeje známek a trh aukcí známek. |
| --- | --- |

(23)

Pro účely tohoto rozhodnutí jsou filatelistické služby definovány jako „prodej známek a s nimi souvisejících produktů především sběratelům známek a v omezeném rozsahu osobám kupujícím dárky a suvenýry“. Podle sdělených informací je Švédská pošta největším podnikem, který ve Švédsku nepřetržitě vydává nové známky. Ostatní účastníci trhu, kteří nabízejí nově vydané známky na filatelistickém trhu ve Švédsku, jsou místní a zahraniční, především severoevropští provozovatelé pošt. Trh filatelie však není omezen pouze na známky nabízené provozovateli pošt, nýbrž zahrnuje také prodej známek prostřednictvím dražitelů, obchodníků se známkami a prostřednictvím různých aukčních a prodejních míst na internetu. Podíl Švédské pošty na celkovém trhu filatelistických služeb ve Švédsku, ať už poskytovaných prodejci nebo aukčními domy, je odhadován na [... %]; dražitelé mají společně podíl [... %], obchodníci se známkami společně [... %], prodej přes internet společně [... %] a další provozovatelé pošt ve Švédsku dohromady [... %]. Odhadovaný souhrnný podíl tří největších dražitelů ([... %]) je o něco vyšší než podíl Švédské pošty. Tyto činitele lze proto považovat za projev přímého vystavení filatelistických služeb hospodářské soutěži, bez ohledu na to, je-li posuzovaným trhem celkový trh nebo samostatný trh prodeje známek a trh aukcí známek.

IV.   ZÁVĚRY

| (24) | Vzhledem k činitelům zkoumaným ve 2. až 23. bodě odůvodnění lze mít za to, že podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES je ve Švédsku splněna s ohledem na tyto služby:






  a) | velké tříděné neprioritní zásilky v metropolitních oblastech; |
| --- | --- | --- |

(24)

Vzhledem k činitelům zkoumaným ve 2. až 23. bodě odůvodnění lze mít za to, že podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES je ve Švédsku splněna s ohledem na tyto služby:

a)

velké tříděné neprioritní zásilky v metropolitních oblastech;

| b) | vnitrostátní běžné balíkové služby mezi podniky; |
| --- | --- |

b)

vnitrostátní běžné balíkové služby mezi podniky;

| c) | vnitrostátní běžné balíkové služby mezi podnikem a spotřebitelem; |
| --- | --- |

c)

vnitrostátní běžné balíkové služby mezi podnikem a spotřebitelem;

| d) | vnitrostátní expresní a kurýrní balíkové služby; |
| --- | --- |

d)

vnitrostátní expresní a kurýrní balíkové služby;

| e) | vnitrostátní paletové služby (nazývané rovněž služby v oblasti lehkého zboží); |
| --- | --- |

e)

vnitrostátní paletové služby (nazývané rovněž služby v oblasti lehkého zboží);

| f) | externí logistika; |
| --- | --- |

f)

externí logistika;

| g) | filatelistické služby a |
| --- | --- |

g)

filatelistické služby a

| h) | mezinárodní balíkové služby. |
| --- | --- |

h)

mezinárodní balíkové služby.

| (25) | Jelikož se podmínka neomezeného přístupu na trh považuje za splněnou, směrnice 2004/17/ES by se neměla použít v případě, kdy zadavatelé udělují zakázky určené pro umožnění služeb uvedených v 24. bodu odůvodnění písm. a) až h), které mají být poskytovány ve Švédsku, ani v případě, jsou-li pořádány veřejné soutěže s ohledem na výkon této činnosti ve Švédsku. |
| --- | --- |

(25)

Jelikož se podmínka neomezeného přístupu na trh považuje za splněnou, směrnice 2004/17/ES by se neměla použít v případě, kdy zadavatelé udělují zakázky určené pro umožnění služeb uvedených v 24. bodu odůvodnění písm. a) až h), které mají být poskytovány ve Švédsku, ani v případě, jsou-li pořádány veřejné soutěže s ohledem na výkon této činnosti ve Švédsku.

| (26) | Toto rozhodnutí je založeno na právní a skutkové situaci z června až září 2008, jak je zřejmá z informací předložených Švédskou poštou a Švédským královstvím. Může být revidováno, pokud by v případě zásadních změn právní či skutkové situace došlo k tomu, že by nebyly splněny podmínky pro uplatnění čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES, |
| --- | --- |

(26)

Toto rozhodnutí je založeno na právní a skutkové situaci z června až září 2008, jak je zřejmá z informací předložených Švédskou poštou a Švédským královstvím. Může být revidováno, pokud by v případě zásadních změn právní či skutkové situace došlo k tomu, že by nebyly splněny podmínky pro uplatnění čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Směrnice 2004/17/ES se nevztahuje na zakázky zadané zadavateli, které mají umožnit provozování níže uvedených služeb ve Švédsku:

| a) | velké tříděné neprioritní zásilky v metropolitních oblastech; |
| --- | --- |

a)

velké tříděné neprioritní zásilky v metropolitních oblastech;

| b) | vnitrostátní běžné balíkové služby mezi podniky; |
| --- | --- |

b)

vnitrostátní běžné balíkové služby mezi podniky;

| c) | vnitrostátní běžné balíkové služby mezi podnikem a spotřebitelem; |
| --- | --- |

c)

vnitrostátní běžné balíkové služby mezi podnikem a spotřebitelem;

| d) | vnitrostátní expresní a kurýrní balíkové služby; |
| --- | --- |

d)

vnitrostátní expresní a kurýrní balíkové služby;

| e) | vnitrostátní paletové služby (nazývané rovněž služby v oblasti lehkého zboží); |
| --- | --- |

e)

vnitrostátní paletové služby (nazývané rovněž služby v oblasti lehkého zboží);

| f) | externí logistika; |
| --- | --- |

f)

externí logistika;

| g) | filatelistické služby a |
| --- | --- |

g)

filatelistické služby a

| h) | mezinárodní balíkové služby. |
| --- | --- |

h)

mezinárodní balíkové služby.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Švédskému království.

V Bruselu dne 19. prosince 2008.

Za Komisi

Charlie McCREEVY

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Definované jako oblasti s určitým poštovním směrovacím číslem patřícím větším městům a jejich okolí, např. Stockholm, Göteborg, Malmö a Västerås.

2

(3)  V průměru 0,40 SEK – pro srovnání, cena za neprioritní dopis do 20 g (jednotlivá zásilka) je 4,0 SEK a cena za neprioritní dopis v rámci velké tříděné zásilky mimo metropolitní oblasti je 2,84 SEK. Ceny za neprioritní dopis v rámci velké tříděné zásilky jsou v metropolitních oblastech v průměru o 16,39 % nižší.

3

(4)  Poznámka ze dne 28.2.2008, DNR 656/2007.

4

(5)  Úř. věst. L 15, 21.1.1998, s. 14.

5

(6)  Důvěrná informace.

6

(7)  Při hodnocení z hlediska hodnoty představovaly podíly na trhu [... %] v roce 2005, [... %] v roce 2006 a [... %] v roce 2007, přičemž odpovídající podíly na trhu z hlediska objemu v těchto letech představovaly [... %], [... %] a [... %].

7

(8)  Viz žádost, bod 3.1, C, s. 25–26.

8

(9)  Například zhruba jedna čtvrtina domácností ve Švédsku nemá připojení na internet. Navíc část švédské populace, která platí své účty přes internet, je podle údajů „mírně nadpoloviční“, což na druhé straně znamená, že téměř polovina tak nečiní.

9

(10)  Viz také závěry ve stejném smyslu uvedené v 10. bodě odůvodnění rozhodnutí Komise 2007/564/ES ze dne 6. srpna 2007 o vynětí některých služeb v poštovním odvětví ve Finsku s výjimkou Alandských ostrovů z použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (Úř. věst. L 215, 18.8.2007, s. 21).

10

(11)  2005: [... %], 2006: [... %].

11

(12)  Viz bod 328 rozsudku Soudu prvního stupně (třetího senátu) ze dne 28. února 2002, Atlantic Container Line AB a ostatní v. Komise Evropských společenství, věc T-395/94, Sb. rozh. 2002, s. II-00875.

12

(13)  Hustota obyvatelstva nebyla považována za relevantní faktor při zmíněném rozhodnutí 2007/564/ES týkajícího se Finska, jehož hustota obyvatelstva 17,4 obyvatele na km2 k 1.1.2007 je nižší než hustota obyvatel ve Švédsku, kde k 1.1.2007 dosahovala 22,2 obyvatele na km2.

13

2

2

(14)  Včetně svých adresných reklamních zásilek, které však Švédská pošta ve své žádosti považuje za součást trhu s adresnými fyzickými zprávami „při zohlednění mimo jiné rozdělení poštovních služeb uvedeného ve směrnici 2004/17/ES“.

14

(15)  Viz bod 11 rozhodnutí Komise ze dne 8. dubna 2005 (věc č. IV/M.3648 – GRUNER + JAHR/MPS). Dotčenými médii byla reklama v časopisech, televizi, rozhlase a na internetu. Viz ve stejném smyslu bod 15 rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2005 (věc č. IV/M.3579 – WPP/GREY), ve kterém se mimo jiné konstatuje, že „spíše se zdá, že různé typy médií se spíše vzájemně doplňují, než že by byly zaměnitelné, neboť různá média mohou různým způsobem oslovovat různé publikum“.

15

(16)  Podle studie, kterou Švédská pošta poskytla na podporu své žádosti, Švédská pošta „ve skutečnosti nečiní rozdíl mezi těmito dvěma druhy služeb. Nezávisle na tom, zda se jedná o balík mezi spotřebiteli nebo mezi spotřebitelem a podnikem, poskytuje se tato služba pod stejným názvem („Postpaket“). Vzhledem k této snadné zaměnitelnosti na straně dodávky je vhodné tyto služby brát jako jednu službu“. To je rovněž v souladu se stanoviskem přijatým v rozhodnutí 2007/564/ES ohledně Finska.

16

---

| 23.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 19/57 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 19/57

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 22. prosince 2008,

kterým se stanoví, že čl. 30 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb se nevztahuje na výrobu elektřiny v České republice

(oznámeno pod číslem K(2008) 8569)

(Pouze české znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2009/47/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (1), a zejména na čl. 30 odst. 4 a 6 uvedené směrnice,

s ohledem na žádost České republiky předloženou prostřednictvím e-mailu dne 3. července 2008,

po konzultaci s Poradním výborem pro veřejné zakázky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   SKUTEČNOSTI

| (1) | Dne 3. července 2008 obdržela Komise prostřednictvím e-mailu žádost České republiky podle čl. 30 odst. 4 směrnice 2004/17/ES. Komise si e-mailem ze dne 26. září 2008 vyžádala doplňující informace a ty byly českými orgány poskytnuty e-mailem ze dne 9. října 2008. |
| --- | --- |

(1)

Dne 3. července 2008 obdržela Komise prostřednictvím e-mailu žádost České republiky podle čl. 30 odst. 4 směrnice 2004/17/ES. Komise si e-mailem ze dne 26. září 2008 vyžádala doplňující informace a ty byly českými orgány poskytnuty e-mailem ze dne 9. října 2008.

| (2) | Žádost předložená Českou republikou se týká výroby elektřiny. |
| --- | --- |

(2)

Žádost předložená Českou republikou se týká výroby elektřiny.

| (3) | Žádost je doplněna dopisem nezávislého regulačního úřadu (Energetický regulační úřad) a dopisem dalšího nezávislého úřadu (Úřad pro ochranu hospodářské soutěže). Oba tyto úřady podrobují analýze podmínky pro přístup na relevantní trh a shledávají, že přístup je neomezený, přičemž ani jeden neshledal, že je splněna další podmínka týkající se přímého vystavení hospodářské soutěži, pokud jde o výrobu elektrické energie v České republice. |
| --- | --- |

(3)

Žádost je doplněna dopisem nezávislého regulačního úřadu (Energetický regulační úřad) a dopisem dalšího nezávislého úřadu (Úřad pro ochranu hospodářské soutěže). Oba tyto úřady podrobují analýze podmínky pro přístup na relevantní trh a shledávají, že přístup je neomezený, přičemž ani jeden neshledal, že je splněna další podmínka týkající se přímého vystavení hospodářské soutěži, pokud jde o výrobu elektrické energie v České republice.

II.   PRÁVNÍ RÁMEC

| (4) | Článek 30 směrnice 2004/17/ES stanoví, že zakázky určené pro umožnění výkonu jedné z činností, na které se směrnice vztahuje, se touto směrnicí neřídí, pokud je daná činnost v členském státě, ve kterém je vykonávána, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Přímé vystavení hospodářské soutěži se posuzuje na základě objektivních kritérií s přihlédnutím ke zvláštnostem dotyčného odvětví. Přístup na trh se považuje za neomezený, pokud členský stát provedl a uplatňuje příslušné právní předpisy Společenství k otevření daného odvětví nebo jeho části. Tyto právní předpisy jsou uvedeny v příloze XI směrnice 2004/17/ES, která, pokud jde o odvětví elektrické energie, odkazuje na směrnici Evropského parlamentu a Rady 96/92/ES ze dne 19. prosince 1996 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (2). Směrnice 96/92/ES byla nahrazena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 96/92/ES (3), která vyžaduje ještě vyšší stupeň otevřenosti trhu. |
| --- | --- |

(4)

Článek 30 směrnice 2004/17/ES stanoví, že zakázky určené pro umožnění výkonu jedné z činností, na které se směrnice vztahuje, se touto směrnicí neřídí, pokud je daná činnost v členském státě, ve kterém je vykonávána, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Přímé vystavení hospodářské soutěži se posuzuje na základě objektivních kritérií s přihlédnutím ke zvláštnostem dotyčného odvětví. Přístup na trh se považuje za neomezený, pokud členský stát provedl a uplatňuje příslušné právní předpisy Společenství k otevření daného odvětví nebo jeho části. Tyto právní předpisy jsou uvedeny v příloze XI směrnice 2004/17/ES, která, pokud jde o odvětví elektrické energie, odkazuje na směrnici Evropského parlamentu a Rady 96/92/ES ze dne 19. prosince 1996 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (2). Směrnice 96/92/ES byla nahrazena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 96/92/ES (3), která vyžaduje ještě vyšší stupeň otevřenosti trhu.

| (5) | Česká republika provedla a uplatňuje nejen směrnici 96/92/ES, ale rovněž směrnici 2003/54/ES, a zvolila právní a organizační oddělení u přenosových a rozvodných sítí s výjimkou nejmenších distribučních společností, které i když nadále podléhají oddělení účetnictví, jsou vyňaty z požadavků na právní a organizační oddělení, protože mají méně než 100 000 zákazníků či v roce 1996 obsluhovaly soustavy se spotřebou nižší než 3 TWh. Kromě toho proběhlo plné právní oddělení vlastnictví u provozovatele přenosové soustavy, ČEPS. Přístup na trh by proto v souladu s čl. 30 odst. 3 prvním pododstavcem měl být považován za neomezený. |
| --- | --- |

(5)

Česká republika provedla a uplatňuje nejen směrnici 96/92/ES, ale rovněž směrnici 2003/54/ES, a zvolila právní a organizační oddělení u přenosových a rozvodných sítí s výjimkou nejmenších distribučních společností, které i když nadále podléhají oddělení účetnictví, jsou vyňaty z požadavků na právní a organizační oddělení, protože mají méně než 100 000 zákazníků či v roce 1996 obsluhovaly soustavy se spotřebou nižší než 3 TWh. Kromě toho proběhlo plné právní oddělení vlastnictví u provozovatele přenosové soustavy, ČEPS. Přístup na trh by proto v souladu s čl. 30 odst. 3 prvním pododstavcem měl být považován za neomezený.

| (6) | Přímé vystavení hospodářské soutěži by se mělo posoudit na základě různých ukazatelů, z nichž žádný není sám o sobě rozhodující. Pokud jde o trhy dotčené tímto rozhodnutím, jedním kritériem, které by mělo být vzato v úvahu, je podíl hlavních účastníků na daném trhu. Dalším kritériem je stupeň koncentrace na těchto trzích. Vzhledem k charakteristice daných trhů by měla být vzata v úvahu i další kritéria, jako je fungování vyrovnávacího mechanismu, cenová konkurence a míra, v jaké zákazníci mění dodavatele. |
| --- | --- |

(6)

Přímé vystavení hospodářské soutěži by se mělo posoudit na základě různých ukazatelů, z nichž žádný není sám o sobě rozhodující. Pokud jde o trhy dotčené tímto rozhodnutím, jedním kritériem, které by mělo být vzato v úvahu, je podíl hlavních účastníků na daném trhu. Dalším kritériem je stupeň koncentrace na těchto trzích. Vzhledem k charakteristice daných trhů by měla být vzata v úvahu i další kritéria, jako je fungování vyrovnávacího mechanismu, cenová konkurence a míra, v jaké zákazníci mění dodavatele.

| (7) | Tímto rozhodnutím není dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(7)

Tímto rozhodnutím není dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže.

III.   POSOUZENÍ

| (8) | Žádost předložená Českou republikou se týká výroby elektřiny v České republice. |
| --- | --- |

(8)

Žádost předložená Českou republikou se týká výroby elektřiny v České republice.

| (9) | Česká žádost vychází z toho, že relevantní zeměpisný trh by měl přesahovat vnitrostátní území a zahrnovat území České republiky, Polska, Slovenska, Rakouska a Německa. Jako hlavní důvod pro toto vymezení trhu se uvádí, že existuje vysoký podíl propojovací kapacity (s několika členskými státy) ve srovnání s domácí výrobou a poptávkou. Podle informací poskytnutých českými orgány v jejich odpovědi ze dne 9. října 2008 bylo v roce 2007 vyvezeno 25,6 TWh a ve stejném roce bylo 9,5 TWh dovezeno. Česká republika je tudíž čistým vývozcem elektřiny s čistým vývozem činícím 16,1 TWh, což je ekvivalent téměř 20 % (4) celkového čistého množství vyrobené elektřiny (81,4 TWh). Dalším předloženým argumentem týkajícím se existence širšího zeměpisného trhu je vývoj směřující k cenové konvergenci mezi vnitrostátními trhy v České republice a Německu, jakož i vzrůstající role energetické burzy Praha (PXE). |
| --- | --- |

(9)

Česká žádost vychází z toho, že relevantní zeměpisný trh by měl přesahovat vnitrostátní území a zahrnovat území České republiky, Polska, Slovenska, Rakouska a Německa. Jako hlavní důvod pro toto vymezení trhu se uvádí, že existuje vysoký podíl propojovací kapacity (s několika členskými státy) ve srovnání s domácí výrobou a poptávkou. Podle informací poskytnutých českými orgány v jejich odpovědi ze dne 9. října 2008 bylo v roce 2007 vyvezeno 25,6 TWh a ve stejném roce bylo 9,5 TWh dovezeno. Česká republika je tudíž čistým vývozcem elektřiny s čistým vývozem činícím 16,1 TWh, což je ekvivalent téměř 20 % (4) celkového čistého množství vyrobené elektřiny (81,4 TWh). Dalším předloženým argumentem týkajícím se existence širšího zeměpisného trhu je vývoj směřující k cenové konvergenci mezi vnitrostátními trhy v České republice a Německu, jakož i vzrůstající role energetické burzy Praha (PXE).

| (10) | Relativně velká propojovací kapacita a cenová konvergence nejsou dostačující, aby vymezily relevantní trh. Pravidla na místním trhu, a zvláště pak dominantní postavení jakéhokoliv účastníka trhu a jeho nezbytnost (což platí v České republice o provozovateli ČEZ) může rovněž vést k vymezení užšího trhu. V této souvislosti je nutné připomenout, že podle odpovědi českých orgánů ze dne 9. října 2008 drtivá většina rostoucího objemu na PXE pochází z transakcí zahrnujících ČEZ. Komise navíc také analyzovala ve svém šetření v odvětvích energií (5) ve vztahu k možnému vymezení zeměpisného trhu, který překračuje vnitrostátní území, zda by některé státy ve střední Evropě mohly případně tvořit dvojice relevantních trhů. U dvojice zemí Rakousko-Německo velikost hlavního provozovatele v Rakousku doplněná o přetížení vnitrostátní sítě v Rakousku zabránila Komisi v tom, aby shledala, že existuje větší než jen vnitrostátní relevantní trh. Obdobně v případě České republiky a Slovenska vedly velikost příslušných dominantních provozovatelů a jejich nezbytnost při uspokojování poptávky k závěru, že dokonce ani dvojice těchto dvou zemí netvoří jeden a týž relevantní zeměpisný trh. Komise navíc v nedávné době přezkoumala trhy s výrobou elektřiny v Rakousku a Polsku a shledala, že mají vnitrostátní rozsah (6). Konečně i v antitrustovém rozhodnutí K(2008) 7367 ze dne 26. listopadu 2008 o podniku E.ON, které se týká německého velkoobchodního trhu (7), Komise shledala, že má tento trh vnitrostátní rozsah a sousední země (na východě ani na západě) nejsou součástí širšího zeměpisného trhu. |
| --- | --- |

(10)

Relativně velká propojovací kapacita a cenová konvergence nejsou dostačující, aby vymezily relevantní trh. Pravidla na místním trhu, a zvláště pak dominantní postavení jakéhokoliv účastníka trhu a jeho nezbytnost (což platí v České republice o provozovateli ČEZ) může rovněž vést k vymezení užšího trhu. V této souvislosti je nutné připomenout, že podle odpovědi českých orgánů ze dne 9. října 2008 drtivá většina rostoucího objemu na PXE pochází z transakcí zahrnujících ČEZ. Komise navíc také analyzovala ve svém šetření v odvětvích energií (5) ve vztahu k možnému vymezení zeměpisného trhu, který překračuje vnitrostátní území, zda by některé státy ve střední Evropě mohly případně tvořit dvojice relevantních trhů. U dvojice zemí Rakousko-Německo velikost hlavního provozovatele v Rakousku doplněná o přetížení vnitrostátní sítě v Rakousku zabránila Komisi v tom, aby shledala, že existuje větší než jen vnitrostátní relevantní trh. Obdobně v případě České republiky a Slovenska vedly velikost příslušných dominantních provozovatelů a jejich nezbytnost při uspokojování poptávky k závěru, že dokonce ani dvojice těchto dvou zemí netvoří jeden a týž relevantní zeměpisný trh. Komise navíc v nedávné době přezkoumala trhy s výrobou elektřiny v Rakousku a Polsku a shledala, že mají vnitrostátní rozsah (6). Konečně i v antitrustovém rozhodnutí K(2008) 7367 ze dne 26. listopadu 2008 o podniku E.ON, které se týká německého velkoobchodního trhu (7), Komise shledala, že má tento trh vnitrostátní rozsah a sousední země (na východě ani na západě) nejsou součástí širšího zeměpisného trhu.

| (11) | Je proto třeba odmítnout, že existuje regionální trh. Je to rovněž v souladu se stanoviskem českého úřadu pro ochranu hospodářské soutěže, že „při posuzování [žádosti podle článku 30] úřad zohlednil svá probíhající šetření a vycházel z domněnky, že by měl být relevantní trh s výrobou elektřiny vymezen ze zeměpisného hlediska územím České republiky“. Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v 9. a 10. bodě odůvodnění je proto třeba mít za to, že území České republiky pro účely posouzení podmínek stanovených v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES představuje relevantní trh. |
| --- | --- |

(11)

Je proto třeba odmítnout, že existuje regionální trh. Je to rovněž v souladu se stanoviskem českého úřadu pro ochranu hospodářské soutěže, že „při posuzování [žádosti podle článku 30] úřad zohlednil svá probíhající šetření a vycházel z domněnky, že by měl být relevantní trh s výrobou elektřiny vymezen ze zeměpisného hlediska územím České republiky“. Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v 9. a 10. bodě odůvodnění je proto třeba mít za to, že území České republiky pro účely posouzení podmínek stanovených v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES představuje relevantní trh.

| (12) | Jak vyplývá z ustálené praxe (8) v rozhodnutích Komise podle článku 30, Komise dospěla k závěru, že pokud jde o výrobu elektřiny, „je jedním z ukazatelů míry hospodářské soutěže na vnitrostátních trzích celkový podíl na trhu tří největších výrobců“. Podle „tabulky 6: Postavení na velkoobchodním trhu“, s. 12 a násl. „pracovního dokumentu útvarů Komise: doprovodného dokumentu ke zprávě o pokroku při vytváření vnitřního trhu se zemním plynem a elektřinou“ (9) podíly tří největších výrobců v roce 2006 činily 69,4 % vyrobené elektřiny a v roce 2007 vzrostly na 73,9 %. Podle informací poskytnutých českými orgány v jejich odpovědi ze dne 9. října 2008 dominantní společnost držela téměř 70 % celkové instalované kapacity, přičemž druhá největší společnost držela 3,5 % a třetí největší společnost držela 3 % této kapacity. Tyto úrovně koncentrace zahrnující celkový tržní podíl největších tří výrobců jsou vyšší, než jsou příslušné procentní úrovně, na které odkazují rozhodnutí Komise 2006/211/ES (10) a 2007/141/ES (11) týkající se Spojeného království, tj. 39 %. Jsou tedy značně vyšší, než je úroveň (52,2 %) uvedená v rozhodnutí Komise 2008/585/ES (12), jež se vztahuje na Rakousko, a vyšší, než je úroveň (58 % hrubého množství vyrobené elektřiny) uvedená v rozhodnutí 2008/741/ES (13) v případě Polska. |
| --- | --- |

(12)

Jak vyplývá z ustálené praxe (8) v rozhodnutích Komise podle článku 30, Komise dospěla k závěru, že pokud jde o výrobu elektřiny, „je jedním z ukazatelů míry hospodářské soutěže na vnitrostátních trzích celkový podíl na trhu tří největších výrobců“. Podle „tabulky 6: Postavení na velkoobchodním trhu“, s. 12 a násl. „pracovního dokumentu útvarů Komise: doprovodného dokumentu ke zprávě o pokroku při vytváření vnitřního trhu se zemním plynem a elektřinou“ (9) podíly tří největších výrobců v roce 2006 činily 69,4 % vyrobené elektřiny a v roce 2007 vzrostly na 73,9 %. Podle informací poskytnutých českými orgány v jejich odpovědi ze dne 9. října 2008 dominantní společnost držela téměř 70 % celkové instalované kapacity, přičemž druhá největší společnost držela 3,5 % a třetí největší společnost držela 3 % této kapacity. Tyto úrovně koncentrace zahrnující celkový tržní podíl největších tří výrobců jsou vyšší, než jsou příslušné procentní úrovně, na které odkazují rozhodnutí Komise 2006/211/ES (10) a 2007/141/ES (11) týkající se Spojeného království, tj. 39 %. Jsou tedy značně vyšší, než je úroveň (52,2 %) uvedená v rozhodnutí Komise 2008/585/ES (12), jež se vztahuje na Rakousko, a vyšší, než je úroveň (58 % hrubého množství vyrobené elektřiny) uvedená v rozhodnutí 2008/741/ES (13) v případě Polska.

| (13) | Úrovně koncentrace tří největších provozovatelů v České republice jsou konečně podobné nebo nižší než příslušné úrovně uvedené v rozhodnutích Komise 2006/422/ES (14) a 2007/706/ES (15), které se vztahují na Finsko (73,6 %) a Švédsko (86,7 %). Existuje však důležitý rozdíl mezi situací v českém případě ve srovnání se situací ve Švédsku či Finsku. Jde zejména o skutečnost, že v České republice existuje jeden dominantní provozovatel a druhý a třetí největší výrobci mají tržní podíl dvacetkrát menší (nejmenší podíl je 3 %, přičemž největší dosahuje téměř 70 %). Ve Finsku odpovídající údaje ukazují, že mezi třemi největšími výrobci měl provozovatel nejmenší tržní podíl 18,3 % a největší tržní podíl byl 33,7 %. Obdobně ve Švédsku existuje rozpětí mezi 17,4 % (nejmenší) a 47,1 % (největší). |
| --- | --- |

(13)

Úrovně koncentrace tří největších provozovatelů v České republice jsou konečně podobné nebo nižší než příslušné úrovně uvedené v rozhodnutích Komise 2006/422/ES (14) a 2007/706/ES (15), které se vztahují na Finsko (73,6 %) a Švédsko (86,7 %). Existuje však důležitý rozdíl mezi situací v českém případě ve srovnání se situací ve Švédsku či Finsku. Jde zejména o skutečnost, že v České republice existuje jeden dominantní provozovatel a druhý a třetí největší výrobci mají tržní podíl dvacetkrát menší (nejmenší podíl je 3 %, přičemž největší dosahuje téměř 70 %). Ve Finsku odpovídající údaje ukazují, že mezi třemi největšími výrobci měl provozovatel nejmenší tržní podíl 18,3 % a největší tržní podíl byl 33,7 %. Obdobně ve Švédsku existuje rozpětí mezi 17,4 % (nejmenší) a 47,1 % (největší).

| (14) | V této souvislosti je třeba rovněž připomenout ustálenou judikaturu (16), podle které jsou až na výjimečné případy „značně velké podíly na trhu samy o sobě důkazem existence dominantního postavení. To je situace, kdy podíl na trhu činí 50 %“. |
| --- | --- |

(14)

V této souvislosti je třeba rovněž připomenout ustálenou judikaturu (16), podle které jsou až na výjimečné případy „značně velké podíly na trhu samy o sobě důkazem existence dominantního postavení. To je situace, kdy podíl na trhu činí 50 %“.

| (15) | Podíl dovozu elektřiny do České republiky na celkové poptávce činí o trochu více než 11 % (17), což je více, než je podíl dovozu v případě Polska, ale méně než polovina podílu v případě Rakouska (18)
   (19). Rovněž v případě Švédska a Finska vysoké míry koncentrace tří největších výrobců „vyrovnává“„konkurenční tlak na [...] trhu vyplývající z možnosti dovážet elektřinu z oblastí mimo švédské území [...]“ (20). Je proto složité shledat, že by existoval značný konkurenční tlak vyplývající z dovozu elektřiny do České republiky, a to, že by došlo ke značnému zvýšení úrovně dovozu z důvodu existence přenosové kapacity, je pouze teoretické vzhledem ke skutečnosti, že Česká republika byla každoročně čistým vývozcem přinejmenším od roku 2003 a bude i nadále ve střednědobém horizontu. Tato úroveň koncentrace proto nemůže být považována v případě trhu s výrobou za ukazatel přímého vystavení hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(15)

Podíl dovozu elektřiny do České republiky na celkové poptávce činí o trochu více než 11 % (17), což je více, než je podíl dovozu v případě Polska, ale méně než polovina podílu v případě Rakouska (18)
   (19). Rovněž v případě Švédska a Finska vysoké míry koncentrace tří největších výrobců „vyrovnává“„konkurenční tlak na [...] trhu vyplývající z možnosti dovážet elektřinu z oblastí mimo švédské území [...]“ (20). Je proto složité shledat, že by existoval značný konkurenční tlak vyplývající z dovozu elektřiny do České republiky, a to, že by došlo ke značnému zvýšení úrovně dovozu z důvodu existence přenosové kapacity, je pouze teoretické vzhledem ke skutečnosti, že Česká republika byla každoročně čistým vývozcem přinejmenším od roku 2003 a bude i nadále ve střednědobém horizontu. Tato úroveň koncentrace proto nemůže být považována v případě trhu s výrobou za ukazatel přímého vystavení hospodářské soutěži.

| (16) | Odpověď českých orgánů ze dne 9. října 2008 rovněž poukazuje na to, že ČEZ plánuje většinu budoucích velkých projektů výroby na úrovni přenosové soustavy, zejména výstavbu nového jaderného bloku, prodloužení životnosti stávající jaderné elektrárny Dukovany a projekty elektráren spalujících uhlí či plyn. Kromě plánů podniku ČEZ existují také další projekty, zvláště v oblasti obnovitelných zdrojů energie, které připravují jiné subjekty částečně na úrovni přenosu a zejména na úrovni rozvodových sítí. |
| --- | --- |

(16)

Odpověď českých orgánů ze dne 9. října 2008 rovněž poukazuje na to, že ČEZ plánuje většinu budoucích velkých projektů výroby na úrovni přenosové soustavy, zejména výstavbu nového jaderného bloku, prodloužení životnosti stávající jaderné elektrárny Dukovany a projekty elektráren spalujících uhlí či plyn. Kromě plánů podniku ČEZ existují také další projekty, zvláště v oblasti obnovitelných zdrojů energie, které připravují jiné subjekty částečně na úrovni přenosu a zejména na úrovni rozvodových sítí.

| (17) | Za doplňkový ukazatel by se také mělo považovat fungování vyrovnávacích mechanismů, byť představují malý podíl na celkovém množství elektrické energie vyrobené a/nebo spotřebované v členském státě. Podle dostupných informací fungování vyrovnávacího mechanismu (zejména tržní ceny a dobře vyvinutý intradenní trh s uzávěrkami na hodinu a půl nabízející uživatelům sítě možnost upravit svou pozici každou hodinu a půl) nepředstavuje samo o sobě překážku tomu, aby byla výroba elektřiny přímo vystavena hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(17)

Za doplňkový ukazatel by se také mělo považovat fungování vyrovnávacích mechanismů, byť představují malý podíl na celkovém množství elektrické energie vyrobené a/nebo spotřebované v členském státě. Podle dostupných informací fungování vyrovnávacího mechanismu (zejména tržní ceny a dobře vyvinutý intradenní trh s uzávěrkami na hodinu a půl nabízející uživatelům sítě možnost upravit svou pozici každou hodinu a půl) nepředstavuje samo o sobě překážku tomu, aby byla výroba elektřiny přímo vystavena hospodářské soutěži.

| (18) | Vzhledem k vlastnostem daného výrobku (elektřina) a nedostatku či nedostupnosti vhodných náhradních výrobků nebo služeb má při hodnocení stavu hospodářské soutěže na trzích s elektřinou větší význam cenová konkurence a tvorba cen. Pokud jde o velké průmyslové (koncové) odběratele, počet odběratelů, kteří mění dodavatele, je ukazatelem skutečné cenové konkurence, a tedy nepřímo „přirozeným ukazatelem“ účinnosti hospodářské soutěže. Mění-li dodavatele pouze málo odběratelů, je pravděpodobné, že trh nefunguje správně, ačkoli by se neměly opomíjet výhody plynoucí z možnosti opětovného uzavírání dohod s dosavadními dodavateli (21). Mimoto „existence regulovaných cen pro koncového odběratele je jasným klíčovým faktorem chování zákazníka [...]. Přestože lze zachování kontrolních mechanismů v přechodném období odůvodnit, budou s blížící se potřebou investic způsobovat stále větší narušení“ (22). |
| --- | --- |

(18)

Vzhledem k vlastnostem daného výrobku (elektřina) a nedostatku či nedostupnosti vhodných náhradních výrobků nebo služeb má při hodnocení stavu hospodářské soutěže na trzích s elektřinou větší význam cenová konkurence a tvorba cen. Pokud jde o velké průmyslové (koncové) odběratele, počet odběratelů, kteří mění dodavatele, je ukazatelem skutečné cenové konkurence, a tedy nepřímo „přirozeným ukazatelem“ účinnosti hospodářské soutěže. Mění-li dodavatele pouze málo odběratelů, je pravděpodobné, že trh nefunguje správně, ačkoli by se neměly opomíjet výhody plynoucí z možnosti opětovného uzavírání dohod s dosavadními dodavateli (21). Mimoto „existence regulovaných cen pro koncového odběratele je jasným klíčovým faktorem chování zákazníka [...]. Přestože lze zachování kontrolních mechanismů v přechodném období odůvodnit, budou s blížící se potřebou investic způsobovat stále větší narušení“ (22).

| (19) | Podle posledních dostupných informací lze míru, v jaké zákazníci mění dodavatele v České republice, kvalifikovat jako „velkou“ (23) a podle posledních dostupných informací, které poskytly české orgány v odpovědi ze dne 9. října, „od otevření trhu s elektřinou téměř každý druhý odběratel v segmentu velkých průmyslových odběratelů změnil svého dodavatele elektřiny“. Tento vývoj je třeba hodnotit na pozadí situace popsané v předchozích rozhodnutích týkajících se odvětví elektrické energie, kde se míra změny dodavatelů u velkých a velmi velkých průmyslových odběratelů pohybovala od více než 75 % (rozhodnutí 2006/422/ES týkající se Finska) do 41,5 % (rozhodnutí 2008/585/ES týkající se Rakouska). Navíc trhy s dodávkami (domácnostem, průmyslovým zákazníkům atd.) byly v předchozí rozhodovací praxi Komise vymezeny jako oddělené výrobkové trhy a mohou kvůli vlivu silných a dobře zavedených dodavatelských společností mít odlišné konkurenční prostředí oproti trhům s velkoobchodním prodejem nebo výrobou. Vysokou míru změny dodavatelů nelze proto považovat za jednoznačný ukazatel přímého vystavení hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(19)

Podle posledních dostupných informací lze míru, v jaké zákazníci mění dodavatele v České republice, kvalifikovat jako „velkou“ (23) a podle posledních dostupných informací, které poskytly české orgány v odpovědi ze dne 9. října, „od otevření trhu s elektřinou téměř každý druhý odběratel v segmentu velkých průmyslových odběratelů změnil svého dodavatele elektřiny“. Tento vývoj je třeba hodnotit na pozadí situace popsané v předchozích rozhodnutích týkajících se odvětví elektrické energie, kde se míra změny dodavatelů u velkých a velmi velkých průmyslových odběratelů pohybovala od více než 75 % (rozhodnutí 2006/422/ES týkající se Finska) do 41,5 % (rozhodnutí 2008/585/ES týkající se Rakouska). Navíc trhy s dodávkami (domácnostem, průmyslovým zákazníkům atd.) byly v předchozí rozhodovací praxi Komise vymezeny jako oddělené výrobkové trhy a mohou kvůli vlivu silných a dobře zavedených dodavatelských společností mít odlišné konkurenční prostředí oproti trhům s velkoobchodním prodejem nebo výrobou. Vysokou míru změny dodavatelů nelze proto považovat za jednoznačný ukazatel přímého vystavení hospodářské soutěži.

| (20) | Pokud jde o výrobu elektřiny v České republice, lze tudíž situaci shrnout takto: celkový podíl tří největších výrobců na trhu je velký, ale ještě důležitější je, že největší výrobce sám o sobě zaujímá tržní podíl téměř 70 %, aniž by tato skutečnost byla vyrovnána dovozy elektrické energie, protože byla Česká republika právě naopak čistým vývozcem značných objemů elektřiny v uplynulých pěti letech. Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, fungování vyrovnávacího mechanismu nepředstavuje překážku přímému vystavení hospodářské soutěži v oblasti výroby elektřiny a existuje vysoká míra změny dodavatelů. Dobře fungující vyrovnávací mechanismus a vysoká míra změny dodavatelů však nemohou vyrovnat poměrně vysokou úroveň koncentrace a zejména velký podíl největšího výrobce, a to rovněž zohlední-li se judikatura uvedená ve 14. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(20)

Pokud jde o výrobu elektřiny v České republice, lze tudíž situaci shrnout takto: celkový podíl tří největších výrobců na trhu je velký, ale ještě důležitější je, že největší výrobce sám o sobě zaujímá tržní podíl téměř 70 %, aniž by tato skutečnost byla vyrovnána dovozy elektrické energie, protože byla Česká republika právě naopak čistým vývozcem značných objemů elektřiny v uplynulých pěti letech. Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, fungování vyrovnávacího mechanismu nepředstavuje překážku přímému vystavení hospodářské soutěži v oblasti výroby elektřiny a existuje vysoká míra změny dodavatelů. Dobře fungující vyrovnávací mechanismus a vysoká míra změny dodavatelů však nemohou vyrovnat poměrně vysokou úroveň koncentrace a zejména velký podíl největšího výrobce, a to rovněž zohlední-li se judikatura uvedená ve 14. bodě odůvodnění.

IV.   ZÁVĚRY

| (21) | Na základě faktorů posouzených v 9. až 20. bodě odůvodnění by se mělo dojít k závěru, že výroba elektřiny není v České republice v současné době přímo vystavena hospodářské soutěži. Ustanovení čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES se proto nepoužije na smlouvy, které mají umožnit uskutečňování uvedených činností v České republice. Směrnice 2004/17/ES se tedy nadále uplatňuje v případě, kdy zadavatelé zadají zakázky, které mají umožnit výrobu elektřiny v České republice, nebo když pořádají veřejné soutěže na uskutečňování takových činností v České republice. |
| --- | --- |

(21)

Na základě faktorů posouzených v 9. až 20. bodě odůvodnění by se mělo dojít k závěru, že výroba elektřiny není v České republice v současné době přímo vystavena hospodářské soutěži. Ustanovení čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES se proto nepoužije na smlouvy, které mají umožnit uskutečňování uvedených činností v České republice. Směrnice 2004/17/ES se tedy nadále uplatňuje v případě, kdy zadavatelé zadají zakázky, které mají umožnit výrobu elektřiny v České republice, nebo když pořádají veřejné soutěže na uskutečňování takových činností v České republice.

| (22) | Toto rozhodnutí se zakládá na právní a skutkové situaci z období od července do října roku 2008, jak je zřejmé z informací předložených Českou republikou, ze sdělení z roku 2007, z dokumentu útvarů Komise z roku 2007, ze závěrečné zprávy a ze zprávy o pokroku z roku 2007 a její přílohy. Může být revidováno, pokud by v případě zásadních změn právní či skutkové situace došlo k tomu, že by byly splněny podmínky pro uplatnění čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES, |
| --- | --- |

(22)

Toto rozhodnutí se zakládá na právní a skutkové situaci z období od července do října roku 2008, jak je zřejmé z informací předložených Českou republikou, ze sdělení z roku 2007, z dokumentu útvarů Komise z roku 2007, ze závěrečné zprávy a ze zprávy o pokroku z roku 2007 a její přílohy. Může být revidováno, pokud by v případě zásadních změn právní či skutkové situace došlo k tomu, že by byly splněny podmínky pro uplatnění čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Ustanovení čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES se nevztahuje na výrobu elektřiny v České republice. Směrnice 2004/17/ES se nadále vztahuje na zakázky zadané zadavateli, které jim mají umožnit uskutečňovat tyto činnosti v České republice.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno České republice.

V Bruselu dne 22. prosince 2008.

Za Komisi

Charlie McCREEVY

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 27, 30.1.1997, s. 20.

2

(3)  Úř. věst. L 176, 15.7.2003, s. 37.

3

(4)  19,78 %. Celkový (hrubý) vývoz činil 31,45 % celkového čistého množství vyrobené elektřiny, zatímco celkový dovoz činil 11,67 % celkového čistého množství vyrobené elektřiny. Ve vztahu k čisté domácí spotřebě elektřiny v roce 2007 (podle českých orgánů zhruba 59,7 TWh), celkové vyvezené množství činilo 42,88 % a čistý vývoz činil 26,97 %, zatímco celkový dovoz činil 15,91 % čisté domácí spotřeby elektřiny.

4

(5)  Viz KOM(2006) 851 v konečném znění ze dne 10.1.2007: Sdělení Komise: Šetření podle článku 17 nařízení (ES) č. 1/2003 v odvětvích zemního plynu a elektrické energie v Evropě (dále jen „závěrečná zpráva“, příloha B, bod A.2.7, s. 339).

5

(6)  Viz rozhodnutí Komise 2008/585/ES ze dne 7. července 2008 o vynětí výroby elektřiny v Rakousku z použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (Úř. věst. L 188, 16.7.2008, s. 28) a rozhodnutí Komise 2008/741/ES ze dne 11. září 2008, kterým se stanoví, že čl. 30 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb se nevztahuje na výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny v Polsku (Úř. věst. L 251, 19.9.2008, s. 35).

6

(7)  Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku. Viz tisk IP/08/1774 ze dne 26. listopadu 2008.

7

(8)  Naposledy ve výše zmíněných rozhodnutích 2008/585/ES a 2008/741/ES.

8

(9)  KOM(2008) 192 v konečném znění ze dne 15.4.2008, dále jen „příloha ke zprávě o pokroku z roku 2007“. Zpráva samotná, SEK(2008) 460, bude uváděna jako „zpráva o pokroku z roku 2007“.

9

(10)  Rozhodnutí Komise ze dne 8. března 2006, kterým se stanoví, že čl. 30 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb se vztahuje na výrobu elektřiny v Anglii, Skotsku a Walesu (Úř. věst. L 76, 15.3.2006, s. 6).

10

(11)  Rozhodnutí Komise ze dne 26. února 2007, kterým se stanoví, že čl. 30 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb se vztahuje na dodávky elektřiny a plynu v Anglii, Skotsku a Walesu (Úř. věst. L 62, 1.3.2007, s. 23).

11

(12)  Rozhodnutí Komise ze dne 7. července 2008 o vynětí výroby elektřiny v Rakousku z použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (Úř. věst. L 188, 16.7.2008, s. 28).

12

(13)  Rozhodnutí Komise 2008/741/ES ze dne 11. září 2008, kterým se stanoví, že čl. 30 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb se nevztahuje na výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny v Polsku (Úř. věst. L 251, 19.9.2008, s. 35).

13

(14)  Rozhodnutí Komise ze dne 19. června 2006, kterým se stanoví, že čl. 30 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb se vztahuje na výrobu a prodej elektřiny ve Finsku, s výjimkou Ålandských ostrovů (Úř. věst. L 168, 21.6.2006, s. 33).

14

(15)  Rozhodnutí Komise ze dne 29. října 2007 o vynětí výroby a prodeje elektřiny ve Švédsku z použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (Úř. věst. L 287, 1.11.2007, s. 18).

15

(16)  Viz bod 328 rozsudku Soudu prvního stupně (třetího senátu) ze dne 28. února 2002. Atlantic Container Line AB a ost. v. Komise Evropských společenství. Věc T-395/94. Sb. rozh. 2002, s. II-00875.

16

Atlantic Container Line AB a ost. v. Komise Evropských

(17)  Tj. množství elektřiny pro domácí spotřebu a vývoz.

17

(18)  Podle informací předložených rakouskými orgány činí podíl 23,5 %.

18

(19)  Viz 10. bod odůvodnění rozhodnutí 2008/585/ES. „[...] dovezená elektřina se na pokrytí jeho celkových potřeb podílela zhruba z jedné čtvrtiny, zejména pokud jde o energii v pásmu základního zatížení.“

19

(20)  Viz např. 12. bod odůvodnění rozhodnutí 2007/706/ES. V případě Švédska a Finska byla skutečně otázka existence regionálního trhu ponechána otevřená, díky čemuž výsledné úrovně koncentrace dosáhly 40 %, pokud je máme brát jako referenční údaj.

20

(21)  Zpráva z roku 2005, s. 9.

21

(22)  Technická příloha, s. 17.

22

(23)  Viz zpráva o pokroku z roku 2007, s. 8, bod 7.

23

---

| 23.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 19/62 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 19/62

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 22. ledna 2009,

kterým se některé strany osvobozují od rozšíření antidumpingového cla z jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky uloženého nařízením Rady (EHS) č. 2474/93, naposledy zachovaného a pozměněného nařízením (ES) č. 1095/2005, na některé součásti jízdních kol, a kterým se zrušuje pozastavení platby antidumpingového cla rozšířeného na některé součásti jízdních kol pocházející z Čínské lidové republiky, jež bylo některým stranám přiznáno nařízením Komise (ES) č. 88/97

(oznámeno pod číslem K(2009) 157)

(2009/48/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“),

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 71/97 ze dne 10. ledna 1997, kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené nařízením (EHS) č. 2474/93 z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na dovozy některých součástí jízdních kol z Čínské lidové republiky a kterým se vybírá rozšířené clo z těchto dovozů, které jsou evidovány podle nařízení (ES) č. 703/96 (2) (dále jen „rozšiřující nařízení“),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 88/97 ze dna 20. ledna 1997 o povolování osvobození dovozu některých součástí jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky od rozšíření antidumpingového cla uloženého nařízením Rady (EHS) č. 2474/93, stanoveného nařízením (ES) č. 71/97 (3) (dále jen „nařízení o osvobození“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Poté, co nařízení o osvobození vstoupilo v platnost, řada podniků montujících jízdní kola požádala podle článku 3 uvedeného nařízení o osvobození od antidumpingového cla, které bylo nařízením (ES) č. 71/97 rozšířeno na dovozy některých součástí jízdních kol z Čínské lidové republiky (dále jen „rozšířené antidumpingové clo“). Komise postupně zveřejnila v Úředním věstníku seznamy podniků montujících jízdní kola (4), jimž byly podle čl. 5 odst. 1 nařízení o osvobození pozastaveny platby rozšířeného antidumpingového cla z dovozů základních součástí jízdních kol navržených v celním prohlášení k propuštění do volného oběhu. |
| --- | --- |

(1)

Poté, co nařízení o osvobození vstoupilo v platnost, řada podniků montujících jízdní kola požádala podle článku 3 uvedeného nařízení o osvobození od antidumpingového cla, které bylo nařízením (ES) č. 71/97 rozšířeno na dovozy některých součástí jízdních kol z Čínské lidové republiky (dále jen „rozšířené antidumpingové clo“). Komise postupně zveřejnila v Úředním věstníku seznamy podniků montujících jízdní kola (4), jimž byly podle čl. 5 odst. 1 nařízení o osvobození pozastaveny platby rozšířeného antidumpingového cla z dovozů základních součástí jízdních kol navržených v celním prohlášení k propuštění do volného oběhu.

| (2) | Po zveřejnění seznamu šetřených stran (5) bylo zvoleno období šetření. Toto období bylo vymezeno na období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008. Všem šetřeným stranám byl rozeslán dotazník s žádostí o informace o montážních operacích prováděných v průběhu příslušného období šetření. |
| --- | --- |

(2)

Po zveřejnění seznamu šetřených stran (5) bylo zvoleno období šetření. Toto období bylo vymezeno na období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008. Všem šetřeným stranám byl rozeslán dotazník s žádostí o informace o montážních operacích prováděných v průběhu příslušného období šetření.

A.   ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ, NA NĚŽ BYLO V MINULOSTI PŘIZNÁNO POZASTAVENÍ

1.   Přípustné žádosti o osvobození

| (3) | Komise obdržela od stran uvedených v tabulce 1 níže všechny informace nezbytné k určení, zda jsou jejich žádosti přípustné. Těmto stranám bylo po uvedeném datu přiznáno pozastavení. Poskytnuté informace byly přezkoumány a v nezbytných případech ověřeny v provozovnách dotčených stran. Na základě těchto informací Komise shledala, že žádosti podané stranami uvedenými v tabulce 1 níže jsou podle čl. 4 odst. 1 nařízení o osvobození přípustné.
  Tabulka 1








  Název | Adresa | Země | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Blue Ocean Hungary Ltd. | Sukorói u. 8, 8097 Nadap | HU | A858 |
| Canyon Bicycles GmbH | Koblenzer Straße 236, 56073 Koblenz | DE | A856 |
| Euro Bike Products | Ul. Starolecka 18, 61-361 Poznan | PL | A849 |
| KOVL spol. s r. o. | Choceradská 3042/20, 141 00 Praha | CZ | A838 |
| MICPOL | Ul. Myśliborska 93A/62, 03-185 Warszawa | PL | A839 |
| N&W Cycle GmbH | Mühlenhof 5, 51598 Friesenhagen | DE | A852 |
| Radsportvertrieb Dietmar Bayer GmbH | Zum Acker 1, 56244 Freirachdorf | DE | A850 |
| Special Bike Società Cooperativa | Via dei Mille n. 50, 71042 Cerignola (FG) | IT | A533 |

(3)

Komise obdržela od stran uvedených v tabulce 1 níže všechny informace nezbytné k určení, zda jsou jejich žádosti přípustné. Těmto stranám bylo po uvedeném datu přiznáno pozastavení. Poskytnuté informace byly přezkoumány a v nezbytných případech ověřeny v provozovnách dotčených stran. Na základě těchto informací Komise shledala, že žádosti podané stranami uvedenými v tabulce 1 níže jsou podle čl. 4 odst. 1 nařízení o osvobození přípustné.

Tabulka 1

Název

Adresa

Země

Doplňkový kód TARIC

Blue Ocean Hungary Ltd.

Sukorói u. 8, 8097 Nadap

HU

A858

Canyon Bicycles GmbH

Koblenzer Straße 236, 56073 Koblenz

DE

A856

Euro Bike Products

Ul. Starolecka 18, 61-361 Poznan

PL

A849

KOVL spol. s r. o.

Choceradská 3042/20, 141 00 Praha

CZ

A838

MICPOL

Ul. Myśliborska 93A/62, 03-185 Warszawa

PL

A839

N&W Cycle GmbH

Mühlenhof 5, 51598 Friesenhagen

DE

A852

Radsportvertrieb Dietmar Bayer GmbH

Zum Acker 1, 56244 Freirachdorf

DE

A850

Special Bike Società Cooperativa

Via dei Mille n. 50, 71042 Cerignola (FG)

IT

A533

| (4) | Konečné údaje, které Komise zjistila, ukazují, že pro všechny z těchto montážních operací žadatelů byla hodnota součástí pocházejících z Čínské lidové republiky, které byly při montážních operacích použity, nižší než 60 % celkové hodnoty všech součástí využitých při montážních operacích a že tedy spadají mimo oblast působnosti čl. 13 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(4)

Konečné údaje, které Komise zjistila, ukazují, že pro všechny z těchto montážních operací žadatelů byla hodnota součástí pocházejících z Čínské lidové republiky, které byly při montážních operacích použity, nižší než 60 % celkové hodnoty všech součástí využitých při montážních operacích a že tedy spadají mimo oblast působnosti čl. 13 odst. 2 základního nařízení.

| (5) | Z uvedeného důvodu a v souladu s čl. 7 odst. 1 nařízení o osvobození by strany uvedené v tabulce výše měly být osvobozeny od rozšířeného antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(5)

Z uvedeného důvodu a v souladu s čl. 7 odst. 1 nařízení o osvobození by strany uvedené v tabulce výše měly být osvobozeny od rozšířeného antidumpingového cla.

| (6) | V souladu s čl. 7 odst. 2 nařízení o osvobození by mělo osvobození stran uvedených v tabulce 1 od rozšířeného antidumpingového cla nabýt účinku dnem přijetí jejich žádosti. Jejich celní dluh, pokud jde o rozšířené antidumpingové clo, má být kromě toho ode dne přijetí žádostí považován za zaniklý. |
| --- | --- |

(6)

V souladu s čl. 7 odst. 2 nařízení o osvobození by mělo osvobození stran uvedených v tabulce 1 od rozšířeného antidumpingového cla nabýt účinku dnem přijetí jejich žádosti. Jejich celní dluh, pokud jde o rozšířené antidumpingové clo, má být kromě toho ode dne přijetí žádostí považován za zaniklý.

2.   Nepřípustné a stažené žádosti o osvobození

| (7) | Strana uvedená v tabulce 2 níže rovněž podala žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla.
  Tabulka 2








  Název | Adresa | Země | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eusa Mart
  European Sales & Marketing GmbH & Co. KG | An der Welle 4, 60322 Frankfurt am Main | DE | A857 |

(7)

Strana uvedená v tabulce 2 níže rovněž podala žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla.

Tabulka 2

Název

Adresa

Země

Doplňkový kód TARIC

Eusa Mart

European Sales & Marketing GmbH & Co. KG

An der Welle 4, 60322 Frankfurt am Main

DE

A857

| (8) | Strana nepředložila zodpovězený dotazník. |
| --- | --- |

(8)

Strana nepředložila zodpovězený dotazník.

| (9) | Protože strana uvedená v tabulce 2 nesplnila kritéria pro osvobození stanovená v čl. 6 odst. 2 nařízení o osvobození, musí Komise její žádost o osvobození v souladu s čl. 7 odst. 3 nařízení zamítnout. Na základě této skutečnosti musí být pozastavení platby rozšířeného antidumpingového cla podle článku 5 nařízení o osvobození zrušeno a rozšířené antidumpingové clo musí být vybráno ode dne přijetí žádosti, kterou dotyčná strana podala. |
| --- | --- |

(9)

Protože strana uvedená v tabulce 2 nesplnila kritéria pro osvobození stanovená v čl. 6 odst. 2 nařízení o osvobození, musí Komise její žádost o osvobození v souladu s čl. 7 odst. 3 nařízení zamítnout. Na základě této skutečnosti musí být pozastavení platby rozšířeného antidumpingového cla podle článku 5 nařízení o osvobození zrušeno a rozšířené antidumpingové clo musí být vybráno ode dne přijetí žádosti, kterou dotyčná strana podala.

B.   ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ, NA NĚŽ NEBYLO V MINULOSTI PŘIZNÁNO POZASTAVENÍ

1.   Přípustné žádosti o osvobození, na něž by mělo být přiznáno pozastavení

| (10) | Zúčastněným stranám se oznamuje, že byla obdržena další žádost o osvobození podle článku 3 nařízení o osvobození, a to od strany uvedené v tabulce 3. Pozastavení platby rozšířeného cla na základě této žádosti by mělo nabýt účinku dnem uvedeným ve sloupci s názvem „Datum nabytí účinku“.
  Tabulka 3










  Název | Adresa | Země | Osvobození podle nařízení (ES) č. 88/97 | Datum nabytí účinku | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Winora-Staiger GmbH | Max-Planck-Straße 6, 97526 Sennfeld | DE | Článek 5 | 27.11.2008 | A894 |

(10)

Zúčastněným stranám se oznamuje, že byla obdržena další žádost o osvobození podle článku 3 nařízení o osvobození, a to od strany uvedené v tabulce 3. Pozastavení platby rozšířeného cla na základě této žádosti by mělo nabýt účinku dnem uvedeným ve sloupci s názvem „Datum nabytí účinku“.

Tabulka 3

Název

Adresa

Země

Osvobození podle nařízení (ES) č. 88/97

Datum nabytí účinku

Doplňkový kód TARIC

Winora-Staiger GmbH

Max-Planck-Straße 6, 97526 Sennfeld

DE

Článek 5

27.11.2008

A894

2.   Nepřípustné žádosti o osvobození

| (11) | Strany uvedené v tabulce 4 rovněž podaly žádosti o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla.
  Tabulka 4







  Název | Adresa | Země |
| --- | --- | --- | --- |
| Cicli B Radsport Bornmann Import + Versand | Königstor 48, 34117 Kassel | DE |
| MSC Bikes SL | C/Hostalets, Nave 3. Pol. Ind. Puig-Xorigué, 08540 Centelles, Barcelona | ES |

(11)

Strany uvedené v tabulce 4 rovněž podaly žádosti o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla.

Tabulka 4

Název

Adresa

Země

Cicli B Radsport Bornmann Import + Versand

Königstor 48, 34117 Kassel

DE

MSC Bikes SL

C/Hostalets, Nave 3. Pol. Ind. Puig-Xorigué, 08540 Centelles, Barcelona

ES

| (12) | Pokud jde o tyto strany, je třeba říci, že jejich žádosti nesplňovaly kritéria přípustnosti stanovená v čl. 4 odst. 1 nařízení o osvobození, protože všichni tito žadatelé používají základní součásti jízdních kol pro výrobu nebo montáž jízdních kol v měsíčních množstvích nedosahujících počtu 300 kusů/typ. |
| --- | --- |

(12)

Pokud jde o tyto strany, je třeba říci, že jejich žádosti nesplňovaly kritéria přípustnosti stanovená v čl. 4 odst. 1 nařízení o osvobození, protože všichni tito žadatelé používají základní součásti jízdních kol pro výrobu nebo montáž jízdních kol v měsíčních množstvích nedosahujících počtu 300 kusů/typ.

| (13) | Tyto strany byly o těchto skutečnostech informovány a byla jim poskytnuta příležitost vznést připomínky. Těmto stranám nebylo přiznáno pozastavení, |
| --- | --- |

(13)

Tyto strany byly o těchto skutečnostech informovány a byla jim poskytnuta příležitost vznést připomínky. Těmto stranám nebylo přiznáno pozastavení,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Strany uvedené v tabulce 1 níže se osvobozují od rozšíření konečného antidumpingového cla z jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky uloženého nařízením (EHS) č. 2474/93 (6) na dovozy některých součástí jízdních kol z Čínské lidové republiky podle nařízení (ES) č. 71/97.

Toto osvobození nabývá pro jednotlivé strany účinku dnem uvedeným ve sloupci s názvem „Datum nabytí účinku“.

Tabulka 1

Seznam stran, jimž se přiznává osvobození

| Název | Adresa | Země | Osvobození podle nařízení (ES) č. 88/97 | Datum nabytí účinku | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Blue Ocean Hungary Ltd. | Sukorói u. 8, 8097 Nadap | HU | Článek 7 | 30.1.2008 | A858 |
| Canyon Bicycles GmbH | Koblenzer Straße 236, 56073 Koblenz | DE | Článek 7 | 4.12.2007 | A856 |
| Euro Bike Products | Ul. Starolecka 18, 61-361 Poznan | PL | Článek 7 | 6.8.2007 | A849 |
| KOVL spol. s r. o. | Choceradská 3042/20, 141 00 Praha | CZ | Článek 7 | 29.3.2007 | A838 |
| MICPOL | Ul. Myśliborska 93A/62, 03-185 Warszawa | PL | Článek 7 | 17.4.2007 | A839 |
| N&W Cycle GmbH | Mühlenhof 5, 51598 Friesenhagen | DE | Článek 7 | 11.10.2007 | A852 |
| Radsportvertrieb Dietmar Bayer GmbH | Zum Acker 1, 56244 Freirachdorf | DE | Článek 7 | 25.6.2007 | A850 |
| Special Bike Società Cooperativa | Via dei Mille n. 50, 71042 Cerignola (FG) | IT | Článek 7 | 22.1.2008 | A533 |

Název

Adresa

Země

Osvobození podle nařízení (ES) č. 88/97

Datum nabytí účinku

Doplňkový kód TARIC

Blue Ocean Hungary Ltd.

Sukorói u. 8, 8097 Nadap

HU

Článek 7

30.1.2008

A858

Canyon Bicycles GmbH

Koblenzer Straße 236, 56073 Koblenz

DE

Článek 7

4.12.2007

A856

Euro Bike Products

Ul. Starolecka 18, 61-361 Poznan

PL

Článek 7

6.8.2007

A849

KOVL spol. s r. o.

Choceradská 3042/20, 141 00 Praha

CZ

Článek 7

29.3.2007

A838

MICPOL

Ul. Myśliborska 93A/62, 03-185 Warszawa

PL

Článek 7

17.4.2007

A839

N&W Cycle GmbH

Mühlenhof 5, 51598 Friesenhagen

DE

Článek 7

11.10.2007

A852

Radsportvertrieb Dietmar Bayer GmbH

Zum Acker 1, 56244 Freirachdorf

DE

Článek 7

25.6.2007

A850

Special Bike Società Cooperativa

Via dei Mille n. 50, 71042 Cerignola (FG)

IT

Článek 7

22.1.2008

A533

Článek 2

Žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podaná podle článku 3 nařízení (ES) č. 88/97 stranou uvedenou v tabulce 2 níže se zamítá.

Pozastavení platby rozšířeného antidumpingového cla podle článku 5 nařízení (ES) č. 88/97 se pro dotčenou stranu zrušuje ke dni uvedenému ve sloupci s názvem „Datum nabytí účinku“.

Tabulka 2

Seznam stran, pro něž se zrušuje pozastavení

| Název | Adresa | Země | Pozastavení podle nařízení (ES) č. 88/97 | Datum nabytí účinku | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eusa Mart
  European Sales & Marketing GmbH & Co. KG | An der Welle 4, 60322 Frankfurt am Main | DE | Článek 5 | 7.1.2008 | A857 |

Název

Adresa

Země

Pozastavení podle nařízení (ES) č. 88/97

Datum nabytí účinku

Doplňkový kód TARIC

Eusa Mart

European Sales & Marketing GmbH & Co. KG

An der Welle 4, 60322 Frankfurt am Main

DE

Článek 5

7.1.2008

A857

Článek 3

Strana uvedená v tabulce 3 níže tvoří aktualizovaný seznam šetřených stran podle článku 3 nařízení (ES) č. 88/97. Pozastavení platby rozšířeného cla na základě těchto žádostí nabylo účinku ke dni uvedenému v tabulce 3 ve sloupci s názvem „Datum nabytí účinku“.

Tabulka 3

| Název | Adresa | Země | Pozastavení podle nařízení (ES) č. 88/97 | Datum nabytí účinku | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Winora-Staiger GmbH | Max-Planck-Straße 6, 97526 Sennfeld | DE | Článek 5 | 27.11.2008 | A894 |

Název

Adresa

Země

Pozastavení podle nařízení (ES) č. 88/97

Datum nabytí účinku

Doplňkový kód TARIC

Winora-Staiger GmbH

Max-Planck-Straße 6, 97526 Sennfeld

DE

Článek 5

27.11.2008

A894

Článek 4

Žádosti o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podané stranami uvedenými v tabulce 4 níže se zamítají.

Tabulka 4

Seznam stran, jejichž žádost o osvobození se zamítá

| Název | Adresa | Země |
| --- | --- | --- |
| Cicli B Radsport Bornmann Import + Versand | Königstor 48, 34117 Kassel | DE |
| MSC Bikes SL | C/Hostalets, Nave 3. Pol. Ind. Puig-Xorigué, 08540 Centelles, Barcelona | ES |

Název

Adresa

Země

Cicli B Radsport Bornmann Import + Versand

Königstor 48, 34117 Kassel

DE

MSC Bikes SL

C/Hostalets, Nave 3. Pol. Ind. Puig-Xorigué, 08540 Centelles, Barcelona

ES

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno členským státům a stranám uvedeným v článcích 1, 2, 3 a 4.

V Bruselu dne 22. ledna 2009.

Za Komisi

Catherine ASHTON

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 16, 18.1.1997, s. 55.

2

(3)  Úř. věst. L 17, 21.1.1997, s. 17.

3

(4)  Úř. věst. C 45, 13.2.1997, s. 3; Úř. věst. C 112, 10.4.1997, s. 9; Úř. věst. C 220, 19.7.1997, s. 6; Úř. věst. C 378, 13.12.1997, s. 2; Úř. věst. C 217, 11.7.1998, s. 9; Úř. věst. C 37, 11.2.1999, s. 3; Úř. věst. C 186, 2.7.1999, s. 6; Úř. věst. C 216, 28.7.2000, s. 8; Úř. věst. C 170, 14.6.2001, s. 5; Úř. věst. C 103, 30.4.2002, s. 2; Úř. věst. C 35, 14.2.2003, s. 3; Úř. věst. C 43, 22.2.2003, s. 5; Úř. věst. C 54, 2.3.2004, s. 2; Úř. věst. C 299, 4.12.2004, s. 4; Úř. věst. L 17, 21.1.2006, s. 16 a Úř. věst. L 313, 14.11.2006, s. 5; Úř. věst. L 81, 20.3.2008, s. 73; Úř. věst. C 310, 5.12.2008, s. 19.

4

(5)  Úř. věst. L 81, 20.3.2008, s. 73.

5

(6)  Úř. věst. L 228, 9.9.1993, s. 1. Nařízení zachované nařízením (ES) č. 1524/2000 (Úř. věst. L 175, 14.7.2000, s. 39) a pozměněné nařízením (ES) č. 1095/2005 (Úř. věst. L 183, 14.7.2005, s. 1).

6

---