# Eiropas Savienības L 340/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 340 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 19. decembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 340

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 19. decembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1286/2008 (2008. gada 16. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 193/2007, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam, un groza Regulu (EK) Nr. 192/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu, inter alia, Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1287/2008 (2008. gada 18. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 13 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1288/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 945/2008 2008./2009. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 15 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1289/2008 (2008. gada 12. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 809/2004 par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/71/EK īstenošanu attiecībā uz elementiem, kas saistīti ar prospektiem un reklāmu (
  1
  ) | 17 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1290/2008 (2008. gada 18. decembris) par atļauju kā barības piedevu lietot preparātu Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) un Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) (Sorbiflore) (
  1
  ) | 20 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1291/2008 (2008. gada 18. decembris) par salmonellu kontroles programmas apstiprināšanu dažās trešās valstīs saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2160/2003 un par putnu gripas uzraudzības programmu sarakstu dažās trešās valstīs, un grozījumiem Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikumā (
  1
  ) | 22 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1292/2008 (2008. gada 18. decembris) par atļauju kā barības piedevu lietot Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol un Ecobiol plus) (
  1
  ) | 36 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1293/2008 (2008. gada 18. decembris) par atļauju preparāta Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20 un Levucell SC10 ME) kā barības piedevas jaunam lietojumam (
  1
  ) | 38 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1294/2008 (2008. gada 18. decembris), ar kuru groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 318/2007, ar ko nosaka dzīvnieku veselības nosacījumus dažu putnu ievešanai Kopienā un attiecīgos karantīnas nosacījumus (
  1
  ) | 41 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1295/2008 (2008. gada 18. decembris) par apiņu importu no trešām valstīm (Kodificēta versija) | 45 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1296/2008 (2008. gada 18. decembris) kas apstiprina noteikumus, ar kādiem var iesniegt pieteikumus par tarifa kvotām kukurūzas un sorgo importam Spānijā un kukurūzas importam Portugālē (Kodificēta versija) | 57 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva 2008/123/EK (2008. gada 18. decembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 76/768/EEK par kosmētikas līdzekļiem, lai tās II un VII pielikumu pielāgotu tehnikas attīstībai (
  1
  ) | 71 |
| | * | Komisijas Direktīva 2008/124/EK (2008. gada 18. decembris), ar ko ierobežo dažu lopbarības augu sugu sēklu, eļļas augu un šķiedraugu sugu sēklu tirdzniecību, atļaujot tirgot tikai tās sēklas, kas ir oficiāli sertificētas kā bāzes sēklas vai sertificētas sēklas (Kodificēta versija) (
  1
  ) | 73 |
| | | EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES KOPĪGI PIEŅEMTIE LĒMUMI |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1297/2008/EK (2008. gada 16. decembris) par Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas (EUTSM) programmu (
  1
  ) | 76 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1298/2008/EK (2008. gada 16. decembris), ar ko izveido rīcības programmu Erasmus Mundus (2009.–2013. gads), kas vajadzīga, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm (
  1
  ) | 83 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1286/2008 (2008. gada 16. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 193/2007, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam, un groza Regulu (EK) Nr. 192/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu, inter alia, Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam

inter alia

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 1287/2008 (2008. gada 18. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

13

Komisijas Regula (EK) Nr. 1288/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 945/2008 2008./2009. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

15

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1289/2008 (2008. gada 12. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 809/2004 par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/71/EK īstenošanu attiecībā uz elementiem, kas saistīti ar prospektiem un reklāmu (
  1
  )

1

17

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1290/2008 (2008. gada 18. decembris) par atļauju kā barības piedevu lietot preparātu Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) un Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) (Sorbiflore) (
  1
  )

Lactobacillus rhamnosus

Lactobacillus farciminis

Sorbiflore

1

20

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1291/2008 (2008. gada 18. decembris) par salmonellu kontroles programmas apstiprināšanu dažās trešās valstīs saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2160/2003 un par putnu gripas uzraudzības programmu sarakstu dažās trešās valstīs, un grozījumiem Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikumā (
  1
  )

1

22

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1292/2008 (2008. gada 18. decembris) par atļauju kā barības piedevu lietot Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol un Ecobiol plus) (
  1
  )

Bacillus amyloliquefaciens

Ecobiol

Ecobiol plus

1

36

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1293/2008 (2008. gada 18. decembris) par atļauju preparāta Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20 un Levucell SC10 ME) kā barības piedevas jaunam lietojumam (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

Levucell SC20

Levucell SC10 ME

1

38

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1294/2008 (2008. gada 18. decembris), ar kuru groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 318/2007, ar ko nosaka dzīvnieku veselības nosacījumus dažu putnu ievešanai Kopienā un attiecīgos karantīnas nosacījumus (
  1
  )

1

41

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1295/2008 (2008. gada 18. decembris) par apiņu importu no trešām valstīm (Kodificēta versija)

45

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1296/2008 (2008. gada 18. decembris) kas apstiprina noteikumus, ar kādiem var iesniegt pieteikumus par tarifa kvotām kukurūzas un sorgo importam Spānijā un kukurūzas importam Portugālē (Kodificēta versija)

57

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva 2008/123/EK (2008. gada 18. decembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 76/768/EEK par kosmētikas līdzekļiem, lai tās II un VII pielikumu pielāgotu tehnikas attīstībai (
  1
  )

1

71

*

Komisijas Direktīva 2008/124/EK (2008. gada 18. decembris), ar ko ierobežo dažu lopbarības augu sugu sēklu, eļļas augu un šķiedraugu sugu sēklu tirdzniecību, atļaujot tirgot tikai tās sēklas, kas ir oficiāli sertificētas kā bāzes sēklas vai sertificētas sēklas (Kodificēta versija) (
  1
  )

1

73

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES KOPĪGI PIEŅEMTIE LĒMUMI

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1297/2008/EK (2008. gada 16. decembris) par Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas (EUTSM) programmu (
  1
  )

1

76

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1298/2008/EK (2008. gada 16. decembris), ar ko izveido rīcības programmu Erasmus Mundus (2009.–2013. gads), kas vajadzīga, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm (
  1
  )

Erasmus Mundus

1

83

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/960/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 8. decembris), ar ko no Kopienas finansējuma izslēdz atsevišķus dalībvalstu izdevumus, kurus tās attiecinājušas uz Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) Garantiju nodaļu un uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7820) | 99 |
| | | 2008/961/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 12. decembris) par noteiktu trešo valstu grāmatvedības standartiem un starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem, ko izmanto trešo valstu vērtspapīru emitenti, lai sagatavotu konsolidētos finanšu pārskatus
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 8218)

   (
  1
  ) | 112 |
| | | 2008/962/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 15. decembris), ar ko groza Lēmumus 2001/405/EK, 2002/255/EK, 2002/371/EK, 2002/740/EK, 2002/741/EK, 2005/341/EK un 2005/343/EK, lai pagarinātu ekoloģisko kritēriju spēkā esību Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai dažiem ražojumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 8442)

   (
  1
  ) | 115 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2008/960/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 8. decembris), ar ko no Kopienas finansējuma izslēdz atsevišķus dalībvalstu izdevumus, kurus tās attiecinājušas uz Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) Garantiju nodaļu un uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7820)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7820)

99

2008/961/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 12. decembris) par noteiktu trešo valstu grāmatvedības standartiem un starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem, ko izmanto trešo valstu vērtspapīru emitenti, lai sagatavotu konsolidētos finanšu pārskatus
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 8218)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 8218)

1

112

2008/962/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 15. decembris), ar ko groza Lēmumus 2001/405/EK, 2002/255/EK, 2002/371/EK, 2002/740/EK, 2002/741/EK, 2005/341/EK un 2005/343/EK, lai pagarinātu ekoloģisko kritēriju spēkā esību Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai dažiem ražojumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 8442)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 8442)

1

115

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 19.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1286/2008

(2008. gada 16. decembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 193/2007, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam, un groza Regulu (EK) Nr. 192/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu, inter alia, Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2026/97 (1997. gada 6. oktobris) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”) un jo īpaši tās 15. un 19. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

I.   IEPRIEKŠĒJĀ IZMEKLĒŠANA UN SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

| (1) | Padome 2000. gada 30. novembrī ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000 (2) noteica galīgos kompensācijas maksājumus dažu, inter alia, Indijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes polietilēntereftalātu importam (“sākotnējā izmeklēšana”). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2000. gada 30. novembrī ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000 (2) noteica galīgos kompensācijas maksājumus dažu, inter alia, Indijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes polietilēntereftalātu importam (“sākotnējā izmeklēšana”).

| (2) | Pēc pārskatīšanas sakarā ar pasākumu termiņa beigšanos Padome ar Regulu (EK) Nr. 193/2007 (3) (“antisubsidēšanas regula”) vēl uz pieciem gadiem piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam. Attiecīgais ražojums atbilst KN kodam 3907 60 20. Maksājuma likmi noteica robežās no EUR 0 līdz EUR 106,5 par tonnu atsevišķi nosauktiem eksportētājiem, un visu pārejo eksportētāju veiktam importam noteica maksājuma likmi EUR 41,3 par tonnu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc pārskatīšanas sakarā ar pasākumu termiņa beigšanos Padome ar Regulu (EK) Nr. 193/2007 (3) (“antisubsidēšanas regula”) vēl uz pieciem gadiem piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam. Attiecīgais ražojums atbilst KN kodam 3907 60 20. Maksājuma likmi noteica robežās no EUR 0 līdz EUR 106,5 par tonnu atsevišķi nosauktiem eksportētājiem, un visu pārejo eksportētāju veiktam importam noteica maksājuma likmi EUR 41,3 par tonnu.

| (3) | Turklāt Padome tam pašam Indijas izcelsmes ražojumam piemēroja galīgo antidempinga maksājumu ar Regulu (EK) Nr. 192/2007 (4) (“antidempinga regula”). Saskaņā ar šo regulu noteiktā maksājuma likme atsevišķi nosauktiem eksportētājiem ir EUR 88,9 līdz EUR 200,9 par tonnu un pārējo eksportētāju veiktam importam maksājuma likme ir noteikta EUR 181,7 par tonnu. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt Padome tam pašam Indijas izcelsmes ražojumam piemēroja galīgo antidempinga maksājumu ar Regulu (EK) Nr. 192/2007 (4) (“antidempinga regula”). Saskaņā ar šo regulu noteiktā maksājuma likme atsevišķi nosauktiem eksportētājiem ir EUR 88,9 līdz EUR 200,9 par tonnu un pārējo eksportētāju veiktam importam maksājuma likme ir noteikta EUR 181,7 par tonnu.

| (4) | Atbilstoši principam, kas saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu paredz, ka nevienam ražojumam nepiemēro abus – gan antidempinga, gan kompensācijas – maksājumus, lai labotu vienu un to pašu situāciju, kas izriet no dempinga vai no eksporta subsidēšanas, nosakot antidempinga maksājumu līmeni antidempinga regulā, ņem vērā kompensācijas maksājuma lielumu, kas noteikts ar antisubsidēšanas regulu. |
| --- | --- |

(4)

Atbilstoši principam, kas saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu paredz, ka nevienam ražojumam nepiemēro abus – gan antidempinga, gan kompensācijas – maksājumus, lai labotu vienu un to pašu situāciju, kas izriet no dempinga vai no eksporta subsidēšanas, nosakot antidempinga maksājumu līmeni antidempinga regulā, ņem vērā kompensācijas maksājuma lielumu, kas noteikts ar antisubsidēšanas regulu.

II.   DAĻĒJAS STARPPOSMA PĀRSKATĪŠANAS SĀKŠANA

| (5) | Pēc galīgā kompensācijas maksājuma noteikšanas Indijas valdība apgalvoja, ka ir mainījušies apstākļi attiecībā uz divām subsīdiju shēmām (piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem un ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma atbilstīgi Ienākuma nodokļa likuma 80.HHC pantam) un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Attiecīgi tika apgalvots, ka subsidēšanas līmenis, iespējams, ir samazinājies un ka tādēļ būtu jāpārskata pasākumi, kas bija noteikti, daļēji balstoties uz šīm shēmām. |
| --- | --- |

(5)

Pēc galīgā kompensācijas maksājuma noteikšanas Indijas valdība apgalvoja, ka ir mainījušies apstākļi attiecībā uz divām subsīdiju shēmām (piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem un ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma atbilstīgi Ienākuma nodokļa likuma 80.HHC pantam) un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Attiecīgi tika apgalvots, ka subsidēšanas līmenis, iespējams, ir samazinājies un ka tādēļ būtu jāpārskata pasākumi, kas bija noteikti, daļēji balstoties uz šīm shēmām.

| (6) | Komisija pārbaudīja Indijas valdības sniegtos pierādījumus un atzina tos par pietiekamiem, lai pamatotu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 19. pantu, pārbaudot tikai dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam piemērojamo subsidēšanas līmeni. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju Komisija publicēja paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5) (“paziņojums par izmeklēšanas sākšanu”) un sāka Regulas (EK) Nr. 193/2007 ex officio daļēju starpposma pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija pārbaudīja Indijas valdības sniegtos pierādījumus un atzina tos par pietiekamiem, lai pamatotu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 19. pantu, pārbaudot tikai dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam piemērojamo subsidēšanas līmeni. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju Komisija publicēja paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5) (“paziņojums par izmeklēšanas sākšanu”) un sāka Regulas (EK) Nr. 193/2007 ex officio daļēju starpposma pārskatīšanu.

| (7) | Daļējās starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas mērķis ir novērtēt, vai spēkā esošie pasākumi attiecībā uz uzņēmumiem, kuri izmantoja priekšrocības, ko piedāvā viena vai abas izmainītās subsīdiju shēmas, ir jāturpina, jāatceļ vai jāgroza, ja ir sniegts pietiekami daudz pierādījumu atbilstīgi attiecīgajiem noteikumiem, kas izklāstīti paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu. Atkarībā no pārskatīšanā izdarītajiem secinājumiem daļējās starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā tiks novērtēts arī tas, vai ir jāpārskata pasākumi, kuri piemērojami citiem uzņēmumiem, kas sadarbojās izmeklēšanā, kurā noteica spēkā esošo pasākumu un/vai atlikušā pasākuma līmeni, kas piemērojams visiem pārējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(7)

Daļējās starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas mērķis ir novērtēt, vai spēkā esošie pasākumi attiecībā uz uzņēmumiem, kuri izmantoja priekšrocības, ko piedāvā viena vai abas izmainītās subsīdiju shēmas, ir jāturpina, jāatceļ vai jāgroza, ja ir sniegts pietiekami daudz pierādījumu atbilstīgi attiecīgajiem noteikumiem, kas izklāstīti paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu. Atkarībā no pārskatīšanā izdarītajiem secinājumiem daļējās starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā tiks novērtēts arī tas, vai ir jāpārskata pasākumi, kuri piemērojami citiem uzņēmumiem, kas sadarbojās izmeklēšanā, kurā noteica spēkā esošo pasākumu un/vai atlikušā pasākuma līmeni, kas piemērojams visiem pārējiem uzņēmumiem.

III.   IZMEKLĒŠANAS LAIKPOSMS

| (8) | Izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas laikposms” jeb “PIL”). |
| --- | --- |

(8)

Izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas laikposms” jeb “PIL”).

IV.   PERSONAS, UZ KURĀM ATTIECAS IZMEKLĒŠANA

| (9) | Komisija oficiāli informēja par daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu Indijas valdību un tos Indijas ražotājus eksportētājus, kuri bija sadarbojušies iepriekšējā izmeklēšanā, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 193/2007 bija minēti kā ražotāji eksportētāji, kuri izmanto priekšrocības, ko piedāvā jebkura no abām mainītajām subsīdiju shēmām, un kuri bija minēti izmeklēšanas sākšanas paziņojuma pielikumā, kā arī Kopienas ražotājus. Ieinteresētajām personām bija iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Personu rakstiski un mutiski sniegtie komentāri tika izskatīti un attiecīgā gadījumā ņemti vērā. |
| --- | --- |

(9)

Komisija oficiāli informēja par daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu Indijas valdību un tos Indijas ražotājus eksportētājus, kuri bija sadarbojušies iepriekšējā izmeklēšanā, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 193/2007 bija minēti kā ražotāji eksportētāji, kuri izmanto priekšrocības, ko piedāvā jebkura no abām mainītajām subsīdiju shēmām, un kuri bija minēti izmeklēšanas sākšanas paziņojuma pielikumā, kā arī Kopienas ražotājus. Ieinteresētajām personām bija iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Personu rakstiski un mutiski sniegtie komentāri tika izskatīti un attiecīgā gadījumā ņemti vērā.

| (10) | Ņemot vērā šajā pārskatīšanā iesaistīto personu skaitu, subsidēšanas izmeklēšanā saskaņā ar pamatregulas 27. pantu bija paredzēts izmantot paraugu ņemšanas metodes. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā šajā pārskatīšanā iesaistīto personu skaitu, subsidēšanas izmeklēšanā saskaņā ar pamatregulas 27. pantu bija paredzēts izmantot paraugu ņemšanas metodes.

| (11) | Pieteicās divi ražotāji eksportētāji, kuri sniedza pārbaudei izlases veidā nepieciešamo informāciju. Tādēļ tika uzskatīts, ka izlases veida pārbaudes izmantošana nav nepieciešama. Tomēr viens no abiem ražotājiem eksportētājiem, kuri bija iesnieguši izlases veida pārbaudes veidlapu, vēlāk paziņoja Komisijai, ka tas neplāno atbildēt uz visiem anketas jautājumiem un sniegt izmeklēšanai nepieciešamās ziņas. |
| --- | --- |

(11)

Pieteicās divi ražotāji eksportētāji, kuri sniedza pārbaudei izlases veidā nepieciešamo informāciju. Tādēļ tika uzskatīts, ka izlases veida pārbaudes izmantošana nav nepieciešama. Tomēr viens no abiem ražotājiem eksportētājiem, kuri bija iesnieguši izlases veida pārbaudes veidlapu, vēlāk paziņoja Komisijai, ka tas neplāno atbildēt uz visiem anketas jautājumiem un sniegt izmeklēšanai nepieciešamās ziņas.

| (12) | Tāpēc Komisija nosūtīja anketu tikai vienam ražotājam eksportētājam, kurš atbilda šīs pārskatīšanas kritērijiem, proti, uzņēmumam Pearl Engineering Polymers Ltd (“uzņēmums”), no kura tā saņēma atbildes uz anketas jautājumiem. Anketu nosūtīja arī Indijas valdībai. Gan uzņēmums, gan Indijas valdība sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc Komisija nosūtīja anketu tikai vienam ražotājam eksportētājam, kurš atbilda šīs pārskatīšanas kritērijiem, proti, uzņēmumam Pearl Engineering Polymers Ltd (“uzņēmums”), no kura tā saņēma atbildes uz anketas jautājumiem. Anketu nosūtīja arī Indijas valdībai. Gan uzņēmums, gan Indijas valdība sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

| (13) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. Pārbaudes nolūkā tika apmeklēti šādu ieinteresēto personu uzņēmumi:






  1) | Indijas valdība:
  Komerclietu ministrija, Ņūdeli. |
| --- | --- | --- |

(13)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. Pārbaudes nolūkā tika apmeklēti šādu ieinteresēto personu uzņēmumi:

1)

Indijas valdība:

Komerclietu ministrija, Ņūdeli.

| 2) | Ražotājs eksportētājs Indijā:

  Pearl Engineering Polymers Ltd, Ņūdeli. |
| --- | --- |

2)

Ražotājs eksportētājs Indijā:

Pearl Engineering Polymers Ltd, Ņūdeli.

V.   INFORMĀCIJAS NODOŠANA ATKLĀTĪBĀ UN KOMENTĀRI PAR PROCEDŪRU

| (14) | Par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, balstoties uz kuriem bija iecerēts ierosināt koriģēt maksājuma likmi, kas piemērojama vienīgajam Indijas ražotājam, kurš sadarbojās, un arī ražotājam eksportētājam, kurš nesadarbojās, bet kurš bija minēts izmeklēšanas sākšanas paziņojuma pielikumā, kā arī par nodomu spēkā esošos pasākumus saglabāt arī attiecībā uz visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri nesadarbojās šajā daļējā izmeklēšanas pārskatīšanā, informēja Indijas valdību un pārējās ieinteresētās personas. Tām bija dots pietiekami daudz laika komentāru sniegšanai. Visu iesniegto informāciju un komentārus attiecīgi ņēma vērā, kā tas apliecināts turpmāk. |
| --- | --- |

(14)

Par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, balstoties uz kuriem bija iecerēts ierosināt koriģēt maksājuma likmi, kas piemērojama vienīgajam Indijas ražotājam, kurš sadarbojās, un arī ražotājam eksportētājam, kurš nesadarbojās, bet kurš bija minēts izmeklēšanas sākšanas paziņojuma pielikumā, kā arī par nodomu spēkā esošos pasākumus saglabāt arī attiecībā uz visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri nesadarbojās šajā daļējā izmeklēšanas pārskatīšanā, informēja Indijas valdību un pārējās ieinteresētās personas. Tām bija dots pietiekami daudz laika komentāru sniegšanai. Visu iesniegto informāciju un komentārus attiecīgi ņēma vērā, kā tas apliecināts turpmāk.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS

| (15) | Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir ražojums, uz kuru attiecās Regula (EK) Nr. 193/2007, t. i., PET, kura viskozitāte atbilstīgi ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāka un kura izcelsme ir attiecīgajā valstī. To patlaban klasificē ar KN kodu 3907 60 20. |
| --- | --- |

(15)

Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir ražojums, uz kuru attiecās Regula (EK) Nr. 193/2007, t. i., PET, kura viskozitāte atbilstīgi ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāka un kura izcelsme ir attiecīgajā valstī. To patlaban klasificē ar KN kodu 3907 60 20.

C.   SUBSĪDIJAS

I.   IEVADS

| (16) | Pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Indijas valdība un vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, un atbildēm uz Komisija anketas jautājumiem, izmeklēja šādas shēmas, kuras, kā tika apgalvots, ietver subsīdiju piešķiršanu:






  a) | iepriekšēja autorizācijas shēma (agrāk pazīstama kā iepriekšēja licenču shēma) (Advance Authorisation Scheme, “AAS”); |
| --- | --- | --- |

(16)

Pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Indijas valdība un vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, un atbildēm uz Komisija anketas jautājumiem, izmeklēja šādas shēmas, kuras, kā tika apgalvots, ietver subsīdiju piešķiršanu:

a)

iepriekšēja autorizācijas shēma (agrāk pazīstama kā iepriekšēja licenču shēma) (Advance Authorisation Scheme, “AAS”);

| b) | piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (Duty Entitlement Passbook Scheme, “DEPS”); |
| --- | --- |

b)

piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (Duty Entitlement Passbook Scheme, “DEPS”);

| c) | ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (Export Promotion Capital Goods Scheme, “EPCGS”); |
| --- | --- |

c)

ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (Export Promotion Capital Goods Scheme, “EPCGS”);

| d) | ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (Income Tax Exemption Scheme, “ITES”); |
| --- | --- |

d)

ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (Income Tax Exemption Scheme, “ITES”);

| e) | mērķa tirgus shēma (Focus Market Scheme, “FMS”); |
| --- | --- |

e)

mērķa tirgus shēma (Focus Market Scheme, “FMS”);

| f) | papildmērķa shēma (Target Plus Scheme,“TPS”). |
| --- | --- |

f)

papildmērķa shēma (Target Plus Scheme,“TPS”).

| (17) | Iepriekš a), b), c), e) un f) punktā norādītās shēmas ir izstrādātas, balstoties uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ārējās tirdzniecības likums pilnvaro Indijas valdību sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tās ir apkopotas “Eksporta un importa politikas” dokumentos, kurus Komerclietu ministrija izdod ik pēc pieciem gadiem un kuri tiek regulāri atjaunināti. Viens eksporta un importa politikas dokuments ir saistīts ar šajā gadījumā minēto PIL, t. i., ar piecgadu plānu, kas attiecas uz laikposmu no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam (“EXIM politika 04–09”). Turklāt Indijas valdība arī nosaka EXIM politiku 04–09 regulējošās procedūras “Procedūru rokasgrāmatas laikposmam no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam” I sējumā (“HOP I 04–09 dokuments”). Arī Procedūras rokasgrāmatas saturs tiek regulāri atjaunināts. |
| --- | --- |

(17)

Iepriekš a), b), c), e) un f) punktā norādītās shēmas ir izstrādātas, balstoties uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ārējās tirdzniecības likums pilnvaro Indijas valdību sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tās ir apkopotas “Eksporta un importa politikas” dokumentos, kurus Komerclietu ministrija izdod ik pēc pieciem gadiem un kuri tiek regulāri atjaunināti. Viens eksporta un importa politikas dokuments ir saistīts ar šajā gadījumā minēto PIL, t. i., ar piecgadu plānu, kas attiecas uz laikposmu no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam (“EXIM politika 04–09”). Turklāt Indijas valdība arī nosaka EXIM politiku 04–09 regulējošās procedūras “Procedūru rokasgrāmatas laikposmam no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam” I sējumā (“HOP I 04–09 dokuments”). Arī Procedūras rokasgrāmatas saturs tiek regulāri atjaunināts.

| (18) | Iepriekš d) punktā minētās ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēmas ir sagatavotas, balstoties uz 1961. gada Ienākuma nodokļa likumu, ko katru gadu groza ar Finanšu likumu. |
| --- | --- |

(18)

Iepriekš d) punktā minētās ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēmas ir sagatavotas, balstoties uz 1961. gada Ienākuma nodokļa likumu, ko katru gadu groza ar Finanšu likumu.

| (19) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 10. punktu uzaicināja Indijas valdību uz papildu konsultācijām gan par grozītajām, gan negrozītajām shēmām, lai noskaidrotu faktisko situāciju attiecībā uz minētajām shēmām un rastu savstarpēji saskaņotu risinājumu. Pēc šīm konsultācijām, ņemot vērā to, ka netika panākts savstarpēji saskaņots risinājums attiecībā uz šīm shēmām, Komisija visas šīs shēmas iekļāva subsidēšanas izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(19)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 10. punktu uzaicināja Indijas valdību uz papildu konsultācijām gan par grozītajām, gan negrozītajām shēmām, lai noskaidrotu faktisko situāciju attiecībā uz minētajām shēmām un rastu savstarpēji saskaņotu risinājumu. Pēc šīm konsultācijām, ņemot vērā to, ka netika panākts savstarpēji saskaņots risinājums attiecībā uz šīm shēmām, Komisija visas šīs shēmas iekļāva subsidēšanas izmeklēšanā.

| (20) | Viena ieinteresētā persona, kura pārstāvēja Kopienas ražošanas nozari, apgalvoja, ka Indijas eksportētājiem joprojām ir pieejamas vairākas citas subsīdijas un shēmas. Tomēr no informācijas netika gūti galīgi pierādījumi tam, ka ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, izmanto šīs shēmas. Tāpēc šajā konkrētajā procedūrā šie jautājumi netiek aplūkoti sīkāk. |
| --- | --- |

(20)

Viena ieinteresētā persona, kura pārstāvēja Kopienas ražošanas nozari, apgalvoja, ka Indijas eksportētājiem joprojām ir pieejamas vairākas citas subsīdijas un shēmas. Tomēr no informācijas netika gūti galīgi pierādījumi tam, ka ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, izmanto šīs shēmas. Tāpēc šajā konkrētajā procedūrā šie jautājumi netiek aplūkoti sīkāk.

II.   KONKRĒTĀS SHĒMAS

1.   Iepriekšēja autorizācijas shēma (AAS)

a)   Juridiskais pamats

| (21) | Detalizēts shēmas apraksts ir ietverts EXIM politikas 04–09 4.1.1.–4.1.14. punktā un HOP I 04–09 dokumenta 4.1.–4.30. nodaļā. Iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā, kuras rezultātā ar Regulu (EK) Nr. 193/2007 piemēroja patlaban spēkā esošo galīgo kompensācijas maksājumu, šo shēmu dēvēja par iepriekšēju licenču shēmu. |
| --- | --- |

(21)

Detalizēts shēmas apraksts ir ietverts EXIM politikas 04–09 4.1.1.–4.1.14. punktā un HOP I 04–09 dokumenta 4.1.–4.30. nodaļā. Iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā, kuras rezultātā ar Regulu (EK) Nr. 193/2007 piemēroja patlaban spēkā esošo galīgo kompensācijas maksājumu, šo shēmu dēvēja par iepriekšēju licenču shēmu.

b)   Tiesības izmantot attiecīgo shēmu

| (22) | AAS ir sešas apakšshēmas, kas sīkāk aprakstītas 23. apsvērumā. Minētās apakšshēmas, cita starpā, atšķiras izmantošanas iespēju ziņā. AAS fiziskā eksporta un AAS ikgadējā pieprasījuma iespējas var izmantot ražotāji eksportētāji un eksporta produkcijas tirgotāji, kas “sasaistīti” ar palīgražotājiem. AAS starpproduktu piegādēm var izmantot ražotāji eksportētāji, kas ražojumu piegādā galīgajam eksportētājam. AAS nosacīto eksportu var izmantot galvenie darbuzņēmēji, kuri veic piegādes EXIM politikas 04–09 8.2. punktā minētajām “nosacītā eksporta” kategorijām, piemēram, piegādātājiem uz eksportu orientētām ražotnēm (“EOR”). Visbeidzot, “nosacītā eksporta” priekšrocības atbilstīgi iepriekšēja izlaides pasūtījuma (“ARO”) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvam var izmantot starpproduktu piegādātāji, kas apgādā ražotājus eksportētājus. |
| --- | --- |

(22)

AAS ir sešas apakšshēmas, kas sīkāk aprakstītas 23. apsvērumā. Minētās apakšshēmas, cita starpā, atšķiras izmantošanas iespēju ziņā. AAS fiziskā eksporta un AAS ikgadējā pieprasījuma iespējas var izmantot ražotāji eksportētāji un eksporta produkcijas tirgotāji, kas “sasaistīti” ar palīgražotājiem. AAS starpproduktu piegādēm var izmantot ražotāji eksportētāji, kas ražojumu piegādā galīgajam eksportētājam. AAS nosacīto eksportu var izmantot galvenie darbuzņēmēji, kuri veic piegādes EXIM politikas 04–09 8.2. punktā minētajām “nosacītā eksporta” kategorijām, piemēram, piegādātājiem uz eksportu orientētām ražotnēm (“EOR”). Visbeidzot, “nosacītā eksporta” priekšrocības atbilstīgi iepriekšēja izlaides pasūtījuma (“ARO”) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvam var izmantot starpproduktu piegādātāji, kas apgādā ražotājus eksportētājus.

c)   Īstenošana praksē

| (23) | Iepriekšējas atļaujas var izsniegt šādiem mērķiem:






  i) | fiziskam eksportam. Tā ir galvenā apakšshēma, kas ļauj bez nodokļa importēt konkrētas eksporta produkcijas ražošanai nepieciešamos izejmateriālus. “Fizisks” šajā kontekstā nozīmē to, ka eksporta ražojums ir jāizved no Indijas teritorijas. Atļaujā ir norādīts ievedmuitas atvieglojums un eksportēšanas saistības, minot arī eksportējamā ražojuma veidu; |
| --- | --- | --- |

(23)

Iepriekšējas atļaujas var izsniegt šādiem mērķiem:

i)

fiziskam eksportam. Tā ir galvenā apakšshēma, kas ļauj bez nodokļa importēt konkrētas eksporta produkcijas ražošanai nepieciešamos izejmateriālus. “Fizisks” šajā kontekstā nozīmē to, ka eksporta ražojums ir jāizved no Indijas teritorijas. Atļaujā ir norādīts ievedmuitas atvieglojums un eksportēšanas saistības, minot arī eksportējamā ražojuma veidu;

| ii) | ikgadējam pieprasījumam. Šāda atļauja ir saistīta nevis ar konkrētu eksporta ražojumu, bet gan ar plašāku produkcijas grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Atļaujas īpašnieks, ievērojot noteiktu robežvērtību, kas noteikta atkarībā no agrākiem eksporta rezultātiem, var bez ievedmuitas importēt jebkurus izejmateriālus, kas tiks izlietoti ražojumu ražošanai, ja tie pieder pie šādas ražojumu grupas. Tas var izvēlēties eksportēt jebkuru gatavo ražojumu, kas pieder pie attiecīgās ražojumu grupas, ja to ražošanai izmantots šāds ar nodokli neapliekams materiāls |
| --- | --- |

ii)

ikgadējam pieprasījumam. Šāda atļauja ir saistīta nevis ar konkrētu eksporta ražojumu, bet gan ar plašāku produkcijas grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Atļaujas īpašnieks, ievērojot noteiktu robežvērtību, kas noteikta atkarībā no agrākiem eksporta rezultātiem, var bez ievedmuitas importēt jebkurus izejmateriālus, kas tiks izlietoti ražojumu ražošanai, ja tie pieder pie šādas ražojumu grupas. Tas var izvēlēties eksportēt jebkuru gatavo ražojumu, kas pieder pie attiecīgās ražojumu grupas, ja to ražošanai izmantots šāds ar nodokli neapliekams materiāls

| iii) | starpproduktu piegādēm. Šī apakšshēma ietver gadījumus, kad divi ražotāji ir iecerējuši ražot vienu eksporta produkciju, savstarpēji sadalot ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs, kurš ražo starpproduktu, var bez ievedmuitas importēt izejmateriālus un šim mērķim starpproduktu piegādēm var saņemt atļauju izmantot AAS. Galīgais eksportētājs pabeidz ražojuma ražošanu, un viņam gatavais ražojums ir jāeksportē; |
| --- | --- |

iii)

starpproduktu piegādēm. Šī apakšshēma ietver gadījumus, kad divi ražotāji ir iecerējuši ražot vienu eksporta produkciju, savstarpēji sadalot ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs, kurš ražo starpproduktu, var bez ievedmuitas importēt izejmateriālus un šim mērķim starpproduktu piegādēm var saņemt atļauju izmantot AAS. Galīgais eksportētājs pabeidz ražojuma ražošanu, un viņam gatavais ražojums ir jāeksportē;

| iv) | nosacītajam eksportam. Šī apakšshēma ļauj galvenajam darbuzņēmējam importēt izejmateriālus bez nodokļa, ja tie ir vajadzīgi tādu preču ražošanai, kuras kā “paredzētas eksportam” pārdos to kategoriju klientiem, kas minēti EXIM politikas 04–09 8.2.b) līdz f), g), i) un j) punktā. Kā paskaidroja Indijas valdība, “nosacītais eksports” attiecas uz tiem darījumiem, kuros piegādātās preces netiek izvestas no valsts. Vairākas piegādes kategorijas uzskata par nosacītu eksportu ar noteikumu, ka preces ir izgatavotas Indijā, piemēram, preču piegādes EOR vai uzņēmumam, kas atrodas speciālajā ekonomiskajā zonā (“SEZ”); |
| --- | --- |

iv)

nosacītajam eksportam. Šī apakšshēma ļauj galvenajam darbuzņēmējam importēt izejmateriālus bez nodokļa, ja tie ir vajadzīgi tādu preču ražošanai, kuras kā “paredzētas eksportam” pārdos to kategoriju klientiem, kas minēti EXIM politikas 04–09 8.2.b) līdz f), g), i) un j) punktā. Kā paskaidroja Indijas valdība, “nosacītais eksports” attiecas uz tiem darījumiem, kuros piegādātās preces netiek izvestas no valsts. Vairākas piegādes kategorijas uzskata par nosacītu eksportu ar noteikumu, ka preces ir izgatavotas Indijā, piemēram, preču piegādes EOR vai uzņēmumam, kas atrodas speciālajā ekonomiskajā zonā (“SEZ”);

| v) | ARO. AAS turētājs, kas vēlas iegūt izejmateriālus nevis no tiešā importa, bet gan no vietējiem avotiem, var izvēlēties tos iegūt pret iepriekšējas izlaides pasūtījumiem (ARO). Šādos gadījumos iepriekšējās atļaujas apstiprina kā ARO, un konkrēto preču piegādes brīdī tās tiek apstiprinātas vietējam piegādātājam. ARO indosaments dod tiesības vietējam piegādātājam izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts EXIM politikas 04–09 8.3. punktā (t. i., AAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu). ARO mehānisms paredz nodokļu un maksājumu atmaksāšanu piegādātājam tā vietā, lai tos atmaksātu galīgajam eksportētājam nodokļu atmaksas vai kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu atmaksāšana ir iespējama gan par vietējiem, gan par importētiem izejmateriāliem; |
| --- | --- |

v)

ARO. AAS turētājs, kas vēlas iegūt izejmateriālus nevis no tiešā importa, bet gan no vietējiem avotiem, var izvēlēties tos iegūt pret iepriekšējas izlaides pasūtījumiem (ARO). Šādos gadījumos iepriekšējās atļaujas apstiprina kā ARO, un konkrēto preču piegādes brīdī tās tiek apstiprinātas vietējam piegādātājam. ARO indosaments dod tiesības vietējam piegādātājam izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts EXIM politikas 04–09 8.3. punktā (t. i., AAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu). ARO mehānisms paredz nodokļu un maksājumu atmaksāšanu piegādātājam tā vietā, lai tos atmaksātu galīgajam eksportētājam nodokļu atmaksas vai kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu atmaksāšana ir iespējama gan par vietējiem, gan par importētiem izejmateriāliem;

| vi) | kompensācijas iekšzemes akreditīvam. Šī apakšshēma atkal attiecas uz vietējo izejmateriālu piegādi iepriekšējas atļaujas īpašniekam. Iepriekšējas atļaujas īpašnieks var bankā iesniegt pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka anulēs atļauju tieša importa veikšanai tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Vietējais piegādātājs būs tiesīgs izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts EXIM politikas 04–09 8.3. punktā (t. i., AAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu). |
| --- | --- |

vi)

kompensācijas iekšzemes akreditīvam. Šī apakšshēma atkal attiecas uz vietējo izejmateriālu piegādi iepriekšējas atļaujas īpašniekam. Iepriekšējas atļaujas īpašnieks var bankā iesniegt pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka anulēs atļauju tieša importa veikšanai tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Vietējais piegādātājs būs tiesīgs izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts EXIM politikas 04–09 8.3. punktā (t. i., AAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu).

| (24) | Tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā tikai viens eksportētājs, kurš sadarbojās, saņēma koncesijas atbilstīgi divām ar attiecīgo ražojumu saistītajām apakšshēmām, t. i., i) AAS fiziskajam eksportam, iv) AAS nosacītajam eksportam. Tāpēc nav jānosaka atlikušo neizmantoto apakšshēmu kompensēšana. |
| --- | --- |

(24)

Tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā tikai viens eksportētājs, kurš sadarbojās, saņēma koncesijas atbilstīgi divām ar attiecīgo ražojumu saistītajām apakšshēmām, t. i., i) AAS fiziskajam eksportam, iv) AAS nosacītajam eksportam. Tāpēc nav jānosaka atlikušo neizmantoto apakšshēmu kompensēšana.

| (25) | Pēc tam, kad ar Regulu (EK) Nr. 193/2007 bija piemērots patlaban spēkā esošais galīgais kompensācijas maksājums, Indijas valdība mainīja AAS piemērojamo pārbaudes sistēmu. Tādas pārbaudes vajadzībām, ko veic Indijas iestādes, atļaujas īpašniekam ir juridisks pienākums norādītajā veidā uzturēt “patiesu un pareizu pārskatu par importētu/vietējā tirgū iepirktu, ar muitas nodokļiem neapliekamu preču patēriņu un izmantošanu” (sk. HOP I 04–09 dokumenta 4.26., 4.30. nodaļu un 23. papildinājumu), t. i., faktiskā patēriņa reģistru. Šis reģistrs ir jāpārbauda neatkarīgam zvērinātam grāmatvedim/darbu un izmaksu grāmatvedim, kurš izsniedz sertifikātu, kas apliecina, ka noteiktie reģistri un attiecīgie ieraksti ir pārbaudīti un ka atbilstīgi 23. papildinājumam sniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza. Tomēr iepriekšminētie noteikumi attiecas tikai uz iepriekšējām atļaujām, kas izsniegtas no 2005. gada 13. maija. Visu to iepriekšējo atļauju vai iepriekšējo licenču īpašniekiem, kas izsniegtas pirms minētās dienas, ir jāievēro iepriekš piemērojamie pārbaudes noteikumi, t. i., jāuztur patiess un pareizs pārskats par importētu preču patēriņu un izmantošanu, kas saistās ar atļaujas izmantošanu, 18. papildinājumā norādītajā veidā, kā noteikts HOP I 02–07 dokumenta 4.30. nodaļā un 18. papildinājumā). |
| --- | --- |

(25)

Pēc tam, kad ar Regulu (EK) Nr. 193/2007 bija piemērots patlaban spēkā esošais galīgais kompensācijas maksājums, Indijas valdība mainīja AAS piemērojamo pārbaudes sistēmu. Tādas pārbaudes vajadzībām, ko veic Indijas iestādes, atļaujas īpašniekam ir juridisks pienākums norādītajā veidā uzturēt “patiesu un pareizu pārskatu par importētu/vietējā tirgū iepirktu, ar muitas nodokļiem neapliekamu preču patēriņu un izmantošanu” (sk. HOP I 04–09 dokumenta 4.26., 4.30. nodaļu un 23. papildinājumu), t. i., faktiskā patēriņa reģistru. Šis reģistrs ir jāpārbauda neatkarīgam zvērinātam grāmatvedim/darbu un izmaksu grāmatvedim, kurš izsniedz sertifikātu, kas apliecina, ka noteiktie reģistri un attiecīgie ieraksti ir pārbaudīti un ka atbilstīgi 23. papildinājumam sniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza. Tomēr iepriekšminētie noteikumi attiecas tikai uz iepriekšējām atļaujām, kas izsniegtas no 2005. gada 13. maija. Visu to iepriekšējo atļauju vai iepriekšējo licenču īpašniekiem, kas izsniegtas pirms minētās dienas, ir jāievēro iepriekš piemērojamie pārbaudes noteikumi, t. i., jāuztur patiess un pareizs pārskats par importētu preču patēriņu un izmantošanu, kas saistās ar atļaujas izmantošanu, 18. papildinājumā norādītajā veidā, kā noteikts HOP I 02–07 dokumenta 4.30. nodaļā un 18. papildinājumā).

| (26) | Attiecībā uz apakšshēmām, ko pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā izmantoja vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, t. i., fiziskā eksporta un nosacītā eksporta shēmām, Indijas valdība nosaka gan ievedmuitas atvieglojumu, gan eksportēšanas saistību apjomu un vērtību, ko norāda atļaujā. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā valsts amatpersonas attiecīgos darījumus apstiprina atļaujā. Šajā shēmā atļauto importa apjomu Indijas valdība nosaka, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (“SION”). SION ir noteiktas vairumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam, un tās ir publicētas HOP II 04–09 dokumentā. |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz apakšshēmām, ko pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā izmantoja vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, t. i., fiziskā eksporta un nosacītā eksporta shēmām, Indijas valdība nosaka gan ievedmuitas atvieglojumu, gan eksportēšanas saistību apjomu un vērtību, ko norāda atļaujā. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā valsts amatpersonas attiecīgos darījumus apstiprina atļaujā. Šajā shēmā atļauto importa apjomu Indijas valdība nosaka, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (“SION”). SION ir noteiktas vairumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam, un tās ir publicētas HOP II 04–09 dokumentā.

| (27) | Šajā ziņā jānorāda, ka SION regulāri pārskata. Tā kā viens eksportētājs, kurš sadarbojās, izmantoja dažādos laikos izsniegtas atļaujas, tas nozīmēja arī to, ka šis uzņēmums pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā piemēroja dažādas SION. |
| --- | --- |

(27)

Šajā ziņā jānorāda, ka SION regulāri pārskata. Tā kā viens eksportētājs, kurš sadarbojās, izmantoja dažādos laikos izsniegtas atļaujas, tas nozīmēja arī to, ka šis uzņēmums pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā piemēroja dažādas SION.

| (28) | Importētās izejvielas nav nododamas citiem, un tās izmantojamas, lai ražotu eksporta galaproduktu. Eksportēšanas pienākums jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (24 mēnešos ar iespēju termiņu divreiz pagarināt vēl uz sešiem mēnešiem). |
| --- | --- |

(28)

Importētās izejvielas nav nododamas citiem, un tās izmantojamas, lai ražotu eksporta galaproduktu. Eksportēšanas pienākums jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (24 mēnešos ar iespēju termiņu divreiz pagarināt vēl uz sešiem mēnešiem).

| (29) | Pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja, ka, lai gan ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, bija apgalvojis, ka izejmateriāli ir izmantoti pilnībā, attiecīgajam ražojumam nebija faktiskā patēriņa reģistra. Tika vienīgi pieņemts, ka patēriņš atbilst SION. Tāpēc nebija iespējams noteikt, vai konkrētās atļaujās/licencēs noteiktās SION prasības attiecībā uz izejmateriāliem, kurus ieveda bez ievedmuitas, nepārsniedz materiālu daudzumu, kāds vajadzīgs, lai saražotu eksporta galaprodukta references daudzumu. |
| --- | --- |

(29)

Pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja, ka, lai gan ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, bija apgalvojis, ka izejmateriāli ir izmantoti pilnībā, attiecīgajam ražojumam nebija faktiskā patēriņa reģistra. Tika vienīgi pieņemts, ka patēriņš atbilst SION. Tāpēc nebija iespējams noteikt, vai konkrētās atļaujās/licencēs noteiktās SION prasības attiecībā uz izejmateriāliem, kurus ieveda bez ievedmuitas, nepārsniedz materiālu daudzumu, kāds vajadzīgs, lai saražotu eksporta galaprodukta references daudzumu.

| (30) | Turklāt pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja, ka izejvielas ir importētas atbilstīgi trim dažādām atļaujām/licencēm un dažādām SION normām un ka tad tās ir kopā fiziski izmantotas vienas un tās pašas eksportētās preces ražošanas procesā. Tas, ka ir trīs dažādas SION un dažādas katram izejmateriālam noteiktās patēriņa normas, vēl vairāk apgrūtina faktiskā patēriņa noteikšanu eksportētājam, kurš sadarbojās. Šajā ziņā ir skaidrs, ka faktiskā patēriņa reģistrs ir par pamatu tam, lai varētu pārbaudīt, vai beznodokļa izejmateriāli nepārsniedz materiāla daudzumu, kāds vajadzīgs, lai saražotu eksporta galaprodukta references daudzumu. |
| --- | --- |

(30)

Turklāt pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja, ka izejvielas ir importētas atbilstīgi trim dažādām atļaujām/licencēm un dažādām SION normām un ka tad tās ir kopā fiziski izmantotas vienas un tās pašas eksportētās preces ražošanas procesā. Tas, ka ir trīs dažādas SION un dažādas katram izejmateriālam noteiktās patēriņa normas, vēl vairāk apgrūtina faktiskā patēriņa noteikšanu eksportētājam, kurš sadarbojās. Šajā ziņā ir skaidrs, ka faktiskā patēriņa reģistrs ir par pamatu tam, lai varētu pārbaudīt, vai beznodokļa izejmateriāli nepārsniedz materiāla daudzumu, kāds vajadzīgs, lai saražotu eksporta galaprodukta references daudzumu.

| (31) | Pārskatīšanas izmeklēšanā arī konstatēja, ka Indijas iestāžu noteiktās pārbaudes prasības netika ievērotas vai arī netika pārbaudītas praksē. Attiecībā uz iepriekšējām atļaujām, kas bija izdotas pirms 2005. gada 13. maija, attiecīgās iestādes nesaņēma nepieciešamos faktiskā patēriņa un krājumu reģistrus (18. papildinājums), tāpēc Indijas valdība tos nevarēja kontrolēt. Attiecībā uz iepriekšējām atļaujām, kas bija izdotas no 2005. gada 13. maija, ir jāsagatavo nepieciešamie faktiskā patēriņa un krājumu reģistri, taču Indijas valdība vēl nav pārbaudījusi, vai tie atbilst EXIM politikas prasībām. Šos reģistrus pārbaudīja neatkarīgi zvērināti grāmatveži, kā to nosaka attiecīgie 25. apsvērumā minētie Indijas tiesību akti, taču ne uzņēmums, ne zvērinātais grāmatvedis neveica nekādus ierakstus par to, kā šī sertifikācija ir notikusi. Nebija ne revīzijas plāna vai kādu citu papildmateriālu par veikto revīziju, ne reģistrētas informācijas par izmantoto metodiku un konkrētajām prasībām, kas vajadzīgas, lai veiktu šādu detalizētu darbu, kas prasa sīkas tehniskās zināšanas par ražošanas procesu, ne EXIM politikas prasību, ne grāmatvedības procedūru. Ņemot vērā šo situāciju, jāuzskata, ka eksportētājs, par kuru veikta izmeklēšana, nespēja apliecināt attiecīgo EXIM noteikumu ievērošanu. |
| --- | --- |

(31)

Pārskatīšanas izmeklēšanā arī konstatēja, ka Indijas iestāžu noteiktās pārbaudes prasības netika ievērotas vai arī netika pārbaudītas praksē. Attiecībā uz iepriekšējām atļaujām, kas bija izdotas pirms 2005. gada 13. maija, attiecīgās iestādes nesaņēma nepieciešamos faktiskā patēriņa un krājumu reģistrus (18. papildinājums), tāpēc Indijas valdība tos nevarēja kontrolēt. Attiecībā uz iepriekšējām atļaujām, kas bija izdotas no 2005. gada 13. maija, ir jāsagatavo nepieciešamie faktiskā patēriņa un krājumu reģistri, taču Indijas valdība vēl nav pārbaudījusi, vai tie atbilst EXIM politikas prasībām. Šos reģistrus pārbaudīja neatkarīgi zvērināti grāmatveži, kā to nosaka attiecīgie 25. apsvērumā minētie Indijas tiesību akti, taču ne uzņēmums, ne zvērinātais grāmatvedis neveica nekādus ierakstus par to, kā šī sertifikācija ir notikusi. Nebija ne revīzijas plāna vai kādu citu papildmateriālu par veikto revīziju, ne reģistrētas informācijas par izmantoto metodiku un konkrētajām prasībām, kas vajadzīgas, lai veiktu šādu detalizētu darbu, kas prasa sīkas tehniskās zināšanas par ražošanas procesu, ne EXIM politikas prasību, ne grāmatvedības procedūru. Ņemot vērā šo situāciju, jāuzskata, ka eksportētājs, par kuru veikta izmeklēšana, nespēja apliecināt attiecīgo EXIM noteikumu ievērošanu.

d)   Komentāri par konstatētajiem faktiem

| (32) | Eksportētājs, kurš sadarbojās, apstrīdēja iepriekšminētos konstatējumus, it īpaši secinājumus par zvērināto grāmatvedi, kā izklāstīts 31. apsvērumā. Tālab tika apgalvots, ka nav valsts vai starptautiskas tiesību normas, kas uzņēmumam, kurā tika veikta revīzija, noteiktu pienākumu protokolēt, kā revīzija tika veikta. Tieši pretēji – saskaņā ar Indijas tiesību aktiem revīzijā izmantotie dokumenti ir revidenta īpašums. Šādos apstākļos un uzskatot, ka pirms pārbaudes apmeklējuma netika pieprasīts tikties ar zvērinātu grāmatvedi, fakts, ka apmeklējuma laikā uzņēmumā, kurā tika veikta revīzija, nebija šādu attaisnojošu dokumentu, nebūtu izmantojams pret to. Turklāt tika arī apgalvots, ka pamatregula nekādā gadījumā nedotu Komisijas dienestiem tiesības pārbaudīt dokumentus, kuri neatrodas uzņēmumā, kurā veikta izmeklēšana, kā tas būtu gadījumā ar neatkarīgu grāmatvedi. Tika arī iebilsts, ka vienīgā ražotāja, kurš sadarbojās, visu izejvielu faktiskais patēriņš bija lielāks nekā SION normas un ka nebija pārmērīga atbrīvojuma no muitas nodokļiem. |
| --- | --- |

(32)

Eksportētājs, kurš sadarbojās, apstrīdēja iepriekšminētos konstatējumus, it īpaši secinājumus par zvērināto grāmatvedi, kā izklāstīts 31. apsvērumā. Tālab tika apgalvots, ka nav valsts vai starptautiskas tiesību normas, kas uzņēmumam, kurā tika veikta revīzija, noteiktu pienākumu protokolēt, kā revīzija tika veikta. Tieši pretēji – saskaņā ar Indijas tiesību aktiem revīzijā izmantotie dokumenti ir revidenta īpašums. Šādos apstākļos un uzskatot, ka pirms pārbaudes apmeklējuma netika pieprasīts tikties ar zvērinātu grāmatvedi, fakts, ka apmeklējuma laikā uzņēmumā, kurā tika veikta revīzija, nebija šādu attaisnojošu dokumentu, nebūtu izmantojams pret to. Turklāt tika arī apgalvots, ka pamatregula nekādā gadījumā nedotu Komisijas dienestiem tiesības pārbaudīt dokumentus, kuri neatrodas uzņēmumā, kurā veikta izmeklēšana, kā tas būtu gadījumā ar neatkarīgu grāmatvedi. Tika arī iebilsts, ka vienīgā ražotāja, kurš sadarbojās, visu izejvielu faktiskais patēriņš bija lielāks nekā SION normas un ka nebija pārmērīga atbrīvojuma no muitas nodokļiem.

| (33) | Šajā ziņā jāatgādina, ka zvērinātā grāmatveža veiktā pārbaude un attiecīgās apliecības izsniegšana ir pārbaudes sistēmas elementi, ko EXIM politikā ir ieviesusi Indijas valdība. Tālab saskaņā ar EXIM politiku zvērināts grāmatvedis ir šīs sistēmas īstenošanas dalībnieks, un Komisijai bija jāpārbauda, vai iepriekšminētā pārbaudes sistēma ir efektīvi piemērota. Tas, ka uzņēmums nevarēja apliecināt, ka tas pats vai tā ieceltais zvērinātais grāmatvedis reģistrē pārbaudes, kas veiktas EXIM politikā noteiktās apliecības izsniegšanai, liecina, ka uzņēmums nevarēja pierādīt, ka ir ievēroti attiecīgie EXIM politikas noteikumi. Attiecībā uz uzņēmuma apgalvojumu par to, ka nekādā gadījumā nebija pārmērīga atbrīvojuma no muitas nodokļiem, jāatgādina, ka faktiskais stāvoklis uz vietas (proti, izejvielu maisījums un izgatavotie ražojumi, atšķirīgu SION normu izmantošana, EXIM politikā noteikto dokumentu trūkums par faktisko patēriņu), kamēr Indijas valdība nav veikusi nepieciešamo galīgo pārbaudi, liecināja, ka aprēķini attiecībā uz faktisko patēriņu un tādējādi uz pārmērīgu atbrīvojumu no nodokļiem par atļauju/licenci un SION normu nav ticami. |
| --- | --- |

(33)

Šajā ziņā jāatgādina, ka zvērinātā grāmatveža veiktā pārbaude un attiecīgās apliecības izsniegšana ir pārbaudes sistēmas elementi, ko EXIM politikā ir ieviesusi Indijas valdība. Tālab saskaņā ar EXIM politiku zvērināts grāmatvedis ir šīs sistēmas īstenošanas dalībnieks, un Komisijai bija jāpārbauda, vai iepriekšminētā pārbaudes sistēma ir efektīvi piemērota. Tas, ka uzņēmums nevarēja apliecināt, ka tas pats vai tā ieceltais zvērinātais grāmatvedis reģistrē pārbaudes, kas veiktas EXIM politikā noteiktās apliecības izsniegšanai, liecina, ka uzņēmums nevarēja pierādīt, ka ir ievēroti attiecīgie EXIM politikas noteikumi. Attiecībā uz uzņēmuma apgalvojumu par to, ka nekādā gadījumā nebija pārmērīga atbrīvojuma no muitas nodokļiem, jāatgādina, ka faktiskais stāvoklis uz vietas (proti, izejvielu maisījums un izgatavotie ražojumi, atšķirīgu SION normu izmantošana, EXIM politikā noteikto dokumentu trūkums par faktisko patēriņu), kamēr Indijas valdība nav veikusi nepieciešamo galīgo pārbaudi, liecināja, ka aprēķini attiecībā uz faktisko patēriņu un tādējādi uz pārmērīgu atbrīvojumu no nodokļiem par atļauju/licenci un SION normu nav ticami.

e)   Secinājums

| (34) | Atbrīvojums no ievedmuitas ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē, t. i., Indijas valdības finansiāls atbalsts, kas piešķir priekšrocības eksportētājam, par kuru veikta izmeklēšana. |
| --- | --- |

(34)

Atbrīvojums no ievedmuitas ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē, t. i., Indijas valdības finansiāls atbalsts, kas piešķir priekšrocības eksportētājam, par kuru veikta izmeklēšana.

| (35) | Turklāt AAS fiziskais eksports un AAS nosacītais eksports acīmredzot pēc likuma ir atkarīgs no eksporta rezultātiem, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu to uzskata par īpašu un kompensējamu. Uzņēmums var izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības tikai tad, ja tas apņemas ražojumu eksportēt. |
| --- | --- |

(35)

Turklāt AAS fiziskais eksports un AAS nosacītais eksports acīmredzot pēc likuma ir atkarīgs no eksporta rezultātiem, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu to uzskata par īpašu un kompensējamu. Uzņēmums var izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības tikai tad, ja tas apņemas ražojumu eksportēt.

| (36) | Nevienu no abām šajā gadījumā izmantotajām apakšshēmām nevar uzskatīt par atļautu nodokļa atmaksājuma sistēmu vai nodokļu atmaksājuma aizvietotāju sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tās neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) izklāstītajiem noteikumiem. Indijas valdība neefektīvi piemēroja savu pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai apstiprinātu, vai eksportētā ražojuma ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas gadījumā – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Pašas SION nav uzskatāmas par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo ar muitas nodokļiem neapliekami izejmateriāli, kas importēti atbilstīgi atļaujām/licencēm ar dažādiem SION etalonkritērijiem, ir kopā izmantoti vienā un tai pašā eksportējamās preces ražošanas procesā. Šāds process neļauj Indijas valdībai pietiekami precīzi pārbaudīt, kāds daudzums izejmateriālu tika patērēts eksporta produkcijas ražošanā un ar kādiem SION etalonkritērijiem tas ir jāsalīdzina. Turklāt Indijas valdība neveica efektīvu kontroli, balstoties uz pareizi reģistrētu faktisko patēriņu, vai arī vēl nav to pabeigusi. Indijas valdība arī neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantoto izejmateriālu apjomu, lai gan parasti tas būtu vajadzīgs, ja nav efektīvas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). Turklāt jāatgādina, ka attiecīgajam uzņēmumam nebija patēriņa reģistra, kas ļautu pārbaudīt izejmateriālu reālo patēriņu pa ražojumu veidiem. Tāpēc pat tad, ja būtu ieviesta efektīva kontroles sistēma, Indijas valdība nevarētu pārbaudīt, kādi izejvielu daudzumi ir tikuši patērēti eksportētā ražojuma izgatavošanai. Visbeidzot, zvērinātu grāmatvežu iesaistīšana pārbaudes procesā nav uzlabojusi pārbaudes sistēmu, jo nav detalizētu noteikumu par to, kā zvērinātiem grāmatvežiem būtu jāveic tiem uzticētie uzdevumi, un izmeklēšanas laikā sniegtā informācija nevarēja garantēt atbilstīgi pamatregulai izklāstīto iepriekšminēto noteikumu izpildi. |
| --- | --- |

(36)

Nevienu no abām šajā gadījumā izmantotajām apakšshēmām nevar uzskatīt par atļautu nodokļa atmaksājuma sistēmu vai nodokļu atmaksājuma aizvietotāju sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tās neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) izklāstītajiem noteikumiem. Indijas valdība neefektīvi piemēroja savu pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai apstiprinātu, vai eksportētā ražojuma ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas gadījumā – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Pašas SION nav uzskatāmas par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo ar muitas nodokļiem neapliekami izejmateriāli, kas importēti atbilstīgi atļaujām/licencēm ar dažādiem SION etalonkritērijiem, ir kopā izmantoti vienā un tai pašā eksportējamās preces ražošanas procesā. Šāds process neļauj Indijas valdībai pietiekami precīzi pārbaudīt, kāds daudzums izejmateriālu tika patērēts eksporta produkcijas ražošanā un ar kādiem SION etalonkritērijiem tas ir jāsalīdzina. Turklāt Indijas valdība neveica efektīvu kontroli, balstoties uz pareizi reģistrētu faktisko patēriņu, vai arī vēl nav to pabeigusi. Indijas valdība arī neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantoto izejmateriālu apjomu, lai gan parasti tas būtu vajadzīgs, ja nav efektīvas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). Turklāt jāatgādina, ka attiecīgajam uzņēmumam nebija patēriņa reģistra, kas ļautu pārbaudīt izejmateriālu reālo patēriņu pa ražojumu veidiem. Tāpēc pat tad, ja būtu ieviesta efektīva kontroles sistēma, Indijas valdība nevarētu pārbaudīt, kādi izejvielu daudzumi ir tikuši patērēti eksportētā ražojuma izgatavošanai. Visbeidzot, zvērinātu grāmatvežu iesaistīšana pārbaudes procesā nav uzlabojusi pārbaudes sistēmu, jo nav detalizētu noteikumu par to, kā zvērinātiem grāmatvežiem būtu jāveic tiem uzticētie uzdevumi, un izmeklēšanas laikā sniegtā informācija nevarēja garantēt atbilstīgi pamatregulai izklāstīto iepriekšminēto noteikumu izpildi.

| (37) | Tādēļ šīs divas apakšsistēmas ir kompensējamas. |
| --- | --- |

(37)

Tādēļ šīs divas apakšsistēmas ir kompensējamas.

f)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (38) | Ja nav atļautas nodokļu atmaksāšanas sistēmas vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais labums ir atbrīvojums no ievedmuitas kopumā, kas parasti jāmaksā, importējot izejvielas. Šajā ziņā jānorāda, ka pamatregula ne tikai paredz to, ka tiek kompensēta maksājumu “pārsniegtā” atmaksa. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikuma i) punktu ievedmuitas pārmaksājumu var kompensēt tikai tad, ja ir izpildīti pamatregulas II un III pielikuma nosacījumi. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi nebija izpildīti. Tādējādi, ja konstatē, ka nav atbilstoša uzraudzības procesa, iepriekšminēto izņēmumu attiecībā uz nodokļu atmaksāšanas shēmu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto maksājumu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu apliecinātu pārmērīgu nodokļu atlaišanu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādei nav jāaprēķina šāda pārmērīga nodokļu atlaišana. Tai, gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu tikai jāatrod pietiekami pierādījumi tam, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību. |
| --- | --- |

(38)

Ja nav atļautas nodokļu atmaksāšanas sistēmas vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais labums ir atbrīvojums no ievedmuitas kopumā, kas parasti jāmaksā, importējot izejvielas. Šajā ziņā jānorāda, ka pamatregula ne tikai paredz to, ka tiek kompensēta maksājumu “pārsniegtā” atmaksa. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikuma i) punktu ievedmuitas pārmaksājumu var kompensēt tikai tad, ja ir izpildīti pamatregulas II un III pielikuma nosacījumi. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi nebija izpildīti. Tādējādi, ja konstatē, ka nav atbilstoša uzraudzības procesa, iepriekšminēto izņēmumu attiecībā uz nodokļu atmaksāšanas shēmu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto maksājumu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu apliecinātu pārmērīgu nodokļu atlaišanu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādei nav jāaprēķina šāda pārmērīga nodokļu atlaišana. Tai, gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu tikai jāatrod pietiekami pierādījumi tam, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību.

| (39) | Subsīdijas summu eksportētājam, kurš izmantoja AAS, aprēķināja, pamatojoties uz neuzlikto ievedmuitu (muitas pamatnodoklis un īpašais muitas papildnodoklis) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar abām apakšshēmām, kuras pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā izmantoja attiecīgajam ražojumam (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu maksas, kas neizbēgami bija radušās, lai saņemtu subsīdiju, atskaitīja no subsīdijas summas, ja par to tika saņemti pamatoti pieprasījumi. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā atbilstošu saucēju pieskaitīja attiecīgajam eksporta apgrozījumam, ko PIL sasniedza attiecīgais ražojums, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(39)

Subsīdijas summu eksportētājam, kurš izmantoja AAS, aprēķināja, pamatojoties uz neuzlikto ievedmuitu (muitas pamatnodoklis un īpašais muitas papildnodoklis) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar abām apakšshēmām, kuras pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā izmantoja attiecīgajam ražojumam (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu maksas, kas neizbēgami bija radušās, lai saņemtu subsīdiju, atskaitīja no subsīdijas summas, ja par to tika saņemti pamatoti pieprasījumi. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā atbilstošu saucēju pieskaitīja attiecīgajam eksporta apgrozījumam, ko PIL sasniedza attiecīgais ražojums, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (40) | Subsīdijas likme, ko pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā attiecībā uz šo shēmu noteica vienīgajam ražotājam, kurš sadarbojās, bija 12,8 %. |
| --- | --- |

(40)

Subsīdijas likme, ko pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā attiecībā uz šo shēmu noteica vienīgajam ražotājam, kurš sadarbojās, bija 12,8 %.

2.   Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (DEPS)

a)   Juridiskais pamats

| (41) | Sīkāks DEPS apraksts sniegts EXIM politikas 04–09 4.3. punktā un HOP I 04–09 dokumenta 4. nodaļā. |
| --- | --- |

(41)

Sīkāks DEPS apraksts sniegts EXIM politikas 04–09 4.3. punktā un HOP I 04–09 dokumenta 4. nodaļā.

| (42) | Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, nesaņēma kompensējamas priekšrocības atbilstīgi DEPS. Tādēļ uzskatīja, ka turpmāka šīs shēmas analīze šīs izmeklēšanas darbības jomā nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(42)

Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, nesaņēma kompensējamas priekšrocības atbilstīgi DEPS. Tādēļ uzskatīja, ka turpmāka šīs shēmas analīze šīs izmeklēšanas darbības jomā nav nepieciešama.

3.   Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCGS)

a)   Juridiskais pamats

| (43) | Detalizētāks EPCGS apraksts ir iekļauts EXIM politikas 04–09 5. nodaļā un HOP I 04–09 dokumenta 5. nodaļā. |
| --- | --- |

(43)

Detalizētāks EPCGS apraksts ir iekļauts EXIM politikas 04–09 5. nodaļā un HOP I 04–09 dokumenta 5. nodaļā.

b)   Tiesības izmantot attiecīgo shēmu

| (44) | Ražotājiem eksportētājiem, eksporta produkcijas tirgotājiem, kas ir “sasaistīti” ar palīgražotājiem, un pakalpojumu sniedzējiem ir tiesības izmantot šo shēmu. |
| --- | --- |

(44)

Ražotājiem eksportētājiem, eksporta produkcijas tirgotājiem, kas ir “sasaistīti” ar palīgražotājiem, un pakalpojumu sniedzējiem ir tiesības izmantot šo shēmu.

c)   Īstenošana praksē

| (45) | Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un – kopš 2003. gada aprīļa – arī lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Šim nolūkam Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un maksājuma veikšanas izdod EPCGS atļauju. Šī shēma kopš 2000. gada aprīļa paredz 5 % ievedmuitas likmes samazinājumu, kas piemērojams visiem ražošanas līdzekļiem, kas importēti saskaņā ar šo shēmu. Līdz 2000. gada 31. martam piemēroja spēkā esošo nodokļa likmi 11 % apjomā (ieskaitot 10 % piemaksu) un augstas vērtības importa gadījumos piemēroja nulles nodokļa likmi. Lai izpildītu eksportēšanas pienākumu, importētie ražošanas līdzekļi noteiktā laikposmā ir jāizmanto noteikta daudzuma eksportpreču ražošanai. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un – kopš 2003. gada aprīļa – arī lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Šim nolūkam Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un maksājuma veikšanas izdod EPCGS atļauju. Šī shēma kopš 2000. gada aprīļa paredz 5 % ievedmuitas likmes samazinājumu, kas piemērojams visiem ražošanas līdzekļiem, kas importēti saskaņā ar šo shēmu. Līdz 2000. gada 31. martam piemēroja spēkā esošo nodokļa likmi 11 % apjomā (ieskaitot 10 % piemaksu) un augstas vērtības importa gadījumos piemēroja nulles nodokļa likmi. Lai izpildītu eksportēšanas pienākumu, importētie ražošanas līdzekļi noteiktā laikposmā ir jāizmanto noteikta daudzuma eksportpreču ražošanai.

| (46) | EPCGS atļaujas īpašnieks var iegūt ražošanas līdzekļus arī iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā ražošanas līdzekļu vietējais ražotājs var izmantot priekšrocību veikt tādu ar muitas nodokli neapliekamu sastāvdaļu importu, kuras vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu izgatavošanai. Vai arī vietējais ražotājs var pieprasīt nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības saistībā ar ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS atļaujas īpašniekam. |
| --- | --- |

(46)

EPCGS atļaujas īpašnieks var iegūt ražošanas līdzekļus arī iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā ražošanas līdzekļu vietējais ražotājs var izmantot priekšrocību veikt tādu ar muitas nodokli neapliekamu sastāvdaļu importu, kuras vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu izgatavošanai. Vai arī vietējais ražotājs var pieprasīt nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības saistībā ar ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS atļaujas īpašniekam.

d)   Komentāri par konstatētajiem faktiem

| (47) | Pēc konstatējumu izpaušanas komentāri par EPCGS netika iesniegti. |
| --- | --- |

(47)

Pēc konstatējumu izpaušanas komentāri par EPCGS netika iesniegti.

e)   Secinājums par EPCG shēmu

| (48) | EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa samazinājums ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šī koncesija samazina Indijas valdības nodokļu ieņēmumus, kuri citādi būtu jāsamaksā. Turklāt nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo nodokļi, kas tiek uzkrāti importējot, uzlabo tā likviditāti. |
| --- | --- |

(48)

EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa samazinājums ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šī koncesija samazina Indijas valdības nodokļu ieņēmumus, kuri citādi būtu jāsamaksā. Turklāt nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo nodokļi, kas tiek uzkrāti importējot, uzlabo tā likviditāti.

| (49) | Turklāt pēc likuma EPCGS shēma ir atkarīga no eksporta rezultātiem, jo šādas atļaujas var saņemt tikai tad, ja ir apņemšanās veikt eksportu. Tādēļ tā ir uzskatāma par specifisku un kompensējamu pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(49)

Turklāt pēc likuma EPCGS shēma ir atkarīga no eksporta rezultātiem, jo šādas atļaujas var saņemt tikai tad, ja ir apņemšanās veikt eksportu. Tādēļ tā ir uzskatāma par specifisku un kompensējamu pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

| (50) | Visbeidzot, šo shēmu nevar uzskatīt par atļautu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļi netiek patērēti eksporta produkcijas ražošanā. |
| --- | --- |

(50)

Visbeidzot, šo shēmu nevar uzskatīt par atļautu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļi netiek patērēti eksporta produkcijas ražošanā.

f)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (51) | Viens eksportētājs, kurš sadarbojās, izmeklēšanas laikposmā nebija iepircis ražošanas līdzekļus. Tomēr uzņēmums joprojām saņēma atbrīvojumu no nodokļa par ražošanas līdzekļiem, kuri par sākotnējā izmeklēšanā konstatēto summu bija iepirkti pirms izmeklēšanas laikposma. Saskaņā ar sākotnējā izmeklēšanā konstatēto pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā iegūto subsīdijas summu saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētiem ražošanas līdzekļiem, sadalot subsīdiju uz laikposmu, kas atspoguļo šādu ražotāja eksportētāja ražošanas līdzekļu faktisko amortizācijas atskaitījumu periodu. Atbilstīgi ieviestajai praksei tādā veidā aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz PIL, ir pielāgota, pieskaitot šajā laikposmā gūtos procentus, lai atspoguļotu laika gaitā gūto priekšrocību pilno vērtību. No šīs summas saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu atskaitīja maksājumus, kas neizbēgami bija radušies, lai saņemtu subsīdiju, iegūstot subsīdijas lielumu kā skaitītāju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Subsīdijas likme, kas bija noteikta attiecībā uz priekšrocībām, ko uzņēmums guva pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā, bija 0,3 %. |
| --- | --- |

(51)

Viens eksportētājs, kurš sadarbojās, izmeklēšanas laikposmā nebija iepircis ražošanas līdzekļus. Tomēr uzņēmums joprojām saņēma atbrīvojumu no nodokļa par ražošanas līdzekļiem, kuri par sākotnējā izmeklēšanā konstatēto summu bija iepirkti pirms izmeklēšanas laikposma. Saskaņā ar sākotnējā izmeklēšanā konstatēto pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā iegūto subsīdijas summu saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētiem ražošanas līdzekļiem, sadalot subsīdiju uz laikposmu, kas atspoguļo šādu ražotāja eksportētāja ražošanas līdzekļu faktisko amortizācijas atskaitījumu periodu. Atbilstīgi ieviestajai praksei tādā veidā aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz PIL, ir pielāgota, pieskaitot šajā laikposmā gūtos procentus, lai atspoguļotu laika gaitā gūto priekšrocību pilno vērtību. No šīs summas saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu atskaitīja maksājumus, kas neizbēgami bija radušies, lai saņemtu subsīdiju, iegūstot subsīdijas lielumu kā skaitītāju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Subsīdijas likme, kas bija noteikta attiecībā uz priekšrocībām, ko uzņēmums guva pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā, bija 0,3 %.

4.   Ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (ITES)

a)   Juridiskais pamats

| (52) | Eksportētāji saskaņā ar šo shēmu varēja izmantot priekšrocības, ko piedāvāja daļējs atbrīvojums no ieņēmuma nodokļa par eksporta tirdzniecībā iegūtu peļņu. Juridiskais pamats šim atbrīvojumam bija noteikts Ienākuma nodokļa likuma 80.HHC pantā. |
| --- | --- |

(52)

Eksportētāji saskaņā ar šo shēmu varēja izmantot priekšrocības, ko piedāvāja daļējs atbrīvojums no ieņēmuma nodokļa par eksporta tirdzniecībā iegūtu peļņu. Juridiskais pamats šim atbrīvojumam bija noteikts Ienākuma nodokļa likuma 80.HHC pantā.

| (53) | Šo noteikumu atcēla 2005.–2006. gada novērtējumā (t. i., par finanšu gadu, kas sākās 2004. gada 1. aprīlī un beidzās 2005. gada 31. martā) un turpmāk, tādējādi ITA 80.HHC pants neparedz nekādas priekšrocības pēc 2004. gada 31. marta. Vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā neguva nekādas priekšrocības saskaņā ar šo shēmu. Tādējādi, tā kā šī shēma ir atcelta, priekšrocību izmantošana netiks kompensēta, kā noteikts pamatregulas 15. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(53)

Šo noteikumu atcēla 2005.–2006. gada novērtējumā (t. i., par finanšu gadu, kas sākās 2004. gada 1. aprīlī un beidzās 2005. gada 31. martā) un turpmāk, tādējādi ITA 80.HHC pants neparedz nekādas priekšrocības pēc 2004. gada 31. marta. Vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā neguva nekādas priekšrocības saskaņā ar šo shēmu. Tādējādi, tā kā šī shēma ir atcelta, priekšrocību izmantošana netiks kompensēta, kā noteikts pamatregulas 15. panta 1. punktā.

5.   Mērķa tirgus shēma (FMS)

a)   Juridiskais pamats

| (54) | Detalizēts FMS apraksts ir ietverts EXIM politikas 04–09 3.9. nodaļā un HOP I 04–09 dokumenta 3.20. nodaļā. Lai gan uzņēmums ziņoja par šo shēmu, izmeklēšanā atklājās, ka pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā netika gūtas nekādas priekšrocības. Tā kā tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, nav guvis kompensējamas priekšrocības atbilstoši šai shēmai, šīs izmeklēšanas darbības jomā tam nebija nepieciešama turpmāka analīze. |
| --- | --- |

(54)

Detalizēts FMS apraksts ir ietverts EXIM politikas 04–09 3.9. nodaļā un HOP I 04–09 dokumenta 3.20. nodaļā. Lai gan uzņēmums ziņoja par šo shēmu, izmeklēšanā atklājās, ka pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā netika gūtas nekādas priekšrocības. Tā kā tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, nav guvis kompensējamas priekšrocības atbilstoši šai shēmai, šīs izmeklēšanas darbības jomā tam nebija nepieciešama turpmāka analīze.

6.   Papildmērķa shēma (TPS)

a)   Juridiskais pamats

| (55) | Detalizēts TPS apraksts ir iekļauts EXIM politikas 04–09 3.7. nodaļā un HOP I 04–09 dokumenta 3.2. nodaļā. |
| --- | --- |

(55)

Detalizēts TPS apraksts ir iekļauts EXIM politikas 04–09 3.7. nodaļā un HOP I 04–09 dokumenta 3.2. nodaļā.

b)   Tiesības izmantot attiecīgo shēmu

| (56) | Jebkurš ražotājs eksportētājs var pieteikties uz šo shēmu. |
| --- | --- |

(56)

Jebkurš ražotājs eksportētājs var pieteikties uz šo shēmu.

c)   Īstenošana praksē

| (57) | Šīs shēmas mērķis ir piešķirt piemaksu uzņēmumiem, kuri palielina savu eksporta apgrozījumu. Šajā ziņā shēma ļauj attiecīgajiem uzņēmumiem izmantot kredītu 5–15 % apmērā no summas, kas noteikta, pamatojoties uz starpību starp tā eksporta FOB vērtībām, kas veikts divus pēdējos finanšu gadus pēc kārtas. |
| --- | --- |

(57)

Šīs shēmas mērķis ir piešķirt piemaksu uzņēmumiem, kuri palielina savu eksporta apgrozījumu. Šajā ziņā shēma ļauj attiecīgajiem uzņēmumiem izmantot kredītu 5–15 % apmērā no summas, kas noteikta, pamatojoties uz starpību starp tā eksporta FOB vērtībām, kas veikts divus pēdējos finanšu gadus pēc kārtas.

| (58) | Uzņēmumiem, kuri vēlas izmantot šo shēmu, ir jāiesniedz pieteikums Komerclietu un rūpniecības ministrijai. Pēc pieteikuma apstiprināšanas attiecīgās iestādes izsniedz atļauju, kurā norādīts kredīta lielums. |
| --- | --- |

(58)

Uzņēmumiem, kuri vēlas izmantot šo shēmu, ir jāiesniedz pieteikums Komerclietu un rūpniecības ministrijai. Pēc pieteikuma apstiprināšanas attiecīgās iestādes izsniedz atļauju, kurā norādīts kredīta lielums.

| (59) | Šīs shēmas darbība 2006. gada martā tika pārtraukta, un laika gaitā to aizstāja ar divām jaunām shēmām – mērķa tirgus shēmu un mērķa ražojumu shēmu. Tomēr uz TPS atļauju varēja pieteikties vēl līdz 2007. gada martam, un uzņēmumi, kuri izmanto šo shēmu, drīkst izmantot attiecīgos kredītus līdz 2009. gada martam. |
| --- | --- |

(59)

Šīs shēmas darbība 2006. gada martā tika pārtraukta, un laika gaitā to aizstāja ar divām jaunām shēmām – mērķa tirgus shēmu un mērķa ražojumu shēmu. Tomēr uz TPS atļauju varēja pieteikties vēl līdz 2007. gada martam, un uzņēmumi, kuri izmanto šo shēmu, drīkst izmantot attiecīgos kredītus līdz 2009. gada martam.

d)   Komentāri par konstatētajiem faktiem

| (60) | Ražotājs, kurš sadarbojās, uzskatīja, ka uzņēmums šīs shēmas PIL laikā nav izmantojis priekšrocības un ka shēma 2006. gadā bija atcelta, tāpēc tā nav jākompensē. Tomēr, kā izklāstīts iepriekš, izmeklēšanā atklājās, ka uzņēmums PIL laikā ir izmantojis priekšrocības, tāpēc, lai gan shēma patiesi vairs netiek izmantota, uzņēmumi arī turpmāk līdz 2009. gadam to var izmantot. |
| --- | --- |

(60)

Ražotājs, kurš sadarbojās, uzskatīja, ka uzņēmums šīs shēmas PIL laikā nav izmantojis priekšrocības un ka shēma 2006. gadā bija atcelta, tāpēc tā nav jākompensē. Tomēr, kā izklāstīts iepriekš, izmeklēšanā atklājās, ka uzņēmums PIL laikā ir izmantojis priekšrocības, tāpēc, lai gan shēma patiesi vairs netiek izmantota, uzņēmumi arī turpmāk līdz 2009. gadam to var izmantot.

e)   Secinājums par papildmērķa shēmu

| (61) | TPS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. TPS kredīts ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šo kredītu, iespējams, izmantos, lai kompensētu ievedmuitu, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt TPS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo tas uzlabo tā likviditāti. |
| --- | --- |

(61)

TPS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. TPS kredīts ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šo kredītu, iespējams, izmantos, lai kompensētu ievedmuitu, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt TPS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo tas uzlabo tā likviditāti.

| (62) | Turklāt pēc likuma TPS ir atkarīga no eksporta rezultātiem, tādēļ minētā shēma uzskatāma par īpašu un kompensējamu atbilstīgi pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(62)

Turklāt pēc likuma TPS ir atkarīga no eksporta rezultātiem, tādēļ minētā shēma uzskatāma par īpašu un kompensējamu atbilstīgi pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktam.

| (63) | Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt ar muitas nodokli neapliktās importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajām izejvielām. Nav sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuras izejvielas ir patērētas, ražojot eksportēto ražojumu, vai bija vērojams ievedmuitas pārmaksājums pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Eksportētājs ir tiesīgs izmantot TPS piedāvātās priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tas importē kādas izejvielas vai ne. Lai izmantotu priekšrocības, eksportētājam vienkārši jāpalielina eksporta apgrozījums, nepierādot, ka izejmateriāli tika importēti. Tātad TPS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visas vajadzīgās izejvielas sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejvielas. |
| --- | --- |

(63)

Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt ar muitas nodokli neapliktās importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajām izejvielām. Nav sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuras izejvielas ir patērētas, ražojot eksportēto ražojumu, vai bija vērojams ievedmuitas pārmaksājums pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Eksportētājs ir tiesīgs izmantot TPS piedāvātās priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tas importē kādas izejvielas vai ne. Lai izmantotu priekšrocības, eksportētājam vienkārši jāpalielina eksporta apgrozījums, nepierādot, ka izejmateriāli tika importēti. Tātad TPS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visas vajadzīgās izejvielas sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejvielas.

f)   Subsīdijas lieluma aprēķināšana

| (64) | Kompensējamo subsīdiju lielumu aprēķināja kā priekšrocības, ko izmantoja saņēmējs un kas tika konstatētas pārskatīšanas izmeklēšanas laikā, ko ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, bija iegrāmatojis uzkrājumu veidā kā ienākumus eksporta darījuma posmā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu (skaitītājs) kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(64)

Kompensējamo subsīdiju lielumu aprēķināja kā priekšrocības, ko izmantoja saņēmējs un kas tika konstatētas pārskatīšanas izmeklēšanas laikā, ko ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, bija iegrāmatojis uzkrājumu veidā kā ienākumus eksporta darījuma posmā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu (skaitītājs) kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (65) | Subsīdijas likme, ko pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā attiecībā uz šo shēmu noteica vienīgajam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija 0,7 %. |
| --- | --- |

(65)

Subsīdijas likme, ko pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā attiecībā uz šo shēmu noteica vienīgajam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija 0,7 %.

III.   KOMPENSĒJAMO SUBSĪDIJU LIELUMS

| (66) | Jāatgādina, ka subsīdijas norma, kas sākotnējā izmeklēšanā tika noteikta vienīgajam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās šajā daļējā starpposma pārskatīšanā, bija 5,8 %. |
| --- | --- |

(66)

Jāatgādina, ka subsīdijas norma, kas sākotnējā izmeklēšanā tika noteikta vienīgajam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās šajā daļējā starpposma pārskatīšanā, bija 5,8 %.

| (67) | Šīs daļējās starpposma pārskatīšanas laikā tika konstatēts, ka kompensējamo subsīdiju lielums, kas izteikts ad valorem izteiksmē, ir 13,8 %, kā norādīts turpmāk:












  Shēma
  Uzņēmums | ALS | DEPS | EPCGS | ITIRAD | FMS | TPS | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | % | % | % | % | % | % |
| Pearl Engineering Polymers Ltd | 12,8 | 0 | 0,3 | 0 | 0 | 0,7 | 13,8 |

(67)

Šīs daļējās starpposma pārskatīšanas laikā tika konstatēts, ka kompensējamo subsīdiju lielums, kas izteikts ad valorem izteiksmē, ir 13,8 %, kā norādīts turpmāk:

Shēma

Uzņēmums

ALS

DEPS

EPCGS

ITIRAD

FMS

TPS

Kopā

%

%

%

%

%

%

%

Pearl Engineering Polymers Ltd

12,8

0

0,3

0

0

0,7

13,8

| (68) | Ņemot vērā iepriekšminēto, jāsecina, ka vienīgā ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, subsidēšanas līmenis ir palielinājies. |
| --- | --- |

(68)

Ņemot vērā iepriekšminēto, jāsecina, ka vienīgā ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, subsidēšanas līmenis ir palielinājies.

D.   KOMPENSĀCIJAS UN ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

I.   KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

| (69) | Saskaņā ar pamatregulas 19. pantu un šīs daļējās starpposma pārskatīšanas pamatojumu, kas minēts izmeklēšanas sākšanas paziņojuma 3. punktā, ir konstatēts, ka vienīgā ražotāja, kurš sadarbojās, subsidēšanas norma ir palielinājusies no 5,8 % līdz 13,8 %, tāpēc ir attiecīgi jākoriģē kompensācijas maksājuma likme, kas šim ražotājam eksportētājam noteikta ar Regulu (EK) Nr. 193/2007. |
| --- | --- |

(69)

Saskaņā ar pamatregulas 19. pantu un šīs daļējās starpposma pārskatīšanas pamatojumu, kas minēts izmeklēšanas sākšanas paziņojuma 3. punktā, ir konstatēts, ka vienīgā ražotāja, kurš sadarbojās, subsidēšanas norma ir palielinājusies no 5,8 % līdz 13,8 %, tāpēc ir attiecīgi jākoriģē kompensācijas maksājuma likme, kas šim ražotājam eksportētājam noteikta ar Regulu (EK) Nr. 193/2007.

| (70) | Otram uzņēmumam, uz kuru attiecās šī daļējā starpposma pārskatīšana, Reliance Industries Ltd, sākotnējā izmeklēšanā bija visaugstākā subsīdijas norma, taču tas šajā izmeklēšanā nesadarbojās. Tā kā šis uzņēmums nesadarbojās, novērtējums saskaņā ar pamatregulas 28. pantu bija jāveic, balstoties uz pieejamajiem faktiem. Šajā ziņā, ņemot vērā konstatējumus attiecībā uz vienu eksportētāju, kurš sadarbojās, ļoti iespējams, ka šis ražotājs eksportētājs, kurš nesadarbojās, arī turpmāk gūs labumu, ko sniedz izmeklētās subsidēšanas shēmas, vismaz tādā pašā mērā, kāds konstatēts attiecībā uz eksportētāju, kurš sadarbojās. Tādējādi jāsecina, ka subsidēšanas līmenis attiecībā uz vienu ražotāju eksportētāju, uz kuru attiecās šī pārskatīšana un kurš nesadarbojās, arī ir palielinājies līdz 13,8 %, tāpēc ir attiecīgi jākoriģē kompensācijas maksājuma likme, kas šim ražotājam eksportētajam noteikta ar Regulu (EK) Nr. 193/2007. |
| --- | --- |

(70)

Otram uzņēmumam, uz kuru attiecās šī daļējā starpposma pārskatīšana, Reliance Industries Ltd, sākotnējā izmeklēšanā bija visaugstākā subsīdijas norma, taču tas šajā izmeklēšanā nesadarbojās. Tā kā šis uzņēmums nesadarbojās, novērtējums saskaņā ar pamatregulas 28. pantu bija jāveic, balstoties uz pieejamajiem faktiem. Šajā ziņā, ņemot vērā konstatējumus attiecībā uz vienu eksportētāju, kurš sadarbojās, ļoti iespējams, ka šis ražotājs eksportētājs, kurš nesadarbojās, arī turpmāk gūs labumu, ko sniedz izmeklētās subsidēšanas shēmas, vismaz tādā pašā mērā, kāds konstatēts attiecībā uz eksportētāju, kurš sadarbojās. Tādējādi jāsecina, ka subsidēšanas līmenis attiecībā uz vienu ražotāju eksportētāju, uz kuru attiecās šī pārskatīšana un kurš nesadarbojās, arī ir palielinājies līdz 13,8 %, tāpēc ir attiecīgi jākoriģē kompensācijas maksājuma likme, kas šim ražotājam eksportētajam noteikta ar Regulu (EK) Nr. 193/2007.

| (71) | Attiecībā uz uzņēmumiem, kuri sākotnējā izmeklēšanā sadarbojās, bet kuri izmeklēšanas sākšanas paziņojuma pielikumā nebija norādīti kā uzņēmumi, uz kuriem attiecas izmeklēšana, nebija nekādu norāžu par to, ka būtu jāpārrēķina šiem uzņēmumiem piemērojamās kompensācijas un antidempinga maksājuma likmes. Tāpēc individuālās maksājuma likmes, kas piemērojamas visām pārējām personām, izņemot Regulas (EK) Nr. 193/2007 1. panta 2. punktā minētos uzņēmumus Pearl Engineering un Reliance Industries, nemainās. |
| --- | --- |

(71)

Attiecībā uz uzņēmumiem, kuri sākotnējā izmeklēšanā sadarbojās, bet kuri izmeklēšanas sākšanas paziņojuma pielikumā nebija norādīti kā uzņēmumi, uz kuriem attiecas izmeklēšana, nebija nekādu norāžu par to, ka būtu jāpārrēķina šiem uzņēmumiem piemērojamās kompensācijas un antidempinga maksājuma likmes. Tāpēc individuālās maksājuma likmes, kas piemērojamas visām pārējām personām, izņemot Regulas (EK) Nr. 193/2007 1. panta 2. punktā minētos uzņēmumus Pearl Engineering un Reliance Industries, nemainās.

| (72) | Taču attiecībā uz uzņēmumiem, kuri nesadarbojās ne šajā pārskatīšanā, ne arī sākotnējā izmeklēšanā, jāuzskata, ka tie arī turpmāk izmantos priekšrocības, ko piedāvā izmeklētās subsidēšanas shēmas, vismaz tādā pašā mērā, kāds konstatēts attiecībā uz vienīgo eksportētāju, kurš sadarbojās. Lai izvairītos no veicināšanas maksājuma noteikšanas par nesadarbošanos, ir lietderīgi “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo subsidēšanas līmeni noteikt kā visaugstāko likmi, kas piemērojama jebkuram uzņēmumam, kurš sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, t. i., 13,8 % apmērā. |
| --- | --- |

(72)

Taču attiecībā uz uzņēmumiem, kuri nesadarbojās ne šajā pārskatīšanā, ne arī sākotnējā izmeklēšanā, jāuzskata, ka tie arī turpmāk izmantos priekšrocības, ko piedāvā izmeklētās subsidēšanas shēmas, vismaz tādā pašā mērā, kāds konstatēts attiecībā uz vienīgo eksportētāju, kurš sadarbojās. Lai izvairītos no veicināšanas maksājuma noteikšanas par nesadarbošanos, ir lietderīgi “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo subsidēšanas līmeni noteikt kā visaugstāko likmi, kas piemērojama jebkuram uzņēmumam, kurš sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, t. i., 13,8 % apmērā.

| (73) | Koriģētā kompensācijas maksājuma likmes jānosaka tādā līmenī, kādā ir jaunās subsidēšanas likmes, kas tika konstatētas šīs pārskatīšanas laikā, jo sākotnējā antisubsidēšanas izmeklēšanā aprēķinātā kaitējuma starpība joprojām ir lielāka. |
| --- | --- |

(73)

Koriģētā kompensācijas maksājuma likmes jānosaka tādā līmenī, kādā ir jaunās subsidēšanas likmes, kas tika konstatētas šīs pārskatīšanas laikā, jo sākotnējā antisubsidēšanas izmeklēšanā aprēķinātā kaitējuma starpība joprojām ir lielāka.

| (74) | Uzņēmumiem individuāli noteiktās kompensācijas maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, atspoguļo daļējā starpposma pārskatīšanā konstatēto situāciju. Tādējādi tās ir vienīgi piemērojamas attiecīgā produkta importam no šiem uzņēmumiem. Labumu no šīm maksājuma likmēm nevar gūt attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu, ja to ražojis kāds cits uzņēmums, kurš nav konkrēti norādīts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp struktūras, kuras saistītas ar tajā īpaši minētajiem, un tam piemērojama maksājuma likme, kas attiecas uz “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(74)

Uzņēmumiem individuāli noteiktās kompensācijas maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, atspoguļo daļējā starpposma pārskatīšanā konstatēto situāciju. Tādējādi tās ir vienīgi piemērojamas attiecīgā produkta importam no šiem uzņēmumiem. Labumu no šīm maksājuma likmēm nevar gūt attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu, ja to ražojis kāds cits uzņēmums, kurš nav konkrēti norādīts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp struktūras, kuras saistītas ar tajā īpaši minētajiem, un tam piemērojama maksājuma likme, kas attiecas uz “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (75) | Lai izvairītos no PET cenu svārstībām, ko izraisa jēlnaftas cenu izmaiņas, kā rezultātā tiek iekasēti lielāki nodokļi, jāatgādina, ka spēkā esošie pasākumi ir noteikti kā konkrētais maksājums par tonnu. Šī summa izriet no kompensācijas maksājuma likmes piemērošanas CIF eksporta cenām, ko izmantoja kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanā sākotnējā izmeklēšanā. Šī pati metode ir izmantota, lai noteiktu konkrētā maksājuma koriģētos līmeņus saistībā ar šo pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(75)

Lai izvairītos no PET cenu svārstībām, ko izraisa jēlnaftas cenu izmaiņas, kā rezultātā tiek iekasēti lielāki nodokļi, jāatgādina, ka spēkā esošie pasākumi ir noteikti kā konkrētais maksājums par tonnu. Šī summa izriet no kompensācijas maksājuma likmes piemērošanas CIF eksporta cenām, ko izmantoja kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanā sākotnējā izmeklēšanā. Šī pati metode ir izmantota, lai noteiktu konkrētā maksājuma koriģētos līmeņus saistībā ar šo pārskatīšanu.

| (76) | Tāpēc piemērojamās normas un maksājuma likmes jāaprēķina atbilstoši turpmāk tabulā norādītajam: | Kompensācijas maksājuma likme | Ierosinātā kompensācijas maksājuma likme
  (EUR/t) |
| --- | --- | --- | --- |
| Reliance Industries Ltd | 13,8 % | 69,4 |
| Pearl Engineering Polymers Ltd | 13,8 % | 74,6 |
| Senpet Ltd | 4,43 % | 22,0 |
| Futura Polyesters Ltd | 0 % | 0,0 |
| South Asian Petrochem Ltd | 13,9 % | 106,5 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 13,8 % | 69,4 |

(76)

Tāpēc piemērojamās normas un maksājuma likmes jāaprēķina atbilstoši turpmāk tabulā norādītajam:

Kompensācijas maksājuma likme

Ierosinātā kompensācijas maksājuma likme

(EUR/t)

Reliance Industries Ltd

13,8 %

69,4

Pearl Engineering Polymers Ltd

13,8 %

74,6

Senpet Ltd

4,43 %

22,0

Futura Polyesters Ltd

0 %

0,0

South Asian Petrochem Ltd

13,9 %

106,5

Visi pārējie uzņēmumi

13,8 %

69,4

| (77) | Jebkura prasība piemērot šīs individuālās kompensācijas maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties adresējama Komisijai (6) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un eksporta pārdošanu, kas, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Vajadzības gadījumā un pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju regula tiks grozīta, attiecīgi atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem noteiktas individuālās maksājumu likmes. |
| --- | --- |

(77)

Jebkura prasība piemērot šīs individuālās kompensācijas maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties adresējama Komisijai (6) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un eksporta pārdošanu, kas, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Vajadzības gadījumā un pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju regula tiks grozīta, attiecīgi atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem noteiktas individuālās maksājumu likmes.

II.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (78) | Kompensācijas maksājuma likmes koriģēšana ietekmēs galīgo antidempinga maksājumu, kas Indijas ražotājiem piemērots ar Regulu (EK) Nr. 192/2007. |
| --- | --- |

(78)

Kompensācijas maksājuma likmes koriģēšana ietekmēs galīgo antidempinga maksājumu, kas Indijas ražotājiem piemērots ar Regulu (EK) Nr. 192/2007.

| (79) | Sākotnējā antidempinga izmeklēšanā antidempinga maksājumu koriģēja, lai izvairītos no tā, ka no eksporta subsīdijām gūtais labums tiktu uzskaitīts divreiz. Šajā ziņā saskaņā ar 14. panta 1. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (7), un 24. panta 1. punktu antisubsidēšans pamatregulā nepiemēro abus – gan antidempinga, gan kompensācijas – maksājumus, lai labotu vienu un to pašu situāciju, kas izriet no dempinga vai no eksporta subsidēšanas. Sākotnējā antisubsidēšanas izmeklēšanā, kā arī šajā daļējā starpposma pārskatīšanā tika konstatēts, ka dažas izmeklēšanā aplūkotās subsīdiju shēmas, par kurām tika konstatēts, ka tās ir kompensējamas, veido eksporta subsīdijas antisubsidēšanas pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Šīs subsīdijas ietekmēja Indijas ražotāju eksportētāju eksporta cenu, tādējādi izraisot dempinga starpības palielināšanos. Citiem vārdiem sakot, sākotnējā antidempinga izmeklēšanā noteiktā galīgā dempinga starpība daļēji bija radusies eksporta subsīdiju esamības dēļ. |
| --- | --- |

(79)

Sākotnējā antidempinga izmeklēšanā antidempinga maksājumu koriģēja, lai izvairītos no tā, ka no eksporta subsīdijām gūtais labums tiktu uzskaitīts divreiz. Šajā ziņā saskaņā ar 14. panta 1. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (7), un 24. panta 1. punktu antisubsidēšans pamatregulā nepiemēro abus – gan antidempinga, gan kompensācijas – maksājumus, lai labotu vienu un to pašu situāciju, kas izriet no dempinga vai no eksporta subsidēšanas. Sākotnējā antisubsidēšanas izmeklēšanā, kā arī šajā daļējā starpposma pārskatīšanā tika konstatēts, ka dažas izmeklēšanā aplūkotās subsīdiju shēmas, par kurām tika konstatēts, ka tās ir kompensējamas, veido eksporta subsīdijas antisubsidēšanas pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Šīs subsīdijas ietekmēja Indijas ražotāju eksportētāju eksporta cenu, tādējādi izraisot dempinga starpības palielināšanos. Citiem vārdiem sakot, sākotnējā antidempinga izmeklēšanā noteiktā galīgā dempinga starpība daļēji bija radusies eksporta subsīdiju esamības dēļ.

| (80) | Tāpēc galīgā antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, tagad ir jākoriģē, ņemot vērā no eksporta subsīdijām pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā gūtā labuma pārskatīto līmeni, kas noteikts šajā daļējā starpposma pārskatīšanā, lai atspoguļotu faktisko dempinga starpību, kas palikusi pēc koriģētā galīgā kompensācijas maksājuma kompensēšanas ar eksporta subsīdiju ietekmi. |
| --- | --- |

(80)

Tāpēc galīgā antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, tagad ir jākoriģē, ņemot vērā no eksporta subsīdijām pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā gūtā labuma pārskatīto līmeni, kas noteikts šajā daļējā starpposma pārskatīšanā, lai atspoguļotu faktisko dempinga starpību, kas palikusi pēc koriģētā galīgā kompensācijas maksājuma kompensēšanas ar eksporta subsīdiju ietekmi.

| (81) | Citiem vārdiem sakot, lai koriģētu iepriekš noteiktās dempinga starpības, būs jāņem vērā jaunie subsīdiju līmeņi. |
| --- | --- |

(81)

Citiem vārdiem sakot, lai koriģētu iepriekš noteiktās dempinga starpības, būs jāņem vērā jaunie subsīdiju līmeņi.

| (82) | Tāpēc attiecīgajiem uzņēmumiem piemērojamās dempinga starpības un kompensācijas maksājumu likmes jāaprēķina tā, kā norādīts turpmākajā tabulā. | Kompensācijas maksājuma likme
  (kas izriet no eksporta subsīdijām) | Kaitējuma novēršanas līmenis | Antidempinga maksājuma likme | Ierosinātais antidempinga maksājums
  (EUR/t) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reliance Industries Ltd | 13,8 % | 44,3 % | 30,5 % | 153,6 |
| Pearl Engineering Polymers Ltd | 13,8 % | 33,6 % | 16,2 % | 87,5 |
| Senpet Ltd | 4,43 % | 44,3 % | 39,9 % | 200,9 |
| Futura Polyesters Ltd | 0 % | 44,3 % | 14,7 % | 161,2 |
| South Asian Petrochem Ltd | 13,9 % | 44,3 % | 11,6 % | 88,9 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 13,8 % | 44,3 % | 30,5 % | 153,6 |

(82)

Tāpēc attiecīgajiem uzņēmumiem piemērojamās dempinga starpības un kompensācijas maksājumu likmes jāaprēķina tā, kā norādīts turpmākajā tabulā.

Kompensācijas maksājuma likme

(kas izriet no eksporta subsīdijām)

Kaitējuma novēršanas līmenis

Antidempinga maksājuma likme

Ierosinātais antidempinga maksājums

(EUR/t)

Reliance Industries Ltd

13,8 %

44,3 %

30,5 %

153,6

Pearl Engineering Polymers Ltd

13,8 %

33,6 %

16,2 %

87,5

Senpet Ltd

4,43 %

44,3 %

39,9 %

200,9

Futura Polyesters Ltd

0 %

44,3 %

14,7 %

161,2

South Asian Petrochem Ltd

13,9 %

44,3 %

11,6 %

88,9

Visi pārējie uzņēmumi

13,8 %

44,3 %

30,5 %

153,6

| (83) | Lai nodrošinātu pareizu kompensācijas un antidempinga maksājumu piemērošanu, atlikušo maksājuma likmi nepiemēro ne vien eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī tiem uzņēmumiem, kuri PIL neveica eksportu. Tomēr šie uzņēmumi, ja tie atbilst pamatregulas 20. panta prasībām, ir aicināti iesniegt pārskatīšanas pieprasījumu atbilstīgi minētajam pantam, lai to situāciju izskatītu individuāli, |
| --- | --- |

(83)

Lai nodrošinātu pareizu kompensācijas un antidempinga maksājumu piemērošanu, atlikušo maksājuma likmi nepiemēro ne vien eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī tiem uzņēmumiem, kuri PIL neveica eksportu. Tomēr šie uzņēmumi, ja tie atbilst pamatregulas 20. panta prasībām, ir aicināti iesniegt pārskatīšanas pieprasījumu atbilstīgi minētajam pantam, lai to situāciju izskatītu individuāli,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 193/2007 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Izņemot 2. pantā paredzētos gadījumus, kompensācijas maksājuma likme, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes cenai pirms nodokļa nomaksas attiecībā uz turpmāk minēto uzņēmumu ražojumiem, ir šāda:

| Valsts | Uzņēmums | Kompensācijas maksājums
  (EUR/t) | Taric papildkods |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Reliance Industries Ltd | 69,4 | A181 |
| Indija | Pearl Engineering Polymers Ltd | 74,6 | A182 |
| Indija | Senpet Ltd | 22,0 | A183 |
| Indija | Futura Polyesters Ltd | 0,0 | A184 |
| Indija | South Asian Petrochem Ltd | 106,5 | A585 |
| Indija | Visi pārējie uzņēmumi | 69,4 | A999” |

Valsts

Uzņēmums

Kompensācijas maksājums

(EUR/t)

Taric papildkods

Indija

Reliance Industries Ltd

69,4

A181

Indija

Pearl Engineering Polymers Ltd

74,6

A182

Indija

Senpet Ltd

22,0

A183

Indija

Futura Polyesters Ltd

0,0

A184

Indija

South Asian Petrochem Ltd

106,5

A585

Indija

Visi pārējie uzņēmumi

69,4

A999”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 192/2007 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Izņemot 2. pantā paredzētos gadījumus, antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama turpmāk minēto uzņēmumu ražojumu Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

| Valsts | Uzņēmums | Antidempinga maksājums
  (EUR/t) | Taric papildkods |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Reliance Industries Ltd | 153,6 | A181 |
| Indija | Pearl Engineering Polymers Ltd | 87,5 | A182 |
| Indija | Senpet Ltd | 200,9 | A183 |
| Indija | Futura Polyesters Ltd | 161,2 | A184 |
| Indija | South Asian Petrochem Ltd | 88,9 | A585 |
| Indija | Visi pārējie uzņēmumi | 153,6 | A999 |
| Indonēzija | P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia | 187,7 | A191 |
| Indonēzija | P.T. Indorama Synthetics Tbk | 92,1 | A192 |
| Indonēzija | P.T. Polypet Karyapersada | 178,9 | A193 |
| Indonēzija | Visi pārējie uzņēmumi | 187,7 | A999 |
| Malaizija | Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd. | 36,0 | A186 |
| Malaizija | MpI Polyester Industries Sdn. Bhd. | 160,1 | A185 |
| Malaizija | Visi pārējie uzņēmumi | 160,1 | A999 |
| Korejas Republika | SK Chemicals Group: | | A196 |
| SK Chemicals Co. Ltd | 0 | A196 |
| Huvis Corp. | 0 | |
| Korejas Republika | KP Chemical Group: | | A195 |
| Honam Petrochemicals Corp. | 0 | A195 |
| KP Chemical Corp. | 0 | |
| Korejas Republika | Visi pārējie uzņēmumi | 148,3 | A999 |
| Taivāna | Far Eastern Textile Ltd | 36,3 | A808 |
| Taivāna | Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 67,0 | A809 |
| Taivāna | Visi pārējie uzņēmumi | 143,4 | A999 |
| Taizeme | Thai Shingkong Industry Corp. Ltd | 83,2 | A190 |
| Taizeme | Indo Pet (Thailand) Ltd | 83,2 | A468 |
| Taizeme | Visi pārējie uzņēmumi | 83,2 | A999” |

Valsts

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

(EUR/t)

Taric papildkods

Indija

Reliance Industries Ltd

153,6

A181

Indija

Pearl Engineering Polymers Ltd

87,5

A182

Indija

Senpet Ltd

200,9

A183

Indija

Futura Polyesters Ltd

161,2

A184

Indija

South Asian Petrochem Ltd

88,9

A585

Indija

Visi pārējie uzņēmumi

153,6

A999

Indonēzija

P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia

187,7

A191

Indonēzija

P.T. Indorama Synthetics Tbk

92,1

A192

Indonēzija

P.T. Polypet Karyapersada

178,9

A193

Indonēzija

Visi pārējie uzņēmumi

187,7

A999

Malaizija

Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd.

36,0

A186

Malaizija

MpI Polyester Industries Sdn. Bhd.

160,1

A185

Malaizija

Visi pārējie uzņēmumi

160,1

A999

Korejas Republika

SK Chemicals Group:

A196

SK Chemicals Co. Ltd

0

A196

Huvis Corp.

0

Korejas Republika

KP Chemical Group:

A195

Honam Petrochemicals Corp.

0

A195

KP Chemical Corp.

0

Korejas Republika

Visi pārējie uzņēmumi

148,3

A999

Taivāna

Far Eastern Textile Ltd

36,3

A808

Taivāna

Shinkong Synthetic Fibers Corp.

67,0

A809

Taivāna

Visi pārējie uzņēmumi

143,4

A999

Taizeme

Thai Shingkong Industry Corp. Ltd

83,2

A190

Taizeme

Indo Pet (Thailand) Ltd

83,2

A468

Taizeme

Visi pārējie uzņēmumi

83,2

A999”

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

R. BACHELOT-NARQUIN

---

(1)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 301, 30.11.2000., 1. lpp.

2

(3)  OV L 59, 27.2.2007., 34. lpp.

3

(4)  OV L 59, 27.2.2007., 1. lpp.

4

(5)  OV C 227, 27.9.2007., 16. lpp.

5

(6)  European Commission, Directorate General for Trade, Directorate H, N-105, B-1049 Brussels.

6

European Commission, Directorate General for Trade, Directorate H, N-105, B-1049 Brussels

(7)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

7

---

| 19.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/13

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1287/2008

(2008. gada 18. decembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 19. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | CR | 110,3 |
| MA | 82,5 |
| TR | 72,9 |
| ZZ | 88,6 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 66,0 |
| TR | 124,5 |
| ZZ | 119,2 |
| 0709 90 70 | MA | 111,8 |
| TR | 82,6 |
| ZZ | 97,2 |
| 0805 10 20 | AR | 17,0 |
| BR | 44,6 |
| CL | 52,1 |
| EG | 51,1 |
| MA | 76,3 |
| TR | 68,4 |
| UY | 30,6 |
| ZA | 42,4 |
| ZW | 25,4 |
| ZZ | 45,3 |
| 0805 20 10 | MA | 76,3 |
| TR | 64,0 |
| ZZ | 70,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 50,3 |
| IL | 74,7 |
| TR | 52,1 |
| ZZ | 59,0 |
| 0805 50 10 | MA | 64,0 |
| TR | 57,5 |
| ZZ | 60,8 |
| 0808 10 80 | CA | 82,7 |
| CN | 83,1 |
| MK | 37,6 |
| US | 101,1 |
| ZA | 118,0 |
| ZZ | 84,5 |
| 0808 20 50 | CN | 82,8 |
| TR | 42,4 |
| US | 117,7 |
| ZZ | 81,0 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

CR

110,3

MA

82,5

TR

72,9

ZZ

88,6

0707 00 05

JO

167,2

MA

66,0

TR

124,5

ZZ

119,2

0709 90 70

MA

111,8

TR

82,6

ZZ

97,2

0805 10 20

AR

17,0

BR

44,6

CL

52,1

EG

51,1

MA

76,3

TR

68,4

UY

30,6

ZA

42,4

ZW

25,4

ZZ

45,3

0805 20 10

MA

76,3

TR

64,0

ZZ

70,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

50,3

IL

74,7

TR

52,1

ZZ

59,0

0805 50 10

MA

64,0

TR

57,5

ZZ

60,8

0808 10 80

CA

82,7

CN

83,1

MK

37,6

US

101,1

ZA

118,0

ZZ

84,5

0808 20 50

CN

82,8

TR

42,4

US

117,7

ZZ

81,0

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 19.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/15

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1288/2008

(2008. gada 18. decembris),

ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 945/2008 2008./2009. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2008./2009. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 945/2008 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1212/2008 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2008./2009. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 945/2008 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1212/2008 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2008./2009. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 945/2008 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 19. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 258, 26.9.2008., 56. lpp.

3

(4)  OV L 328, 6.12.2008., 7. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2008. gada 19. decembra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 21,68 | 5,46 |
| 1701 11 90 (1) | 21,68 | 10,77 |
| 1701 12 10 (1) | 21,68 | 5,27 |
| 1701 12 90 (1) | 21,68 | 10,26 |
| 1701 91 00 (2) | 23,03 | 14,29 |
| 1701 99 10 (2) | 23,03 | 9,20 |
| 1701 99 90 (2) | 23,03 | 9,20 |
| 1702 90 95 (3) | 0,23 | 0,41 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

21,68

5,46

1701 11 90 (1)

21,68

10,77

1701 12 10 (1)

21,68

5,27

1701 12 90 (1)

21,68

10,26

1701 91 00 (2)

23,03

14,29

1701 99 10 (2)

23,03

9,20

1701 99 90 (2)

23,03

9,20

1702 90 95 (3)

0,23

0,41

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

| 19.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/17

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1289/2008

(2008. gada 12. decembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 809/2004 par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/71/EK īstenošanu attiecībā uz elementiem, kas saistīti ar prospektiem un reklāmu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Direktīvu 2003/71/EK par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību, un par Direktīvas 2001/34/EK grozījumiem (1) un jo īpaši tās 7. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulā (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (2) noteikts, ka uzņēmējsabiedrībām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts tiesību akti un kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū jebkurā dalībvalstī, no 2005. gada 1. janvāra vai turpmāk par katru finanšu gadu jāsagatavo konsolidētie finanšu pārskati atbilstīgi starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, kurus tagad dēvē par starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem un kuri ir pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (turpmāk tekstā – “pieņemtie SFPS”). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulā (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (2) noteikts, ka uzņēmējsabiedrībām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts tiesību akti un kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū jebkurā dalībvalstī, no 2005. gada 1. janvāra vai turpmāk par katru finanšu gadu jāsagatavo konsolidētie finanšu pārskati atbilstīgi starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, kurus tagad dēvē par starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem un kuri ir pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (turpmāk tekstā – “pieņemtie SFPS”).

| (2) | Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 809/2004 par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/71/EK īstenošanu attiecībā uz prospektos iekļauto informāciju, kā arī prospektu formu, informācijas iekļaušanu ar norādi un šādu prospektu publicēšanu un attiecībā uz reklāmas izplatīšanu (3) noteikts, ka iepriekšējo finanšu informācija, ko trešu valstu emitenti sniedz prospektos, lai piedāvātu vērtspapīrus publiski vai atļautu vērtspapīru tirdzniecību regulētā tirgū, jāsagatavo saskaņā ar pieņemtajiem SFPS vai atbilstīgi trešās valsts grāmatvedības standartiem, kas ir līdzvērtīgi minētajiem starptautiskajiem standartiem. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 809/2004 par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/71/EK īstenošanu attiecībā uz prospektos iekļauto informāciju, kā arī prospektu formu, informācijas iekļaušanu ar norādi un šādu prospektu publicēšanu un attiecībā uz reklāmas izplatīšanu (3) noteikts, ka iepriekšējo finanšu informācija, ko trešu valstu emitenti sniedz prospektos, lai piedāvātu vērtspapīrus publiski vai atļautu vērtspapīru tirdzniecību regulētā tirgū, jāsagatavo saskaņā ar pieņemtajiem SFPS vai atbilstīgi trešās valsts grāmatvedības standartiem, kas ir līdzvērtīgi minētajiem starptautiskajiem standartiem.

| (3) | Lai novērtētu trešās valsts vispārpieņemto grāmatvedības principu (VPGP) līdzvērtību pieņemtajiem SFPS, Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 1569/2007, ar ko izveido mehānismu, kā nosaka līdzvērtību grāmatvedības standartiem, kurus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/71/EK un 2004/109/EK piemēro trešo valstu vērtspapīru emitenti (4), ir noteikta līdzvērtības definīcija un izveidots mehānisms trešās valsts VPGP līdzvērtības noteikšanai. Regulā (EK) Nr. 1569/2007 noteikta arī prasība par Komisijas lēmumu, ar ko atļauj Kopienas emitentiem attiecīgajā trešā valstī izmantot SFPS, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002. |
| --- | --- |

(3)

Lai novērtētu trešās valsts vispārpieņemto grāmatvedības principu (VPGP) līdzvērtību pieņemtajiem SFPS, Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 1569/2007, ar ko izveido mehānismu, kā nosaka līdzvērtību grāmatvedības standartiem, kurus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/71/EK un 2004/109/EK piemēro trešo valstu vērtspapīru emitenti (4), ir noteikta līdzvērtības definīcija un izveidots mehānisms trešās valsts VPGP līdzvērtības noteikšanai. Regulā (EK) Nr. 1569/2007 noteikta arī prasība par Komisijas lēmumu, ar ko atļauj Kopienas emitentiem attiecīgajā trešā valstī izmantot SFPS, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002.

| (4) | Finanšu pārskati, kas sagatavoti atbilstīgi Starptautiskās Grāmatvedības standartu padomes (SGSP) izdotajiem SFPS, šo pārskatu lietotājiem sniedz pietiekamu informācijas apjomu, lai tie varētu pienācīgi novērtēt emitenta aktīvus un pasīvus, finanšu stāvokli, peļņu un zaudējumus un perspektīvas. Tāpēc ir lietderīgi atļaut trešo valstu emitentiem Kopienas teritorijā izmantot SGSP izdotos SFPS. |
| --- | --- |

(4)

Finanšu pārskati, kas sagatavoti atbilstīgi Starptautiskās Grāmatvedības standartu padomes (SGSP) izdotajiem SFPS, šo pārskatu lietotājiem sniedz pietiekamu informācijas apjomu, lai tie varētu pienācīgi novērtēt emitenta aktīvus un pasīvus, finanšu stāvokli, peļņu un zaudējumus un perspektīvas. Tāpēc ir lietderīgi atļaut trešo valstu emitentiem Kopienas teritorijā izmantot SGSP izdotos SFPS.

| (5) | Komisija 2007. gada decembrī apspriedās ar Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju (EVRK) par Amerikas Savienoto Valstu, Ķīnas un Japānas vispārpieņemto grāmatvedības principu (VPGP) līdzvērtības tehnisko novērtēšanu. Komisija 2008. gada martā paplašināja šo apspriežu jomu, iekļaujot tajā arī Dienvidkorejas, Kanādas un Indijas VPGP. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2007. gada decembrī apspriedās ar Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju (EVRK) par Amerikas Savienoto Valstu, Ķīnas un Japānas vispārpieņemto grāmatvedības principu (VPGP) līdzvērtības tehnisko novērtēšanu. Komisija 2008. gada martā paplašināja šo apspriežu jomu, iekļaujot tajā arī Dienvidkorejas, Kanādas un Indijas VPGP.

| (6) | Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja savā ieteikumā (sniegts attiecīgi 2008. gada martā, maijā un oktobrī) ieteica atzīt Amerikas Savienoto Valstu VPGP un Japānas VPGP par līdzvērtīgiem SFPS izmantošanai Kopienas teritorijā. Turklāt EVRK ieteica Kopienas teritorijā pagaidām (ne ilgāk kā līdz 2011. gada 31. decembrim) pieņemt finanšu pārskatus, kuros izmantoti Ķīnas, Kanādas, Dienvidkorejas un Indijas VPGP. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja savā ieteikumā (sniegts attiecīgi 2008. gada martā, maijā un oktobrī) ieteica atzīt Amerikas Savienoto Valstu VPGP un Japānas VPGP par līdzvērtīgiem SFPS izmantošanai Kopienas teritorijā. Turklāt EVRK ieteica Kopienas teritorijā pagaidām (ne ilgāk kā līdz 2011. gada 31. decembrim) pieņemt finanšu pārskatus, kuros izmantoti Ķīnas, Kanādas, Dienvidkorejas un Indijas VPGP.

| (7) | Amerikas Savienoto Valstu Grāmatvedības standartu padome un SGSP 2006. gadā noslēdza saprašanās memorandu, kurā atkārtoti apstiprināja savu mērķi – konverģenci starp Amerikas Savienoto valstu VPGP un SFPS – un īsumā izklāstīja šā mērķa sasniegšanai veicamā darba programmu. Šīs darba programmas rezultātā tika novērstas vairākas būtiskas atšķirības starp Amerikas Savienoto valstu VPGP un SFPS. Turklāt pēc Komisijas un ASV grāmatvedības standartu padomes dialoga Kopienas emitentiem, kuri sagatavo finanšu pārskatus atbilstīgi SGSP izdotajiem SFPS, vairs nav nepieciešama saskaņošana. Tāpēc ir lietderīgi no 2009. gada 1. janvāra uzskatīt ASV VPGP par līdzvērtīgiem pieņemtajiem SFPS. |
| --- | --- |

(7)

Amerikas Savienoto Valstu Grāmatvedības standartu padome un SGSP 2006. gadā noslēdza saprašanās memorandu, kurā atkārtoti apstiprināja savu mērķi – konverģenci starp Amerikas Savienoto valstu VPGP un SFPS – un īsumā izklāstīja šā mērķa sasniegšanai veicamā darba programmu. Šīs darba programmas rezultātā tika novērstas vairākas būtiskas atšķirības starp Amerikas Savienoto valstu VPGP un SFPS. Turklāt pēc Komisijas un ASV grāmatvedības standartu padomes dialoga Kopienas emitentiem, kuri sagatavo finanšu pārskatus atbilstīgi SGSP izdotajiem SFPS, vairs nav nepieciešama saskaņošana. Tāpēc ir lietderīgi no 2009. gada 1. janvāra uzskatīt ASV VPGP par līdzvērtīgiem pieņemtajiem SFPS.

| (8) | Japānas Grāmatvedības standartu padome un SGSP 2007. gada augustā paziņoja par vienošanos paātrināt konverģenci, galvenās atšķirības starp Japānas VPGP un SFPS novēršot līdz 2008. gadam un pārējās atšķirības – līdz 2011. gada beigām. Japānas iestādes nepieprasa saskaņošanu no Kopienas emitentiem, kas sagatavo finanšu pārskatus saskaņā ar SFPS. Tāpēc ir lietderīgi no 2009. gada 1. janvāra uzskatīt Japānas VPGP par līdzvērtīgiem pieņemtajiem SFPS. |
| --- | --- |

(8)

Japānas Grāmatvedības standartu padome un SGSP 2007. gada augustā paziņoja par vienošanos paātrināt konverģenci, galvenās atšķirības starp Japānas VPGP un SFPS novēršot līdz 2008. gadam un pārējās atšķirības – līdz 2011. gada beigām. Japānas iestādes nepieprasa saskaņošanu no Kopienas emitentiem, kas sagatavo finanšu pārskatus saskaņā ar SFPS. Tāpēc ir lietderīgi no 2009. gada 1. janvāra uzskatīt Japānas VPGP par līdzvērtīgiem pieņemtajiem SFPS.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1569/2007 4. pantu trešo valstu emitentiem drīkst atļaut izmantot tādu citu trešo valstu VPGP, kuras pielāgo savus standartus SFPS vai ir apņēmušās pieņemt SFPS vai arī kuras pirms 2008. gada 31. decembra ar Kopienu noslēgušas savstarpējās atzīšanas nolīgumu par pārejas posmu, kas beidzas ne vēlāk kā 2011. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1569/2007 4. pantu trešo valstu emitentiem drīkst atļaut izmantot tādu citu trešo valstu VPGP, kuras pielāgo savus standartus SFPS vai ir apņēmušās pieņemt SFPS vai arī kuras pirms 2008. gada 31. decembra ar Kopienu noslēgušas savstarpējās atzīšanas nolīgumu par pārejas posmu, kas beidzas ne vēlāk kā 2011. gada 31. decembrī.

| (10) | Ķīnas uzņēmumu grāmatvedības standarti ir būtiski pielāgoti SFPS un aptver gandrīz visus jautājumus, uz kuriem attiecas SFPS. Tomēr, tā kā uzņēmumu grāmatvedības standartus piemēro tikai no 2007. gada, ir vajadzīgi turpmāki pierādījumi par to pienācīgu piemērošanu. |
| --- | --- |

(10)

Ķīnas uzņēmumu grāmatvedības standarti ir būtiski pielāgoti SFPS un aptver gandrīz visus jautājumus, uz kuriem attiecas SFPS. Tomēr, tā kā uzņēmumu grāmatvedības standartus piemēro tikai no 2007. gada, ir vajadzīgi turpmāki pierādījumi par to pienācīgu piemērošanu.

| (11) | Kanādas Grāmatvedības standartu padome 2006. gada janvārī publiski pauda apņemšanos pieņemt SFPS līdz 2011. gada 31. decembrim un patlaban veic efektīvus pasākumus, lai līdz minētajam datumam nodrošinātu savlaicīgu un pilnīgu pāreju uz SFPS. |
| --- | --- |

(11)

Kanādas Grāmatvedības standartu padome 2006. gada janvārī publiski pauda apņemšanos pieņemt SFPS līdz 2011. gada 31. decembrim un patlaban veic efektīvus pasākumus, lai līdz minētajam datumam nodrošinātu savlaicīgu un pilnīgu pāreju uz SFPS.

| (12) | Korejas Finanšu uzraudzības komisija un Korejas Grāmatvedības institūts 2007. gada martā publiski pauda apņemšanos pieņemt SFPS līdz 2011. gada 31. decembrim un patlaban veic efektīvus pasākumus, lai līdz minētajam datumam nodrošinātu savlaicīgu un pilnīgu pāreju uz SFPS. |
| --- | --- |

(12)

Korejas Finanšu uzraudzības komisija un Korejas Grāmatvedības institūts 2007. gada martā publiski pauda apņemšanos pieņemt SFPS līdz 2011. gada 31. decembrim un patlaban veic efektīvus pasākumus, lai līdz minētajam datumam nodrošinātu savlaicīgu un pilnīgu pāreju uz SFPS.

| (13) | Indijas valdība un Indijas Sertificētu grāmatvežu institūts 2007. gada jūlijā publiski pauda apņemšanos pieņemt SFPS līdz 2011. gada 31. decembrim un patlaban veic efektīvus pasākumus, lai līdz minētajam datumam nodrošinātu savlaicīgu un pilnīgu pāreju uz SFPS. |
| --- | --- |

(13)

Indijas valdība un Indijas Sertificētu grāmatvežu institūts 2007. gada jūlijā publiski pauda apņemšanos pieņemt SFPS līdz 2011. gada 31. decembrim un patlaban veic efektīvus pasākumus, lai līdz minētajam datumam nodrošinātu savlaicīgu un pilnīgu pāreju uz SFPS.

| (14) | Lai gan galīgais lēmums par tādu grāmatvedības standartu līdzvērtību, kurus pielāgo SFPS, nav jāpieņem, pirms nav veikts novērtējums par to, kā šos grāmatvedības standartus īsteno uzņēmumi un revidenti, ir svarīgi atbalstīt to valstu centienus, kuras ir apņēmušās pielāgot savus grāmatvedības standartus SFPS, un to valstu centienus, kuras ir apņēmušās pieņemt SFPS. Tāpēc ir lietderīgi atļaut trešo valstu emitentiem pārejas posma laikā, kas nepārsniedz trīs gadus, savus gada un pusgada finanšu pārskatus izmantošanai Kopienas teritorijā sagatavot atbilstīgi Ķīnas, Kanādas, Dienvidkorejas vai Indijas VPGP. Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 809/2004, lai ņemtu vērā izmaiņas attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu, Japānas, Ķīnas, Kanādas, Dienvidkorejas un Indijas VPGP izmantošanu, trešo valstu emitentiem sagatavojot iepriekšējo finanšu informāciju, un lai svītrotu dažus minētās regulas novecojušus noteikumus. |
| --- | --- |

(14)

Lai gan galīgais lēmums par tādu grāmatvedības standartu līdzvērtību, kurus pielāgo SFPS, nav jāpieņem, pirms nav veikts novērtējums par to, kā šos grāmatvedības standartus īsteno uzņēmumi un revidenti, ir svarīgi atbalstīt to valstu centienus, kuras ir apņēmušās pielāgot savus grāmatvedības standartus SFPS, un to valstu centienus, kuras ir apņēmušās pieņemt SFPS. Tāpēc ir lietderīgi atļaut trešo valstu emitentiem pārejas posma laikā, kas nepārsniedz trīs gadus, savus gada un pusgada finanšu pārskatus izmantošanai Kopienas teritorijā sagatavot atbilstīgi Ķīnas, Kanādas, Dienvidkorejas vai Indijas VPGP. Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 809/2004, lai ņemtu vērā izmaiņas attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu, Japānas, Ķīnas, Kanādas, Dienvidkorejas un Indijas VPGP izmantošanu, trešo valstu emitentiem sagatavojot iepriekšējo finanšu informāciju, un lai svītrotu dažus minētās regulas novecojušus noteikumus.

| (15) | Komisijai ar Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas sniegto tehnisko palīdzību jāturpina uzraudzīt situāciju attiecībā uz šādu trešo valstu VPGP saistībā ar pieņemtajiem SFPS. |
| --- | --- |

(15)

Komisijai ar Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas sniegto tehnisko palīdzību jāturpina uzraudzīt situāciju attiecībā uz šādu trešo valstu VPGP saistībā ar pieņemtajiem SFPS.

| (16) | Jārosina valstis pieņemt SFPS. Eiropas Savienība var noteikt, ka, sagatavojot informāciju, kas pieprasīta saskaņā ar Direktīvu 2004/109/EK vai Regulu (EK) Nr. 809/2004 par Direktīvas 2003/71/EK īstenošanu, attiecīgās valstis, kuras ir pieņēmušas SFPS kā savus vienotus grāmatvedības standartus, vairs nepiemēro valsts standartus, kas atzīti par līdzvērtīgiem. |
| --- | --- |

(16)

Jārosina valstis pieņemt SFPS. Eiropas Savienība var noteikt, ka, sagatavojot informāciju, kas pieprasīta saskaņā ar Direktīvu 2004/109/EK vai Regulu (EK) Nr. 809/2004 par Direktīvas 2003/71/EK īstenošanu, attiecīgās valstis, kuras ir pieņēmušas SFPS kā savus vienotus grāmatvedības standartus, vairs nepiemēro valsts standartus, kas atzīti par līdzvērtīgiem.

| (17) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(17)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 809/2004 35. pantu groza šādi.

| 1) | Panta 5. un 5.a punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “5.   No 2009. gada 1. janvāra trešo valstu emitenti iesniedz iepriekšējo periodu finanšu informāciju atbilstoši vienam no šādiem grāmatvedības standartiem:






  a) | starptautiskie finanšu pārskatu standarti, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002; |
| --- | --- | --- |

1)

Panta 5. un 5.a punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“5.   No 2009. gada 1. janvāra trešo valstu emitenti iesniedz iepriekšējo periodu finanšu informāciju atbilstoši vienam no šādiem grāmatvedības standartiem:

a)

starptautiskie finanšu pārskatu standarti, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002;

| b) | starptautiskie finanšu pārskatu standarti – ar noteikumu, ka pārbaudīto finanšu pārskatu pielikumā, kas ir daļa no iepriekšējo periodu finanšu informācijas, ietverts skaidrs un tiešs paziņojums, ka šie finanšu pārskati atbilst starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem saskaņā ar 1. starptautisko grāmatvedības standartu Finanšu pārskatu sniegšana; |
| --- | --- |

b)

starptautiskie finanšu pārskatu standarti – ar noteikumu, ka pārbaudīto finanšu pārskatu pielikumā, kas ir daļa no iepriekšējo periodu finanšu informācijas, ietverts skaidrs un tiešs paziņojums, ka šie finanšu pārskati atbilst starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem saskaņā ar 1. starptautisko grāmatvedības standartu Finanšu pārskatu sniegšana;

| c) | Japānas vispārpieņemtie grāmatvedības principi; |
| --- | --- |

c)

Japānas vispārpieņemtie grāmatvedības principi;

| d) | Amerikas Savienoto Valstu vispārpieņemtie grāmatvedības principi. |
| --- | --- |

d)

Amerikas Savienoto Valstu vispārpieņemtie grāmatvedības principi.

5.a   Uz trešo valstu emitentiem neattiecas prasība I pielikuma 20.1. punktā, IV pielikuma 13.1. punktā, VII pielikuma 8.2. punktā, X pielikuma 20.1. punktā vai XI pielikuma 11.1. punktā atkārtoti sniegt iepriekšējo finanšu informāciju, kas iekļauta prospektā un attiecas uz finanšu gadiem pirms tiem finanšu gadiem, kas sākas 2012. gada 1. janvārī vai vēlāk, vai prasība VII pielikuma 8.2.a punktā, IX pielikuma 11.1. punktā vai X pielikuma 20.1.a punktā apraksta veidā izklāstīt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002 pieņemto starptautisko finanšu pārskatu standartu atšķirības no grāmatvedības principiem, pēc kuriem šī informācija sagatavota par finanšu gadiem, kas sākas 2012. gada 1. janvārī vai vēlāk, ja iepriekšējā finanšu informācija ir sagatavota saskaņā ar Ķīnas Tautas Republikas, Kanādas, Korejas Republikas vai Indijas Republikas vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem.”

| 2) | Svītro 5.b līdz 5.e punktu. |
| --- | --- |

2)

Svītro 5.b līdz 5.e punktu.

2. pants

Komisija, izmantojot EVRK sniegto tehnisko palīdzību, turpina pārraudzīt trešo valstu centienus pārņemt SFPS un konverģences procesa laikā veic aktīvu dialogu ar iestādēm. Komisija 2009. gada laikā iesniedz Eiropas Parlamentam un Eiropas Vērtspapīru komitejai ziņojumu par sasniegto šajā sakarā. Komisija iespējami drīz informē Padomi un Eiropas Parlamentu par ikvienu nākotnē izveidojušos situāciju, kurā ES emitenti ir spiesti saskaņot savus finanšu pārskatus ar attiecīgo ārvalstu jurisdikcijā esošajiem valsts VPGP.

3. pants

Trešo valstu publiski paziņotie datumi, kuros tās pāriet uz SFPS, ir atsauces datumi, kad attiecībā uz šīm trešām valstīm jāatceļ prasības par līdzvērtības atzīšanu.

4. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2009. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 12. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp.

1

(2)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

2

(3)  OV L 149, 30.4.2004., 1. lpp.

3

(4)  OV L 340, 22.12.2007., 66. lpp.

4

---

| 19.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/20

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1290/2008

(2008. gada 18. decembris)

par atļauju kā barības piedevu lietot preparātu Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) un Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) (Sorbiflore)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku barībā vajadzīga atļauja, kā arī izklāstīts tās piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku barībā vajadzīga atļauja, kā arī izklāstīts tās piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju pielikumā minētajam preparātam. Pieteikumam bija pievienota minētās regulas 7. panta 3. punktā noteiktā informācija un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju pielikumā minētajam preparātam. Pieteikumam bija pievienota minētās regulas 7. panta 3. punktā noteiktā informācija un dokumenti.

| (3) | Pieteikums attiecas uz jaunu atļauju preparātam Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) un Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) (Sorbiflore), lai lietotu kā barības piedevu sivēniem un klasificētu piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikums attiecas uz jaunu atļauju preparātam Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) un Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) (Sorbiflore), lai lietotu kā barības piedevu sivēniem un klasificētu piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk tekstā – “iestāde”) 2008. gada 15. jūlija atzinumā (2) secināja, ka, pamatojoties uz ražotāja iesniegtiem datiem, preparāts Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) un Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) (Sorbiflore) kaitīgi neietekmē dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi un tas efektīvi uzlabo svara pieaugumu. Turklāt iestāde secināja, ka preparāts var sensibilizēt elpošanas ceļus. Iestāde neuzskata, ka jāparedz īpaša prasība veikt uzraudzību pēc pārdošanas. Iestāde arī pārbaudīja ziņojumu par barībā lietotās piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā Kopienas references laboratorija. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk tekstā – “iestāde”) 2008. gada 15. jūlija atzinumā (2) secināja, ka, pamatojoties uz ražotāja iesniegtiem datiem, preparāts Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) un Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) (Sorbiflore) kaitīgi neietekmē dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi un tas efektīvi uzlabo svara pieaugumu. Turklāt iestāde secināja, ka preparāts var sensibilizēt elpošanas ceļus. Iestāde neuzskata, ka jāparedz īpaša prasība veikt uzraudzību pēc pārdošanas. Iestāde arī pārbaudīja ziņojumu par barībā lietotās piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā Kopienas references laboratorija.

| (5) | Minētā preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādējādi preparātu jāļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Minētā preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādējādi preparātu jāļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā minēto preparātu, kas ietilpst barības piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “citas zootehniskās piedevas”, ir atļauts izmantot kā dzīvnieku barības piedevu atbilstīgi pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  Zinātnisks atzinums, ko pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma zinātnes ekspertu grupa piedevu un produktu vai dzīvnieku barībā lietoto vielu jautājumos (FEEDAP) sniegusi par Sorbiflore (Lactobacillus rhamnosus un Lactobacillus farciminis) kā barības piedevas sivēniem drošumu un efektivitāti. The EFSA Journal (2008) 771, 1.–13. lpp.

2

FEEDAP

Sorbiflore

Lactobacillus rhamnosus

Lactobacillus farciminis

The EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva
  (komercnosaukums) | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LV/kg barības maisījuma ar 12 % mitruma saturu |
| Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: citas zootehniskās piedevas (uzlabo svara pieaugumu) |
| “4d2 | Sorbial SAS | Lactobacillus rhamnosus CNCM-I-3698 un Lactobacillus farciminis CNCM-I-3699 (Sorbiflore) | Piedevas sastāvs
  Preparāts Lactobacillus rhamnosus CNCM-I-3698 un Lactobacillus farciminis CNCM-I-3699, kura minimālā koncentrācija ir 1 × 108 LV (1)/g
  (attiecība 1:1)
  Darbīgās vielas raksturojums
  Mikroorganismu biomasas un piena fermentācijas līdzeklis Lactobacillus rhamnosus CNCM-I-3698 un Lactobacillus farciminis CNCM-I-3699
  Analīzes metode (2)

  Tiešā epifluorescentā filtrtehnika (DEFT), izmantojot atbilstošu pigmentu, lai iekrāsotu metaboliski aktīvas šūnas kā luminiscējošas vienības (LV) | Sivēni | — | 5 × 108 | 9 × 108 | 1. | Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas temperatūru, glabāšanas laiku un stabilitāti pēc granulēšanas. |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

(komercnosaukums)

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

LV/kg barības maisījuma ar 12 % mitruma saturu

Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: citas zootehniskās piedevas (uzlabo svara pieaugumu)

“4d2

Sorbial SAS

Lactobacillus rhamnosus CNCM-I-3698 un Lactobacillus farciminis CNCM-I-3699 (Sorbiflore)

Piedevas sastāvs

Preparāts Lactobacillus rhamnosus CNCM-I-3698 un Lactobacillus farciminis CNCM-I-3699, kura minimālā koncentrācija ir 1 × 108 LV (1)/g

(attiecība 1:1)

Darbīgās vielas raksturojums

Mikroorganismu biomasas un piena fermentācijas līdzeklis Lactobacillus rhamnosus CNCM-I-3698 un Lactobacillus farciminis CNCM-I-3699

Analīzes metode (2)

Tiešā epifluorescentā filtrtehnika (DEFT), izmantojot atbilstošu pigmentu, lai iekrāsotu metaboliski aktīvas šūnas kā luminiscējošas vienības (LV)

Sivēni

—

5 × 108

9 × 108

1.

Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas temperatūru, glabāšanas laiku un stabilitāti pēc granulēšanas.

| 2. | Ieteicamā deva uz 1 kg kompleksās barības: 5 g. |
| --- | --- |

2.

Ieteicamā deva uz 1 kg kompleksās barības: 5 g.

| 3. | Drošībai apstrādes laikā izmanto elpceļu aizsarglīdzekļus, aizsargbrilles un cimdus. |
| --- | --- |

3.

Drošībai apstrādes laikā izmanto elpceļu aizsarglīdzekļus, aizsargbrilles un cimdus.

8.1.2019.

---

(1)  LV: luminiscējošas vienības.

1

(2)  Sīkāka informācija par analīzes metodi ir atrodama Kopienas references laboratorijas tīmekļa vietnē: www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives”

2

---

| 19.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/22

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1291/2008

(2008. gada 18. decembris)

par salmonellu kontroles programmas apstiprināšanu dažās trešās valstīs saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2160/2003 un par putnu gripas uzraudzības programmu sarakstu dažās trešās valstīs, un grozījumiem Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikumā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 15. oktobra Direktīvu 90/539/EEK par dzīvnieku veselības nosacījumiem, ar ko reglamentē mājputnu un inkubējamo olu tirdzniecību Kopienā un to ievešanu no trešām valstīm (1), un jo īpaši tās 21. panta 1. punktu, 22. panta 3. punktu, 23. pantu, 24. panta 2. punktu, 26. un 27.a pantu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (2), un jo īpaši tās 8. panta 4. punktu un 9. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulu (EK) Nr. 2160/2003 par salmonellas un dažu citu pārtikā sastopamu zoonozes īpašu izraisītāju kontroli (3) un jo īpaši tās 10. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2008. gada 8. augusta Regulā (EK) Nr. 798/2008 par to trešo valstu, teritoriju, zonu un nodalījumu saraksta izveidošanu, no kuriem atļauts importēt un tranzītā caur Kopienu pārvadāt mājputnus un mājputnu produktus, un par veterinārās sertifikācijas noteikumiem (4) paredzēts, ka preces, uz kurām attiecas šī regula, var importēt Kopienā un tranzītā caur to pārvadāt tikai no trešām valstīm, teritorijām, zonām un nodalījumiem, kas iekļauti minētās regulas I pielikuma 1. daļas tabulā. Tajā noteiktas arī veterinārās sertifikācijas prasības attiecībā uz minētajām precēm, un minētā pielikuma 2. daļā ir iekļauti veterināro sertifikātu paraugi, kas tām jāpievieno. Regulu (EK) Nr. 798/2008 piemēro no 2009. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2008. gada 8. augusta Regulā (EK) Nr. 798/2008 par to trešo valstu, teritoriju, zonu un nodalījumu saraksta izveidošanu, no kuriem atļauts importēt un tranzītā caur Kopienu pārvadāt mājputnus un mājputnu produktus, un par veterinārās sertifikācijas noteikumiem (4) paredzēts, ka preces, uz kurām attiecas šī regula, var importēt Kopienā un tranzītā caur to pārvadāt tikai no trešām valstīm, teritorijām, zonām un nodalījumiem, kas iekļauti minētās regulas I pielikuma 1. daļas tabulā. Tajā noteiktas arī veterinārās sertifikācijas prasības attiecībā uz minētajām precēm, un minētā pielikuma 2. daļā ir iekļauti veterināro sertifikātu paraugi, kas tām jāpievieno. Regulu (EK) Nr. 798/2008 piemēro no 2009. gada 1. janvāra.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 798/2008 10. pantā paredzēts, ka, ja sertifikātā norādīta putnu gripas uzraudzības programmas nepieciešamība, preces atļauts importēt Kopienā no tādām trešām valstīm, teritorijām, zonām vai nodalījumiem, kuri vismaz sešus mēnešus īstenojuši šādu programmu, un šī programma atbilst prasībām, kas minētas attiecīgajā pantā, un ir norādīta minētās regulas I pielikuma 1. daļas 7. slejā. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 798/2008 10. pantā paredzēts, ka, ja sertifikātā norādīta putnu gripas uzraudzības programmas nepieciešamība, preces atļauts importēt Kopienā no tādām trešām valstīm, teritorijām, zonām vai nodalījumiem, kuri vismaz sešus mēnešus īstenojuši šādu programmu, un šī programma atbilst prasībām, kas minētas attiecīgajā pantā, un ir norādīta minētās regulas I pielikuma 1. daļas 7. slejā.

| (3) | Brazīlija, Kanāda, Čīle, Horvātija, Dienvidāfrika, Šveice un Amerikas Savienotās Valstis ir Komisijai iesniegušas novērtēšanai savas putnu gripas uzraudzības programmas. Komisija ir izskatījusi šīs programmas, un tās atbilst Regulas (EK) Nr. 798/2008 10. panta prasībām. Tādēļ šīs programmas jānorāda minētās regulas I pielikuma 1. daļas 7. slejā. |
| --- | --- |

(3)

Brazīlija, Kanāda, Čīle, Horvātija, Dienvidāfrika, Šveice un Amerikas Savienotās Valstis ir Komisijai iesniegušas novērtēšanai savas putnu gripas uzraudzības programmas. Komisija ir izskatījusi šīs programmas, un tās atbilst Regulas (EK) Nr. 798/2008 10. panta prasībām. Tādēļ šīs programmas jānorāda minētās regulas I pielikuma 1. daļas 7. slejā.

| (4) | Regulā (EK) Nr. 2160/2003 ir izklāstīti salmonellu un citu zoonozes izraisītāju kontroles noteikumi dažādās mājputnu populācijās Kopienā. Tajā noteikti Kopienas mērķi, lai samazinātu sabiedrības veselībai bīstamu salmonellu serotipu sastopamību dažādās mājputnu populācijās. No regulas I pielikuma 5. slejā minētajiem datumiem trešo valstu iekļaušana vai saglabāšana Kopienas tiesību aktos attiecīgai sugai vai kategorijai paredzētajā valstu sarakstā, no kurām dalībvalstīm atļauts importēt šajā regulā minētos dzīvniekus vai inkubējamas olas, ir atkarīga no tā, vai attiecīgā trešā valsts ir iesniegusi Komisijai kontroles programmu. Šādai programmai ir jābūt līdzvērtīgai tām, ko iesniedz dalībvalstis un apstiprina Komisija. |
| --- | --- |

(4)

Regulā (EK) Nr. 2160/2003 ir izklāstīti salmonellu un citu zoonozes izraisītāju kontroles noteikumi dažādās mājputnu populācijās Kopienā. Tajā noteikti Kopienas mērķi, lai samazinātu sabiedrības veselībai bīstamu salmonellu serotipu sastopamību dažādās mājputnu populācijās. No regulas I pielikuma 5. slejā minētajiem datumiem trešo valstu iekļaušana vai saglabāšana Kopienas tiesību aktos attiecīgai sugai vai kategorijai paredzētajā valstu sarakstā, no kurām dalībvalstīm atļauts importēt šajā regulā minētos dzīvniekus vai inkubējamas olas, ir atkarīga no tā, vai attiecīgā trešā valsts ir iesniegusi Komisijai kontroles programmu. Šādai programmai ir jābūt līdzvērtīgai tām, ko iesniedz dalībvalstis un apstiprina Komisija.

| (5) | Horvātija ir iesniegusi Komisijai kontroles programmas attiecībā uz salmonellām Gallus gallus vaislas mājputniem, to inkubējamām olām, Gallus gallus dējējvistām, to pārtikas olām un Gallus gallus diennakti veciem cāļiem, kas paredzēti vaislai vai dēšanai. Šīs programmas nodrošina garantijas, kas ir līdzvērtīgas Regulā (EK) Nr. 2160/2003 paredzētajām garantijām. Tādēļ tās jāapstiprina. |
| --- | --- |

(5)

Horvātija ir iesniegusi Komisijai kontroles programmas attiecībā uz salmonellām Gallus gallus vaislas mājputniem, to inkubējamām olām, Gallus gallus dējējvistām, to pārtikas olām un Gallus gallus diennakti veciem cāļiem, kas paredzēti vaislai vai dēšanai. Šīs programmas nodrošina garantijas, kas ir līdzvērtīgas Regulā (EK) Nr. 2160/2003 paredzētajām garantijām. Tādēļ tās jāapstiprina.

| (6) | Ar Komisijas Lēmumu 2007/843/EK (5) apstiprināja kontroles programmas, ko attiecībā uz salmonellām vaislas vistu saimēs iesniedza Amerikas Savienotās Valstis, Izraēla, Kanāda un Tunisija. Amerikas Savienotās Valstis tagad Komisijai ir iesniegušas papildu kontroles programmu attiecībā uz salmonellām diennakti veciem Gallus gallus cāļiem, kas paredzēti dēšanai vai nobarošanai. Šī programma nodrošina garantijas, kas ir līdzvērtīgas Regulā (EK) Nr. 2160/2003 paredzētajām garantijām. Tāpēc tā jāapstiprina. Izraēla informēja, ka tās salmonellu kontroles programma attiecas tikai uz broileru gaļas ražošanas ķēdi. |
| --- | --- |

(6)

Ar Komisijas Lēmumu 2007/843/EK (5) apstiprināja kontroles programmas, ko attiecībā uz salmonellām vaislas vistu saimēs iesniedza Amerikas Savienotās Valstis, Izraēla, Kanāda un Tunisija. Amerikas Savienotās Valstis tagad Komisijai ir iesniegušas papildu kontroles programmu attiecībā uz salmonellām diennakti veciem Gallus gallus cāļiem, kas paredzēti dēšanai vai nobarošanai. Šī programma nodrošina garantijas, kas ir līdzvērtīgas Regulā (EK) Nr. 2160/2003 paredzētajām garantijām. Tāpēc tā jāapstiprina. Izraēla informēja, ka tās salmonellu kontroles programma attiecas tikai uz broileru gaļas ražošanas ķēdi.

| (7) | Saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību (6) Šveice ir Komisijai nosūtījusi salmonellu kontroles programmas attiecībā uz Gallu gallus vaislas mājputniem, to inkubējamām olām, Gallus gallus dējējvistām, to pārtikas olām, Gallus gallus diennakti veciem cāļiem, kas paredzēti vaislai vai dēšanai, un broileriem. Šīs programmas nodrošina līdzīgas garantijas tām, kuras paredzētas Regulā (EK) Nr. 2160/2003. Skaidrības labad tas attiecīgi jānorāda Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 1. daļas 9. slejā. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību (6) Šveice ir Komisijai nosūtījusi salmonellu kontroles programmas attiecībā uz Gallu gallus vaislas mājputniem, to inkubējamām olām, Gallus gallus dējējvistām, to pārtikas olām, Gallus gallus diennakti veciem cāļiem, kas paredzēti vaislai vai dēšanai, un broileriem. Šīs programmas nodrošina līdzīgas garantijas tām, kuras paredzētas Regulā (EK) Nr. 2160/2003. Skaidrības labad tas attiecīgi jānorāda Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 1. daļas 9. slejā.

| (8) | Dažas citas trešās valstis, kas patlaban iekļautas Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 1. daļas sarakstā, vēl nav Komisijai iesniegušas salmonellu kontroles programmas, vai arī iesniegtās programmas nenodrošina garantijas, kas būtu līdzvērtīgas Regulā (EK) Nr. 2160/2003 paredzētajām garantijām. Tā kā Kopienā no 2009. gada 1. janvāra ir jāpiemēro Regulā (EK) Nr. 2160/2003 paredzētās prasības attiecībā uz Gallus gallus vaislas un produktīvajiem mājputniem, to olām un diennakti veciem Gallus gallus cāļiem, pēc minētā datuma šādu mājputnu un olu importam no minētajām trešām valstīm vairs nevajadzētu būt atļautam. Attiecīgi ir jāgroza Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 1. daļā iekļautais trešo valstu, teritoriju, zonu un nodalījumu saraksts. |
| --- | --- |

(8)

Dažas citas trešās valstis, kas patlaban iekļautas Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 1. daļas sarakstā, vēl nav Komisijai iesniegušas salmonellu kontroles programmas, vai arī iesniegtās programmas nenodrošina garantijas, kas būtu līdzvērtīgas Regulā (EK) Nr. 2160/2003 paredzētajām garantijām. Tā kā Kopienā no 2009. gada 1. janvāra ir jāpiemēro Regulā (EK) Nr. 2160/2003 paredzētās prasības attiecībā uz Gallus gallus vaislas un produktīvajiem mājputniem, to olām un diennakti veciem Gallus gallus cāļiem, pēc minētā datuma šādu mājputnu un olu importam no minētajām trešām valstīm vairs nevajadzētu būt atļautam. Attiecīgi ir jāgroza Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 1. daļā iekļautais trešo valstu, teritoriju, zonu un nodalījumu saraksts.

| (9) | Lai nodrošinātu garantijas, kas līdzvērtīgas Regulā (EK) Nr. 2160/2003 paredzētajām garantijām, trešām valstīm, no kurām dalībvalstis drīkst importēt Gallus gallus kaujamus mājputnus, jāapliecina, ka salmonellu kontroles programma piemērota izcelsmes saimei un ka saime pārbaudīta attiecībā uz sabiedrības veselībai bīstamiem salmonellu serotipiem. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu garantijas, kas līdzvērtīgas Regulā (EK) Nr. 2160/2003 paredzētajām garantijām, trešām valstīm, no kurām dalībvalstis drīkst importēt Gallus gallus kaujamus mājputnus, jāapliecina, ka salmonellu kontroles programma piemērota izcelsmes saimei un ka saime pārbaudīta attiecībā uz sabiedrības veselībai bīstamiem salmonellu serotipiem.

| (10) | Komisijas 2006. gada 1. augusta Regulā (EK) Nr. 1177/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2160/2003 par īpašu kontroles metožu izmantošanu dalībvalstu programmās par salmonellas apkarošanu mājputnos (7), paredzēti konkrēti noteikumi attiecībā uz antibakteriālu līdzekļu un vakcīnu izmantošanu saskaņā ar valsts kontroles programmām. |
| --- | --- |

(10)

Komisijas 2006. gada 1. augusta Regulā (EK) Nr. 1177/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2160/2003 par īpašu kontroles metožu izmantošanu dalībvalstu programmās par salmonellas apkarošanu mājputnos (7), paredzēti konkrēti noteikumi attiecībā uz antibakteriālu līdzekļu un vakcīnu izmantošanu saskaņā ar valsts kontroles programmām.

| (11) | Trešām valstīm, no kurām dalībvalstis drīkst ievest kaujamus Gallus gallus mājputnus, jāapliecina, ka tiek piemērotas konkrētās Regulā (EK) Nr. 1177/2006 paredzētās prasības attiecībā uz antibakteriālu līdzekļu un vakcīnu izmantošanu. Ja antibakteriālie līdzekļi ir izmantoti citiem nolūkiem nekā salmonellu kontrole, tas arī jānorāda veterinārajā sertifikātā, jo importējot šāda izmantošana var ietekmēt salmonellu pārbaudes. Tādēļ attiecīgi jāgroza veterinārā sertifikāta paraugs kaušanai paredzētu mājputnu un mājputnu, kas paredzēti medījumu krājumu atjaunošanai, izņemot skrējējputnus, importam, kurš iekļauts Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 2. daļā. |
| --- | --- |

(11)

Trešām valstīm, no kurām dalībvalstis drīkst ievest kaujamus Gallus gallus mājputnus, jāapliecina, ka tiek piemērotas konkrētās Regulā (EK) Nr. 1177/2006 paredzētās prasības attiecībā uz antibakteriālu līdzekļu un vakcīnu izmantošanu. Ja antibakteriālie līdzekļi ir izmantoti citiem nolūkiem nekā salmonellu kontrole, tas arī jānorāda veterinārajā sertifikātā, jo importējot šāda izmantošana var ietekmēt salmonellu pārbaudes. Tādēļ attiecīgi jāgroza veterinārā sertifikāta paraugs kaušanai paredzētu mājputnu un mājputnu, kas paredzēti medījumu krājumu atjaunošanai, izņemot skrējējputnus, importam, kurš iekļauts Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 2. daļā.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kontroles programmas, ko Horvātija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2160/2003 10. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2008. gada 11. martā, apstiprina attiecībā uz salmonellām Gallus gallus vaislas mājputniem, to inkubējamām olām, Gallus gallus dējējvistām, to pārtikas olām un diennakti veciem Gallus gallus cāļiem, kas paredzēti vaislai vai dēšanai.

2. pants

Kontroles programmu, ko Amerikas Savienotās Valstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2160/2003 10. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2006. gada 6. jūnijā, apstiprina attiecībā uz salmonellām diennakti veciem Gallus gallus cāļiem, kas paredzēti dēšanai vai nobarošanai.

3. pants

Kontroles programmas, ko Šveice nosūtīja Komisijai 2008. gada 6. oktobrī, nodrošina līdzīgas garantijas tam, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 2160/2003 10. panta 1. punktā attiecībā uz salmonellām Gallus gallus vaislas mājputniem, to inkubējamām olām, Gallus gallus dējējvistām, to pārtikas olām un diennakti veciem Gallus gallus cāļiem, kas paredzēti vaislai vai dēšanai, un broileriem.

4. pants

Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

5. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2009. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 303, 31.10.1990., 6. lpp.

1

(2)  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

2

(3)  OV L 325, 12.12.2003., 1. lpp.

3

(4)  OV L 226, 23.8.2008., 1. lpp.

4

(5)  OV L 332, 18.12.2007., 81. lpp.

5

(6)  OV L 114, 30.4.2002., 132. lpp.

6

(7)  OV L 212, 2.8.2006., 3. lpp.

7

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikumu groza šādi.

| (1) | Regulas I pielikuma1. daļu aizstāj ar šādu daļu.
  “1.   DAĻA
  Trešo valstu, teritoriju, zonu un nodalījumu saraksts















  Trešās valsts vai teritorijas ISO kods un nosaukums | Trešās valsts, teritorijas, zonas vai nodalījuma kods | Trešās valsts, teritorijas, zonas vai nodalījuma apraksts | Veterinārais sertifikāts | Īpašie nosacījumi | Īpašie nosacījumi | Putnu gripas uzraudzības statuss | Putnu gripas vakcinācijas statuss | Salmonellu kontroles statuss |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Paraugs(i) | Papildu garantijas | Beigu datums (1) | Sākuma datums (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| AL – Albānija | AL-0 | Visa valsts | EP, E | | | | | | | S4 |
| AR – Argentīna | AR-0 | Visa valsts | SPF | | | | | | | |
| POU, RAT, EP, E | | | | | A | | S4 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| AU – Austrālija | AU-0 | Visa valsts | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| BPP, DOC, HEP, SRP | | | | | | | S0 |
| BPR | I | | | | | | |
| DOR | II | | | | | | |
| HER | III | | | | | | |
| POU | VI | | | | | | |
| RAT | VII | | | | | | |
| BR – Brazīlija | BR-0 | Visa valsts | SPF | | | | | | | |
| BR-1 | Šādas pavalstis:
  Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo un Mato Grosso do Sul | RAT, BPR, DOR, HER, SRA | | | | | A | | |
| BR-2 | Šādas pavalstis:
  Mato Grosso, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina un São Paulo | BPP, DOC, HEP, SRP | | | | | | S0 |
| BR-3 | Šādi federāli apgabali un pavalstis:
  Goiás, Minas Gerais, Mato Grosso, Mato Grosso do Sul, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina un São Paulo | WGM | VIII | | | | | | |
| EP, E, POU | | | | | | | S4 |
| BW – Botsvāna | BW-0 | Visa valsts | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| BPR | I | | | | | | |
| DOR | II | | | | | | |
| HER | III | | | | | | |
| RAT | VII | | | | | | |
| CA – Kanāda | CA-0 | Visa valsts | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP | | | | | A | | S1 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| POU, RAT | | | | | | | |
| CH – Šveice | CH-0 | Visa valsts | (3) | | | | | A | | (3) |
| CL – Čīle | CL-0 | Visa valsts | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP | | | | | A | | S0 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| POU, RAT | | | | | | | |
| CN – Ķīna | CN-0 | Visa valsts | EP | | | | | | | |
| CN-1 | Shandong province | POU, E | VI | P2 | 6.2.2004 | — | | | S4 |
| GL – Grenlande | GL-0 | Visa valsts | SPF | | | | | | | |
| EP, WGM | | | | | | | |
| HK – Honkonga | HK-0 | Visa Honkongas īpašās pārvaldes apgabala teritorija | EP | | | | | | | |
| HR – Horvātija | HR-0 | Visa valsts | SPF | | | | | | | |
| BPR, BPP, DOR, DOC, HEP, HER, SRA, SRP | | | | | A | | S2 |
| EP, E, POU, RAT, WGM | | | | | | | |
| IL – Izraēla | IL-0 | Visa valsts | SPF | | | | | | | |
| BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRP | | | | | A | | S1 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| EP, E, POU, RAT | | | | | | | S4 |
| IN – Indija | IN-0 | Visa valsts | EP | | | | | | | |
| IS – Islande | IS-0 | Visa valsts | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| KR – Korejas Republika | KR-0 | Visa valsts | EP, E | | | | | | | S4 |
| ME – Melnkalne | ME-O | Visa valsts | EP | | | | | | | |
| MG – Madagaskara | MG-0 | Visa valsts | SPF | | | | | | | |
| EP, E, WGM | | | | | | | S4 |
| MY – Malaizija | MY-0 | — | — | | | | | | | |
| MY-1 | Rietumu pussala | EP | | | | | | | |
| E | | P2 | 6.2.2004 | | | | S4 |
| MK – Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika(4) (4) | MK-0 (4) | Visa valsts | EP | | | | | | | |
| MX – Meksika | MX-0 | Visa valsts | SPF | | | | | | | |
| EP | | | | | | | |
| NA – Namībija | NA-0 | Visa valsts | SPF | | | | | | | |
| BPR | I | | | | | | |
| DOR | II | | | | | | |
| HER | III | | | | | | |
| RAT, EP, E | VII | | | | | | S4 |
| NC – Jaunkaledonija | NC-0 | Visa valsts | EP | | | | | | | |
| NZ – Jaunzēlande | NZ-0 | Visa valsts | SPF | | | | | | | |
| BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP | | | | | | | S0 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| EP, E, POU, RAT | | | | | | | S4 |
| PM – Senpjēra un Mikelona | PM-0 | Visa teritorija | SPF | | | | | | | |
| RS – Serbija (5) | RS-0 (5) | Visa valsts | EP | | | | | | | |
| RU – Krievijas Federācija | RU-0 | Visa valsts | EP | | | | | | | |
| SG – Singapūra | SG-0 | Visa valsts | EP | | | | | | | |
| TH – Taizeme | TH-0 | Visa valsts | SPF, EP | | | | | | | |
| WGM | VIII | P2 | 23.1.2004 | | | | |
| E, POU, RAT | | P2 | 23.1.2004 | | | | S4 |
| TN – Tunisija | TN-0 | Visa valsts | SPF | | | | | | | |
| DOR, BPR, BPP, HER | | | | | | | S1 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| EP, E, POU, RAT | | | | | | | S4 |
| TR – Turcija | TR-0 | Visa valsts | SPF | | | | | | | |
| E, EP | | | | | | | S4 |
| US – Amerikas Savienotās Valstis | US-0 | Visa valsts | SPF | | | | | | | |
| BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP | | | | | A | | S3 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| EP, E, POU, RAT | | | | | | | S4 |
| UY – Urugvaja | UY-0 | Visa valsts | SPF | | | | | | | |
| EP, E, RAT | | | | | | | S4 |
| ZA – Dienvidāfrika | ZA-0 | Visa valsts | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| BPR | I | | | | A | | |
| DOR | II | | | | | |
| HER | III | | | | | |
| RAT | VII | | | | | |
| ZW – Zimbabve | ZW-0 | Visa valsts | RAT | VII | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |

(1)

Regulas I pielikuma1. daļu aizstāj ar šādu daļu.

“1.   DAĻA

Trešo valstu, teritoriju, zonu un nodalījumu saraksts

Trešās valsts vai teritorijas ISO kods un nosaukums

Trešās valsts, teritorijas, zonas vai nodalījuma kods

Trešās valsts, teritorijas, zonas vai nodalījuma apraksts

Veterinārais sertifikāts

Īpašie nosacījumi

Īpašie nosacījumi

Putnu gripas uzraudzības statuss

Putnu gripas vakcinācijas statuss

Salmonellu kontroles statuss

Paraugs(i)

Papildu garantijas

Beigu datums (1)

Sākuma datums (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

AL – Albānija

AL-0

Visa valsts

EP, E

S4

AR – Argentīna

AR-0

Visa valsts

SPF

POU, RAT, EP, E

A

S4

WGM

VIII

AU – Austrālija

AU-0

Visa valsts

SPF

EP, E

S4

BPP, DOC, HEP, SRP

S0

BPR

I

DOR

II

HER

III

POU

VI

RAT

VII

BR – Brazīlija

BR-0

Visa valsts

SPF

BR-1

Šādas pavalstis:

Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo un Mato Grosso do Sul

RAT, BPR, DOR, HER, SRA

A

BR-2

Šādas pavalstis:

Mato Grosso, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina un São Paulo

BPP, DOC, HEP, SRP

S0

BR-3

Šādi federāli apgabali un pavalstis:

Goiás, Minas Gerais, Mato Grosso, Mato Grosso do Sul, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina un São Paulo

WGM

VIII

EP, E, POU

S4

BW – Botsvāna

BW-0

Visa valsts

SPF

EP, E

S4

BPR

I

DOR

II

HER

III

RAT

VII

CA – Kanāda

CA-0

Visa valsts

SPF

EP, E

S4

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP

A

S1

WGM

VIII

POU, RAT

CH – Šveice

CH-0

Visa valsts

(3)

A

(3)

CL – Čīle

CL-0

Visa valsts

SPF

EP, E

S4

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP

A

S0

WGM

VIII

POU, RAT

CN – Ķīna

CN-0

Visa valsts

EP

CN-1

Shandong province

POU, E

VI

P2

6.2.2004

—

S4

GL – Grenlande

GL-0

Visa valsts

SPF

EP, WGM

HK – Honkonga

HK-0

Visa Honkongas īpašās pārvaldes apgabala teritorija

EP

HR – Horvātija

HR-0

Visa valsts

SPF

BPR, BPP, DOR, DOC, HEP, HER, SRA, SRP

A

S2

EP, E, POU, RAT, WGM

IL – Izraēla

IL-0

Visa valsts

SPF

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRP

A

S1

WGM

VIII

EP, E, POU, RAT

S4

IN – Indija

IN-0

Visa valsts

EP

IS – Islande

IS-0

Visa valsts

SPF

EP, E

S4

KR – Korejas Republika

KR-0

Visa valsts

EP, E

S4

ME – Melnkalne

ME-O

Visa valsts

EP

MG – Madagaskara

MG-0

Visa valsts

SPF

EP, E, WGM

S4

MY – Malaizija

MY-0

—

—

MY-1

Rietumu pussala

EP

E

P2

6.2.2004

S4

MK – Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika(4) (4)

MK-0 (4)

Visa valsts

EP

MX – Meksika

MX-0

Visa valsts

SPF

EP

NA – Namībija

NA-0

Visa valsts

SPF

BPR

I

DOR

II

HER

III

RAT, EP, E

VII

S4

NC – Jaunkaledonija

NC-0

Visa valsts

EP

NZ – Jaunzēlande

NZ-0

Visa valsts

SPF

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP

S0

WGM

VIII

EP, E, POU, RAT

S4

PM – Senpjēra un Mikelona

PM-0

Visa teritorija

SPF

RS – Serbija (5)

RS-0 (5)

Visa valsts

EP

RU – Krievijas Federācija

RU-0

Visa valsts

EP

SG – Singapūra

SG-0

Visa valsts

EP

TH – Taizeme

TH-0

Visa valsts

SPF, EP

WGM

VIII

P2

23.1.2004

E, POU, RAT

P2

23.1.2004

S4

TN – Tunisija

TN-0

Visa valsts

SPF

DOR, BPR, BPP, HER

S1

WGM

VIII

EP, E, POU, RAT

S4

TR – Turcija

TR-0

Visa valsts

SPF

E, EP

S4

US – Amerikas Savienotās Valstis

US-0

Visa valsts

SPF

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP

A

S3

WGM

VIII

EP, E, POU, RAT

S4

UY – Urugvaja

UY-0

Visa valsts

SPF

EP, E, RAT

S4

ZA – Dienvidāfrika

ZA-0

Visa valsts

SPF

EP, E

S4

BPR

I

A

DOR

II

HER

III

RAT

VII

ZW – Zimbabve

ZW-0

Visa valsts

RAT

VII

EP, E

S4

| (2) | Regulas I pielikuma 2. daļu groza šādi.






  a) | Sadaļā “Papildu garantijas (PG)” IV punktu svītro. |
| --- | --- | --- |

(2)

Regulas I pielikuma 2. daļu groza šādi.

a)

Sadaļā “Papildu garantijas (PG)” IV punktu svītro.

| b) | Sadaļu “Salmonellu kontroles programma” aizstāj ar šādu sadaļu.
  “Salmonellu kontroles programma






  “S0” | Kopienā ir aizliegts importēt Gallus gallus vaislas vai produktīvos mājputnus (BPP), diennakti vecus Gallus gallus cāļus (DOC), Gallus gallus kaujamus mājputnus un mājputnus medījumu krājumu atjaunošanai (SRP), un Gallus gallus inkubējamas olas, jo Komisijai nav iesniegta attiecīgā salmonellu kontroles programma saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2160/2003 vai Komisija to nav apstiprinājusi. |
| --- | --- | --- |
| “S1” | Kopienā ir aizliegts importēt Gallus gallus vaislas vai produktīvos mājputnus (BPP), diennakti vecus Gallus gallus cāļus (DOC), Gallus gallus kaujamus mājputnus un mājputnus medījumu krājumu atjaunošanai (SRP) citiem nolūkiem kā vaislai, jo Komisijai nav iesniegta attiecīgā salmonellu kontroles programma saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2160/2003 vai Komisija to nav apstiprinājusi. |
| “S2” | Kopienā ir aizliegts importēt Gallus gallus vaislas vai produktīvos mājputnus (BPP), diennakti vecus Gallus gallus cāļus (DOC), Gallus gallus kaujamus mājputnus un mājputnus medījumu krājumu atjaunošanai (SRP) citiem nolūkiem kā vaislai vai dēšanai, jo Komisijai nav iesniegta attiecīgā salmonellu kontroles programma saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2160/2003 vai Komisija to nav apstiprinājusi. |
| “S3” | Kopienā ir aizliegts importēt Gallus gallus vaislas vai produktīvos mājputnus (BPP), Gallus gallus kaujamus mājputnus un mājputnus medījumu krājumu atjaunošanai (SRP) citiem nolūkiem kā vaislai, jo Komisijai nav iesniegta attiecīgā salmonellu kontroles programma saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2160/2003 vai Komisija to nav apstiprinājusi. |
| “S4” | Kopienā aizliegts importēt Gallus gallus olas (E), izņemot saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 557/2007 B klasē iekļautas olas, jo Komisijai nav iesniegta attiecīgā salmonellu kontroles programmas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2160/2003 vai Komisija to nav apstiprinājusi.” |

b)

Sadaļu “Salmonellu kontroles programma” aizstāj ar šādu sadaļu.

“Salmonellu kontroles programma

“S0”

Kopienā ir aizliegts importēt Gallus gallus vaislas vai produktīvos mājputnus (BPP), diennakti vecus Gallus gallus cāļus (DOC), Gallus gallus kaujamus mājputnus un mājputnus medījumu krājumu atjaunošanai (SRP), un Gallus gallus inkubējamas olas, jo Komisijai nav iesniegta attiecīgā salmonellu kontroles programma saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2160/2003 vai Komisija to nav apstiprinājusi.

“S1”

Kopienā ir aizliegts importēt Gallus gallus vaislas vai produktīvos mājputnus (BPP), diennakti vecus Gallus gallus cāļus (DOC), Gallus gallus kaujamus mājputnus un mājputnus medījumu krājumu atjaunošanai (SRP) citiem nolūkiem kā vaislai, jo Komisijai nav iesniegta attiecīgā salmonellu kontroles programma saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2160/2003 vai Komisija to nav apstiprinājusi.

“S2”

Kopienā ir aizliegts importēt Gallus gallus vaislas vai produktīvos mājputnus (BPP), diennakti vecus Gallus gallus cāļus (DOC), Gallus gallus kaujamus mājputnus un mājputnus medījumu krājumu atjaunošanai (SRP) citiem nolūkiem kā vaislai vai dēšanai, jo Komisijai nav iesniegta attiecīgā salmonellu kontroles programma saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2160/2003 vai Komisija to nav apstiprinājusi.

“S3”

Kopienā ir aizliegts importēt Gallus gallus vaislas vai produktīvos mājputnus (BPP), Gallus gallus kaujamus mājputnus un mājputnus medījumu krājumu atjaunošanai (SRP) citiem nolūkiem kā vaislai, jo Komisijai nav iesniegta attiecīgā salmonellu kontroles programma saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2160/2003 vai Komisija to nav apstiprinājusi.

“S4”

Kopienā aizliegts importēt Gallus gallus olas (E), izņemot saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 557/2007 B klasē iekļautas olas, jo Komisijai nav iesniegta attiecīgā salmonellu kontroles programmas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2160/2003 vai Komisija to nav apstiprinājusi.”

| c) | Veterinārā sertifikāta paraugs kaušanai paredzētiem mājputniem un mājputniem, kas paredzēti medījumu krājumu atjaunošanai, izņemot skrējējputnus, (SRP) aizstāj ar šādu paraugu.
  “Veterinārā sertifikāta paraugs kaujamiem mājputniem un mājputniem medījumu krājumu atjaunošanai, izņemot skrējējputnus (SRP) |
| --- | --- |

c)

Veterinārā sertifikāta paraugs kaušanai paredzētiem mājputniem un mājputniem, kas paredzēti medījumu krājumu atjaunošanai, izņemot skrējējputnus, (SRP) aizstāj ar šādu paraugu.

“Veterinārā sertifikāta paraugs kaujamiem mājputniem un mājputniem medījumu krājumu atjaunošanai, izņemot skrējējputnus (SRP)

Image

Image

Image

Image

Image

---

(1)  Preces, tostarp tādas, kas pārvadātas atklātā jūrā, kuras ražotas pirms šā datuma, atļauts importēt Kopienā 90 dienas no šā datuma.

(2)  Kopienā atļauts ievest tikai preces, kas ražotas pēc šā datuma.

(3)  Saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību (OV L 114, 30.4.2002., 132. lpp.).

(4)  Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika; pagaidu kods, kas neietekmē valsts galīgo nomenklatūru, par kuru tiks panākta vienošanās pēc tam, kad būs pabeigtas sarunas par šo jautājumu, kuras patlaban norisinās Apvienoto Nāciju Organizācijā.

(5)  Neietverot Kosovu Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija 1244. rezolūcijas izpratnē.”

---

| 19.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/36

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1292/2008

(2008. gada 18. decembris)

par atļauju kā barības piedevu lietot Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol un Ecobiol plus)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku barībā vajadzīga atļauja, kā arī izklāstīts tās piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku barībā vajadzīga atļauja, kā arī izklāstīts tās piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju pielikumā minētajam preparātam. Pieteikumam bija pievienota minētās regulas 7. panta 3. punktā noteiktā informācija un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju pielikumā minētajam preparātam. Pieteikumam bija pievienota minētās regulas 7. panta 3. punktā noteiktā informācija un dokumenti.

| (3) | Pieteikums attiecas uz atļauju preparātam Bacillus subtilis CECT 5940 (Ecobiol un Ecobiol plus), lai to lietotu kā dzīvnieku barības piedevu gaļas cāļiem un klasificētu piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikums attiecas uz atļauju preparātam Bacillus subtilis CECT 5940 (Ecobiol un Ecobiol plus), lai to lietotu kā dzīvnieku barības piedevu gaļas cāļiem un klasificētu piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk tekstā – “iestāde”) 2008. gada 16. jūlija atzinumā (2) secināja, ka, pamatojoties uz ražotāja iesniegtajiem datiem, preparāts Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol un Ecobiol plus) kaitīgi neietekmē dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi un tas efektīvi stabilizē zarnu floru. Atzinumā minēts arī tas, ka Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol un Ecobiol plus) nerada nekādu citu apdraudējumu, kas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. panta 2. punktam būtu par pamatu minētās piedevas aizliegšanai. Atbilstīgi minētajam atzinumam preparāta izmantošanai nav kaitīgas iedarbības uz gaļas cāļiem. Iestāde neuzskata, ka jāparedz īpaša prasība veikt uzraudzību pēc pārdošanas. Iestāde arī pārbaudīja ziņojumu par barībā lietotās piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā Kopienas references laboratorija. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk tekstā – “iestāde”) 2008. gada 16. jūlija atzinumā (2) secināja, ka, pamatojoties uz ražotāja iesniegtajiem datiem, preparāts Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol un Ecobiol plus) kaitīgi neietekmē dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi un tas efektīvi stabilizē zarnu floru. Atzinumā minēts arī tas, ka Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol un Ecobiol plus) nerada nekādu citu apdraudējumu, kas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. panta 2. punktam būtu par pamatu minētās piedevas aizliegšanai. Atbilstīgi minētajam atzinumam preparāta izmantošanai nav kaitīgas iedarbības uz gaļas cāļiem. Iestāde neuzskata, ka jāparedz īpaša prasība veikt uzraudzību pēc pārdošanas. Iestāde arī pārbaudīja ziņojumu par barībā lietotās piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā Kopienas references laboratorija.

| (5) | Minētā preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādējādi preparātu jāļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Minētā preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādējādi preparātu jāļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā minēto preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “zarnu floras stabilizatori”, ir atļauts lietot kā dzīvnieku barības piedevu saskaņā ar pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 18. decembrī.

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  Zinātnisks atzinums, ko pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma zinātnes ekspertu grupa piedevu un produktu vai dzīvnieku barībā lietoto vielu jautājumos (FEEDAP) sniegusi par Ecobiol
  ® (Bacillus amyloliquefaciens) kā barības piedevas gaļas cāļiem drošumu un efektivitāti. The EFSA Journal (2008) 773, 1.–13. lpp.

2

FEEDAP

Ecobiol

®

Bacillus amyloliquefaciens

The EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva
  (komercnosaukums) | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KVV/kg barības maisījuma ar 12 % mitruma saturu |
| Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: zarnu floras stabilizatori |
| “4b1822 | NOREL SA | Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol un Ecobiol plus) | Piedevas sastāvs:

  Ecobiol:
  Preparāts Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940, kura minimālā koncentrācija ir 1 × 109 KVV/g

  Ecobiol plus:
  Preparāts Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940, kura minimālā koncentrācija ir 1 × 1010 KVV/g
  Darbīgās vielas raksturojums:

  Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 sporas.
  Analīzes metode (1):
  Skaitīšanas metode, kurā izmanto triptonsojas agaru pēc termiskas apstrādes un saskaita izvietojumu uz plāksnītes.
  Identifikācija, izmantojot lauka gela elektroforēzi (PFGE). | Gaļas cāļi | — | 1 × 109 | 1 × 109 | 1. | Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas temperatūru, glabāšanas laiku un stabilitāti pēc granulēšanas. |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

(komercnosaukums)

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

KVV/kg barības maisījuma ar 12 % mitruma saturu

Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: zarnu floras stabilizatori

“4b1822

NOREL SA

Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol un Ecobiol plus)

Piedevas sastāvs:

Ecobiol:

Preparāts Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940, kura minimālā koncentrācija ir 1 × 109 KVV/g

Ecobiol plus:

Preparāts Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940, kura minimālā koncentrācija ir 1 × 1010 KVV/g

Darbīgās vielas raksturojums:

Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 sporas.

Analīzes metode (1):

Skaitīšanas metode, kurā izmanto triptonsojas agaru pēc termiskas apstrādes un saskaita izvietojumu uz plāksnītes.

Identifikācija, izmantojot lauka gela elektroforēzi (PFGE).

Gaļas cāļi

—

1 × 109

1 × 109

1.

Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas temperatūru, glabāšanas laiku un stabilitāti pēc granulēšanas.

| 2. | Drošībai maisīšanas laikā ieteicams izmantot aizsargmaskas. |
| --- | --- |

2.

Drošībai maisīšanas laikā ieteicams izmantot aizsargmaskas.

| 3. | Nav atļauts lietot vienlaikus ar kokcidiostatiem. |
| --- | --- |

3.

Nav atļauts lietot vienlaikus ar kokcidiostatiem.

8.1.2019.

---

(1)  Sīkāka informācija par analīzes metodi ir atrodama Kopienas references laboratorijas tīmekļa vietnē: www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives”

1

---

| 19.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/38

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1293/2008

(2008. gada 18. decembris)

par atļauju preparāta Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20 un Levucell SC10 ME) kā barības piedevas jaunam lietojumam

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku barībā vajadzīga atļauja, kā arī izklāstīts tās piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku barībā vajadzīga atļauja, kā arī izklāstīts tās piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju pielikumā minētajam preparātam. Pieteikumam bija pievienota minētās regulas 7. panta 3. punktā noteiktā informācija un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju pielikumā minētajam preparātam. Pieteikumam bija pievienota minētās regulas 7. panta 3. punktā noteiktā informācija un dokumenti.

| (3) | Pieteikums attiecas uz preparāta Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20, Levucell SC10 ME) kā barības piedevas jaunu lietojumu jēriem, un to klasificē barības piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikums attiecas uz preparāta Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20, Levucell SC10 ME) kā barības piedevas jaunu lietojumu jēriem, un to klasificē barības piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”.

| (4) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1200/2005 (2) uz neierobežotu laiku piena govīm un nobarojamiem liellopiem un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 226/2007 (3) līdz 2017. gada 22. martam piena kazām un piena aitām atļāva lietot Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1200/2005 (2) uz neierobežotu laiku piena govīm un nobarojamiem liellopiem un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 226/2007 (3) līdz 2017. gada 22. martam piena kazām un piena aitām atļāva lietot Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077.

| (5) | Tika iesniegti jauni dati, atbalstot pieteikumu to izmantot jēriem. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk tekstā – “iestāde”) 2008. gada 16. jūlija atzinumā (4) secināja, ka Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20/Levucell SC10 ME) kaitīgi neietekmē dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Turklāt iestāde secināja, ka Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20/Levucell SC10 ME) nerada nekādu citu apdraudējumu, kas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. panta 2. punktam būtu par pamatu minētās piedevas aizliegšanai. Atbilstīgi minētajam atzinumam šo preparātu var droši lietot jēriem. Turklāt atzinumā minēts, ka šis preparāts var labvēlīgi ietekmēt galīgo svaru un vidējo ikdienas pieaugumu. Iestāde neuzskata, ka jāparedz īpaša prasība veikt uzraudzību pēc pārdošanas. Iestāde arī pārbaudīja ziņojumu par barībā lietotās piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā Kopienas references laboratorija. |
| --- | --- |

(5)

Tika iesniegti jauni dati, atbalstot pieteikumu to izmantot jēriem. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk tekstā – “iestāde”) 2008. gada 16. jūlija atzinumā (4) secināja, ka Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20/Levucell SC10 ME) kaitīgi neietekmē dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Turklāt iestāde secināja, ka Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20/Levucell SC10 ME) nerada nekādu citu apdraudējumu, kas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. panta 2. punktam būtu par pamatu minētās piedevas aizliegšanai. Atbilstīgi minētajam atzinumam šo preparātu var droši lietot jēriem. Turklāt atzinumā minēts, ka šis preparāts var labvēlīgi ietekmēt galīgo svaru un vidējo ikdienas pieaugumu. Iestāde neuzskata, ka jāparedz īpaša prasība veikt uzraudzību pēc pārdošanas. Iestāde arī pārbaudīja ziņojumu par barībā lietotās piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā Kopienas references laboratorija.

| (6) | Minētā preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādējādi preparātu jāļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Minētā preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādējādi preparātu jāļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā minēto preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “zarnu floras stabilizatori”, ir atļauts lietot kā dzīvnieku barības piedevu saskaņā ar pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  OV L 195, 27.7.2005., 6. lpp.

2

(3)  OV L 64, 2.3.2007., 26. lpp.

3

(4)  Zinātnisks atzinums, ko pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma zinātnes ekspertu grupa piedevu un produktu vai dzīvnieku barībā lietoto vielu jautājumos (FEEDAP) sniegusi par Levucell SC20/Levucell SC10ME (preparāts Saccharomyces cerevisiae) kā barības piedevas gaļas jēriem drošumu un efektivitāti. The EFSA Journal (2008) 772, 1.–11. lpp.

4

FEEDAP

Levucell SC20/Levucell SC10ME

Saccharomyces cerevisiae

The EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva
  (komercnosaukums) | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KVV/kg barības maisījuma ar 12 % mitruma saturu |
| Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: zarnu floras stabilizatori |
| “4b1711 | LALLEMAND SAS | Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20, Levucell SC10 ME) | | Piedevas sastāvs: | Cietā veidā:

  Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 preparāts no dzīvotspējīgām žāvētām šūnām ar garantēto minimālo koncentrāciju 2 × 1010 KVV/g |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

(komercnosaukums)

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

KVV/kg barības maisījuma ar 12 % mitruma saturu

Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: zarnu floras stabilizatori

“4b1711

LALLEMAND SAS

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20, Levucell SC10 ME)

Piedevas sastāvs:

Cietā veidā:

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 preparāts no dzīvotspējīgām žāvētām šūnām ar garantēto minimālo koncentrāciju 2 × 1010 KVV/g

| | Pārklātā veidā:

  Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 preparāts no dzīvotspējīgām žāvētām šūnām ar garantēto minimālo koncentrāciju 1 × 1010 KVV/g |
| --- | --- |

Pārklātā veidā:

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 preparāts no dzīvotspējīgām žāvētām šūnām ar garantēto minimālo koncentrāciju 1 × 1010 KVV/g

| | Darbīgās vielas raksturojums:

  Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077: 80 % no dzīvotspējīgām žāvētām šūnām un 14 % no šūnām, kas nav dzīvotspējīgas. |
| --- | --- |

Darbīgās vielas raksturojums:

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077: 80 % no dzīvotspējīgām žāvētām šūnām un 14 % no šūnām, kas nav dzīvotspējīgas.

| | Analīzes metode (1):
  Uzlietās plates metode un molekulārā identifikācija (PCR) |
| --- | --- |

Analīzes metode (1):

Uzlietās plates metode un molekulārā identifikācija (PCR)

Jēri

—

3,0 × 109

7,3 × 109

| 1. | Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas temperatūru, glabāšanas laiku un stabilitāti pēc granulēšanas. |
| --- | --- |

1.

Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas temperatūru, glabāšanas laiku un stabilitāti pēc granulēšanas.

| 2. | Papildbarībā nepārsniegt 50 °C ar Levucell SC20 un 80 °C ar Levucell SC10ME. |
| --- | --- |

2.

Papildbarībā nepārsniegt 50 °C ar Levucell SC20 un 80 °C ar Levucell SC10ME.

| 3. | Pārklāto veidu izmantot tikai kopā ar granulēto barību. |
| --- | --- |

3.

Pārklāto veidu izmantot tikai kopā ar granulēto barību.

| 4. | Ieteicamā deva: 7,3 × 109 KVV/kg kompleksās barības. |
| --- | --- |

4.

Ieteicamā deva: 7,3 × 109 KVV/kg kompleksās barības.

| 5. | Ja šo piedevu uzglabā vai maisa slēgtā atmosfērā, ieteicams izmantot aizsargbrilles un maisīšanai paredzētas maskas, ja vien maisītāji nav aprīkoti ar izplūdes sistēmām. |
| --- | --- |

5.

Ja šo piedevu uzglabā vai maisa slēgtā atmosfērā, ieteicams izmantot aizsargbrilles un maisīšanai paredzētas maskas, ja vien maisītāji nav aprīkoti ar izplūdes sistēmām.

8.1.2019

---

(1)  Sīkāka informācija par analīzes metodi ir atrodama Kopienas references laboratorijas tīmekļa vietnē: www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives”

1

---

| 19.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/41

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1294/2008

(2008. gada 18. decembris),

ar kuru groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 318/2007, ar ko nosaka dzīvnieku veselības nosacījumus dažu putnu ievešanai Kopienā un attiecīgos karantīnas nosacījumus

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/496/EEK, ar ko nosaka principus attiecībā uz tādu dzīvnieku veterināro pārbaužu organizēšanu, kurus Kopienā ieved no trešām valstīm, un ar ko groza Direktīvu 89/662/EEK, Direktīvu 90/425/EEK un Direktīvu 90/675/EEK (1), un jo īpaši tās 10. panta 3. punkta otro daļu un 10. panta 4. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 13. jūlija Direktīvu 92/65/EEK, ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK (2) A pielikuma I daļā, un jo īpaši tās 18. panta 1. punkta ceturto ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 318/2007 (3) noteikti dzīvnieku veselības nosacījumi dažu putnu, izņemot mājputnus, importam Kopienā un karantīnas nosacījumi, ko piemēro tādiem putniem pēc ievešanas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 318/2007 (3) noteikti dzīvnieku veselības nosacījumi dažu putnu, izņemot mājputnus, importam Kopienā un karantīnas nosacījumi, ko piemēro tādiem putniem pēc ievešanas.

| (2) | Minētās regulas V pielikumā ir sniegts dalībvalstu kompetento iestāžu apstiprināto karantīnas punktu un centru saraksts dažu putnu, izņemot mājputnus, importam. |
| --- | --- |

(2)

Minētās regulas V pielikumā ir sniegts dalībvalstu kompetento iestāžu apstiprināto karantīnas punktu un centru saraksts dažu putnu, izņemot mājputnus, importam.

| (3) | Francija, Vācija un Apvienotā Karaliste ir pārskatījušas apstiprināto karantīnas punktu un centru sarakstu un ir iesniegušas Komisijai šo karantīnas punktu un centru atjauninātu sarakstu. Tāpēc attiecīgi jāgroza apstiprināto karantīnas punktu un centru saraksts Regulas (EK) Nr. 318/2007 V pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Francija, Vācija un Apvienotā Karaliste ir pārskatījušas apstiprināto karantīnas punktu un centru sarakstu un ir iesniegušas Komisijai šo karantīnas punktu un centru atjauninātu sarakstu. Tāpēc attiecīgi jāgroza apstiprināto karantīnas punktu un centru saraksts Regulas (EK) Nr. 318/2007 V pielikumā.

| (4) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 318/2007. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 318/2007.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 318/2007 V pielikuma tekstu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 268, 24.9.1991., 56. lpp.

1

(2)  OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.

2

(3)  OV L 84, 24.3.2007., 7. lpp.

3

---

PIELIKUMS

“V PIELIKUMS

Apstiprināto punktu un centru saraksts, kā minēts 6. panta 1. punktā

| Valsts ISO kods | Valsts nosaukums | Karantīnas punkta vai centra apstiprinājuma numurs |
| --- | --- | --- |
| AT | AUSTRIJA | AT OP Q1 |
| AT | AUSTRIJA | AT-KO-Q1 |
| AT | AUSTRIJA | AT-3-KO-Q2 |
| AT | AUSTRIJA | AT-3-ME-Q1 |
| AT | AUSTRIJA | AT-3-HO-Q-1 |
| AT | AUSTRIJA | AT3-KR-Q1 |
| AT | AUSTRIJA | AT-4-KI-Q1 |
| AT | AUSTRIJA | AT-4-VB-Q1 |
| AT | AUSTRIJA | AT 6 10 Q 1 |
| AT | AUSTRIJA | AT 6 04 Q 1 |
| BE | BEĻĢIJA | BE VQ 1003 |
| BE | BEĻĢIJA | BE VQ 1010 |
| BE | BEĻĢIJA | BE VQ 1011 |
| BE | BEĻĢIJA | BE VQ 1012 |
| BE | BEĻĢIJA | BE VQ 1013 |
| BE | BEĻĢIJA | BE VQ 1016 |
| BE | BEĻĢIJA | BE VQ 1017 |
| BE | BEĻĢIJA | BE VQ 3001 |
| BE | BEĻĢIJA | BE VQ 3008 |
| BE | BEĻĢIJA | BE VQ 3014 |
| BE | BEĻĢIJA | BE VQ 3015 |
| BE | BEĻĢIJA | BE VQ 4009 |
| BE | BEĻĢIJA | BE VQ 4017 |
| BE | BEĻĢIJA | BE VQ 7015 |
| CZ | ČEHIJA | 21750016 |
| CZ | ČEHIJA | 21750027 |
| CZ | ČEHIJA | 21750050 |
| CZ | ČEHIJA | 61750009 |
| DE | VĀCIJA | BB-1 |
| DE | VĀCIJA | BW-1 |
| DE | VĀCIJA | BY-1 |
| DE | VĀCIJA | BY-2 |
| DE | VĀCIJA | BY-3 |
| DE | VĀCIJA | BY-4 |
| DE | VĀCIJA | HE-2 |
| DE | VĀCIJA | NI-1 |
| DE | VĀCIJA | NI-2 |
| DE | VĀCIJA | NI-3 |
| DE | VĀCIJA | NW-1 |
| DE | VĀCIJA | NW-2 |
| DE | VĀCIJA | NW-3 |
| DE | VĀCIJA | NW-4 |
| DE | VĀCIJA | NW-5 |
| DE | VĀCIJA | NW-6 |
| DE | VĀCIJA | NW-7 |
| DE | VĀCIJA | NW-8 |
| DE | VĀCIJA | NW-9 |
| DE | VĀCIJA | RP-1 |
| DE | VĀCIJA | SN-1 |
| DE | VĀCIJA | SN-2 |
| DE | VĀCIJA | TH-1 |
| DE | VĀCIJA | TH-2 |
| ES | SPĀNIJA | ES/01/02/05 |
| ES | SPĀNIJA | ES/05/02/12 |
| ES | SPĀNIJA | ES/05/03/13 |
| ES | SPĀNIJA | ES/09/02/10 |
| ES | SPĀNIJA | ES/17/02/07 |
| ES | SPĀNIJA | ES/04/03/11 |
| ES | SPĀNIJA | ES/04/03/14 |
| ES | SPĀNIJA | ES/09/03/15 |
| ES | SPĀNIJA | ES/09/06/18 |
| ES | SPĀNIJA | ES/10/07/20 |
| FR | FRANCIJA | 38.193.01 |
| FR | FRANCIJA | 32.162.004 |
| GR | GRIEĶIJA | GR.1 |
| GR | GRIEĶIJA | GR.2 |
| IE | ĪRIJA | IRL-HBQ-1-2003 Unit A |
| IT | ITĀLIJA | 003AL707 |
| IT | ITĀLIJA | 305/B/743 |
| IT | ITĀLIJA | 132BG603 |
| IT | ITĀLIJA | 170BG601 |
| IT | ITĀLIJA | 068CR003 |
| IT | ITĀLIJA | 006FR601 |
| IT | ITĀLIJA | 054LCO22 |
| IT | ITĀLIJA | I – 19/ME/01 |
| IT | ITĀLIJA | 119RM013 |
| IT | ITĀLIJA | 006TS139 |
| IT | ITĀLIJA | 133VA023 |
| IT | ITĀLIJA | 015RM168 |
| MT | MALTA | BQ 001 |
| NL | NĪDERLANDE | NL-13000 |
| NL | NĪDERLANDE | NL-13001 |
| NL | NĪDERLANDE | NL-13002 |
| NL | NĪDERLANDE | NL-13003 |
| NL | NĪDERLANDE | NL-13004 |
| NL | NĪDERLANDE | NL-13005 |
| NL | NĪDERLANDE | NL-13006 |
| NL | NĪDERLANDE | NL-13007 |
| NL | NĪDERLANDE | NL-13008 |
| NL | NĪDERLANDE | NL-13009 |
| NL | NĪDERLANDE | NL-13010 |
| PL | POLIJA | 14084501 |
| PT | PORTUGĀLE | 05 01 CQA |
| PT | PORTUGĀLE | 01 02 CQA |
| PT | PORTUGĀLE | 03 01 CQAR |
| PT | PORTUGĀLE | 05 07 CQAA |
| UK | APVIENOTĀ KARALISTE | 21/07/01 |
| UK | APVIENOTĀ KARALISTE | 21/07/02 |
| UK | APVIENOTĀ KARALISTE | 01/08/01 |
| UK | APVIENOTĀ KARALISTE | 21/08/01 |
| UK | APVIENOTĀ KARALISTE | 24/08/01” |

Valsts ISO kods

Valsts nosaukums

Karantīnas punkta vai centra apstiprinājuma numurs

AT

AUSTRIJA

AT OP Q1

AT

AUSTRIJA

AT-KO-Q1

AT

AUSTRIJA

AT-3-KO-Q2

AT

AUSTRIJA

AT-3-ME-Q1

AT

AUSTRIJA

AT-3-HO-Q-1

AT

AUSTRIJA

AT3-KR-Q1

AT

AUSTRIJA

AT-4-KI-Q1

AT

AUSTRIJA

AT-4-VB-Q1

AT

AUSTRIJA

AT 6 10 Q 1

AT

AUSTRIJA

AT 6 04 Q 1

BE

BEĻĢIJA

BE VQ 1003

BE

BEĻĢIJA

BE VQ 1010

BE

BEĻĢIJA

BE VQ 1011

BE

BEĻĢIJA

BE VQ 1012

BE

BEĻĢIJA

BE VQ 1013

BE

BEĻĢIJA

BE VQ 1016

BE

BEĻĢIJA

BE VQ 1017

BE

BEĻĢIJA

BE VQ 3001

BE

BEĻĢIJA

BE VQ 3008

BE

BEĻĢIJA

BE VQ 3014

BE

BEĻĢIJA

BE VQ 3015

BE

BEĻĢIJA

BE VQ 4009

BE

BEĻĢIJA

BE VQ 4017

BE

BEĻĢIJA

BE VQ 7015

CZ

ČEHIJA

21750016

CZ

ČEHIJA

21750027

CZ

ČEHIJA

21750050

CZ

ČEHIJA

61750009

DE

VĀCIJA

BB-1

DE

VĀCIJA

BW-1

DE

VĀCIJA

BY-1

DE

VĀCIJA

BY-2

DE

VĀCIJA

BY-3

DE

VĀCIJA

BY-4

DE

VĀCIJA

HE-2

DE

VĀCIJA

NI-1

DE

VĀCIJA

NI-2

DE

VĀCIJA

NI-3

DE

VĀCIJA

NW-1

DE

VĀCIJA

NW-2

DE

VĀCIJA

NW-3

DE

VĀCIJA

NW-4

DE

VĀCIJA

NW-5

DE

VĀCIJA

NW-6

DE

VĀCIJA

NW-7

DE

VĀCIJA

NW-8

DE

VĀCIJA

NW-9

DE

VĀCIJA

RP-1

DE

VĀCIJA

SN-1

DE

VĀCIJA

SN-2

DE

VĀCIJA

TH-1

DE

VĀCIJA

TH-2

ES

SPĀNIJA

ES/01/02/05

ES

SPĀNIJA

ES/05/02/12

ES

SPĀNIJA

ES/05/03/13

ES

SPĀNIJA

ES/09/02/10

ES

SPĀNIJA

ES/17/02/07

ES

SPĀNIJA

ES/04/03/11

ES

SPĀNIJA

ES/04/03/14

ES

SPĀNIJA

ES/09/03/15

ES

SPĀNIJA

ES/09/06/18

ES

SPĀNIJA

ES/10/07/20

FR

FRANCIJA

38.193.01

FR

FRANCIJA

32.162.004

GR

GRIEĶIJA

GR.1

GR

GRIEĶIJA

GR.2

IE

ĪRIJA

IRL-HBQ-1-2003 Unit A

IT

ITĀLIJA

003AL707

IT

ITĀLIJA

305/B/743

IT

ITĀLIJA

132BG603

IT

ITĀLIJA

170BG601

IT

ITĀLIJA

068CR003

IT

ITĀLIJA

006FR601

IT

ITĀLIJA

054LCO22

IT

ITĀLIJA

I – 19/ME/01

IT

ITĀLIJA

119RM013

IT

ITĀLIJA

006TS139

IT

ITĀLIJA

133VA023

IT

ITĀLIJA

015RM168

MT

MALTA

BQ 001

NL

NĪDERLANDE

NL-13000

NL

NĪDERLANDE

NL-13001

NL

NĪDERLANDE

NL-13002

NL

NĪDERLANDE

NL-13003

NL

NĪDERLANDE

NL-13004

NL

NĪDERLANDE

NL-13005

NL

NĪDERLANDE

NL-13006

NL

NĪDERLANDE

NL-13007

NL

NĪDERLANDE

NL-13008

NL

NĪDERLANDE

NL-13009

NL

NĪDERLANDE

NL-13010

PL

POLIJA

14084501

PT

PORTUGĀLE

05 01 CQA

PT

PORTUGĀLE

01 02 CQA

PT

PORTUGĀLE

03 01 CQAR

PT

PORTUGĀLE

05 07 CQAA

UK

APVIENOTĀ KARALISTE

21/07/01

UK

APVIENOTĀ KARALISTE

21/07/02

UK

APVIENOTĀ KARALISTE

01/08/01

UK

APVIENOTĀ KARALISTE

21/08/01

UK

APVIENOTĀ KARALISTE

24/08/01”

---

| 19.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/45

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1295/2008

(2008. gada 18. decembris)

par apiņu importu no trešām valstīm

(Kodificēta versija)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007 ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 192. panta 2. punktu, 195. panta 2. punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā

| (1) | Komisijas 1978. gada 21. decembra Regula (EEK) Nr. 3076/78 par apiņu importu no ārpuskopienas valstīm (2) un Komisijas 1978. gada 21. decembra Regula (EEK) Nr. 3077/78 par to, ka apliecinājumi, kas pievienoti apiņiem, kurus importē no ārpuskopienas valstīm, ir līdzvērtīgi Kopienas sertifikātiem (3) ir vairākas reizes būtiski grozītas (4). Tādēļ skaidrības un lietderības labad minētās regulas būtu jākodificē, tās apkopojot vienā dokumentā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1978. gada 21. decembra Regula (EEK) Nr. 3076/78 par apiņu importu no ārpuskopienas valstīm (2) un Komisijas 1978. gada 21. decembra Regula (EEK) Nr. 3077/78 par to, ka apliecinājumi, kas pievienoti apiņiem, kurus importē no ārpuskopienas valstīm, ir līdzvērtīgi Kopienas sertifikātiem (3) ir vairākas reizes būtiski grozītas (4). Tādēļ skaidrības un lietderības labad minētās regulas būtu jākodificē, tās apkopojot vienā dokumentā.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 158. panta 1. punktā paredzēts, ka apiņus un apiņu produktus var importēt no trešām valstīm tikai tad, ja to kvalitātes standarti ir vismaz līdzvērtīgi tiem, kas noteikti Kopienā novāktiem līdzīgiem produktiem vai to atvasinājumiem. Tomēr minētā panta 2. punktā paredzēts, ka šie produkti būtu jāuzskata par atbilstīgiem minētajiem standartiem, ja tiem pievienots izcelsmes valsts iestāžu izsniegts apliecinājums, kuru atzīst par līdzvērtīgu sertifikātam, kas vajadzīgs Kopienas izcelsmes apiņu un apiņu produktu tirdzniecībai. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 158. panta 1. punktā paredzēts, ka apiņus un apiņu produktus var importēt no trešām valstīm tikai tad, ja to kvalitātes standarti ir vismaz līdzvērtīgi tiem, kas noteikti Kopienā novāktiem līdzīgiem produktiem vai to atvasinājumiem. Tomēr minētā panta 2. punktā paredzēts, ka šie produkti būtu jāuzskata par atbilstīgiem minētajiem standartiem, ja tiem pievienots izcelsmes valsts iestāžu izsniegts apliecinājums, kuru atzīst par līdzvērtīgu sertifikātam, kas vajadzīgs Kopienas izcelsmes apiņu un apiņu produktu tirdzniecībai.

| (3) | Komisijas 2006. gada 14. decembra Regulā (EK) Nr. 1850/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus apiņu un apiņu produktu sertifikācijas noteikumus (5), noteiktas ļoti stingras prasības tirdzniecībai ar apiņu produktiem un jo īpaši to maisījumiem. Pašlaik nav efektīvu metožu, kā pie robežas pārbaudīt, vai šīs prasības ir izpildītas. Vienīgā iespēja aizstāt šādas pārbaudes ir eksportētāju valstu apņemšanās ievērot šiem produktiem noteiktās Kopienas tirdzniecības prasības. Sakarā ar to, ka šādiem produktiem pievieno apliecinājumu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 158. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2006. gada 14. decembra Regulā (EK) Nr. 1850/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus apiņu un apiņu produktu sertifikācijas noteikumus (5), noteiktas ļoti stingras prasības tirdzniecībai ar apiņu produktiem un jo īpaši to maisījumiem. Pašlaik nav efektīvu metožu, kā pie robežas pārbaudīt, vai šīs prasības ir izpildītas. Vienīgā iespēja aizstāt šādas pārbaudes ir eksportētāju valstu apņemšanās ievērot šiem produktiem noteiktās Kopienas tirdzniecības prasības. Sakarā ar to, ka šādiem produktiem pievieno apliecinājumu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 158. panta 2. punktā.

| (4) | Lai nodrošinātu, ka ievēro Kopienas noteikumus apiņu sertifikācijai, dalībvalstīm būtu jāveic pārbaudes, lai apstiprinātu, ka importētie apiņi atbilst obligātajām tirdzniecības prasībām, kas noteiktas Regulā (EK) Nr.1850/2006. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu, ka ievēro Kopienas noteikumus apiņu sertifikācijai, dalībvalstīm būtu jāveic pārbaudes, lai apstiprinātu, ka importētie apiņi atbilst obligātajām tirdzniecības prasībām, kas noteiktas Regulā (EK) Nr.1850/2006.

| (5) | Dažas trešās valstis ir apņēmušās ievērot prasības, kas noteiktas apiņu un apiņu produktu tirdzniecībai, un pilnvarojušas konkrētas iestādes izsniegt līdzvērtības apliecinājumus. Tādēļ šie apliecinājumi būtu jāatzīst par līdzvērtīgiem Kopienas sertifikātiem un produkti, uz kuriem tie attiecas, būtu jālaiž brīvā apgrozībā. |
| --- | --- |

(5)

Dažas trešās valstis ir apņēmušās ievērot prasības, kas noteiktas apiņu un apiņu produktu tirdzniecībai, un pilnvarojušas konkrētas iestādes izsniegt līdzvērtības apliecinājumus. Tādēļ šie apliecinājumi būtu jāatzīst par līdzvērtīgiem Kopienas sertifikātiem un produkti, uz kuriem tie attiecas, būtu jālaiž brīvā apgrozībā.

| (6) | Attiecīgo trešo valstu attiecīgās organizācijas atbild par I pielikuma informācijas atjaunināšanu un tās paziņošanu Komisijai, ciešas sadarbības garā. |
| --- | --- |

(6)

Attiecīgo trešo valstu attiecīgās organizācijas atbild par I pielikuma informācijas atjaunināšanu un tās paziņošanu Komisijai, ciešas sadarbības garā.

| (7) | Lai dalībvalstu kompetentajām iestādēm atvieglotu kontroli, ir būtiski noteikt apliecinājuma veidlapas formu un vajadzības gadījumā saturu, kā arī lietošanas noteikumus. |
| --- | --- |

(7)

Lai dalībvalstu kompetentajām iestādēm atvieglotu kontroli, ir būtiski noteikt apliecinājuma veidlapas formu un vajadzības gadījumā saturu, kā arī lietošanas noteikumus.

| (8) | Lai ņemtu vērā tirdzniecības praksi, sūtījuma sadalīšanas gadījumā kompetentajām iestādēm jābūt pilnvarotām sagatavot izrakstu no apliecinājuma katram jaunam sūtījumam, kas rodas sadalīšanas rezultātā. |
| --- | --- |

(8)

Lai ņemtu vērā tirdzniecības praksi, sūtījuma sadalīšanas gadījumā kompetentajām iestādēm jābūt pilnvarotām sagatavot izrakstu no apliecinājuma katram jaunam sūtījumam, kas rodas sadalīšanas rezultātā.

| (9) | Analogi Kopienas sertifikācijas sistēmai, pamatojoties uz to izmantošanu, daži produkti būtu jāatbrīvo no šajā regulā paredzēto apliecinājumu uzrādīšanas. |
| --- | --- |

(9)

Analogi Kopienas sertifikācijas sistēmai, pamatojoties uz to izmantošanu, daži produkti būtu jāatbrīvo no šajā regulā paredzēto apliecinājumu uzrādīšanas.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Trešo valstu to produktu laišana brīvā apgrozībā Kopienā, kuri uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 1. panta f) punktā, ir atkarīga no iesniegtajiem pierādījumiem, ka izpildītas minētās regulas 158. panta 1. punktā norādītās prasības.

2.   Šīs regulas 1. panta 1. punktā minētos pierādījumus sniedz, uzrādot Regulas (EK) Nr. 1234/2007 158. panta 2. punktā paredzēto apliecinājumu, še turpmāk “līdzvērtības apliecinājums”.

2. pants

Šajā regulā “sūtījums” ir tas daudzums produktu ar vienādām īpašībām, kuru viens un tas pats sūtītājs vienlaikus nosūta vienam un tam pašam saņēmējam.

3. pants

Apliecinājumus, kas pievienoti apiņiem un apiņu produktiem, kurus importē no trešām valstīm kurus izsniegusi I pielikumā norādītā oficiālā iestāde, kuru pilnvarojusi izcelsmes trešā valsts, atzīst par līdzvērtības apliecinājumu.

I pielikumu groza, pamatojoties uz attiecīgo trešo valstu sniegto informāciju.

4. pants

1.   Saskaņā ar instrukcijām, kas sniegtas IV pielikumā, katram sūtījumam atbilstīgi paraugam II pielikumā sastāda līdzvērtības apliecinājumu, kas sastāv no oriģināla un divām kopijām.

2.   Līdzvērtības apliecinājums ir derīgs tikai tad, ja tas ir pienācīgi aizpildīts un tā autentiskumu ir apstiprinājusi viena no I pielikumā minētajām kompetentajām iestādēm.

3.   Apliecinājums ir pienācīgi aizpildīts, ja tas ir parakstīts un uz tā ir izsniedzējas iestādes zīmogs, kā arī norādīta izsniegšanas diena un vieta.

5. pants

1.   Uz katras iesaiņojuma vienības, uz kuru attiecas līdzvērtības apliecinājums, vienā no Kopienas oficiālajām valodām norāda šādus datus:

| a) | produkta aprakstu; |
| --- | --- |

a)

produkta aprakstu;

| b) | šķirni vai šķirnes; |
| --- | --- |

b)

šķirni vai šķirnes;

| c) | izcelsmes valsti; |
| --- | --- |

c)

izcelsmes valsti;

| d) | līdzvērtības apliecinājuma vai izraksta 9. punktā norādīto marķējumu un identifikācijas numurus. |
| --- | --- |

d)

līdzvērtības apliecinājuma vai izraksta 9. punktā norādīto marķējumu un identifikācijas numurus.

2.   Datus, kas paredzēti pirmajā punktā, ietver uz iesaiņojuma ārpusē ar salasāmiem, nenodzēšamiem un vienāda lieluma burtiem.

6. pants

1.   Ja sūtījumu, uz kuru attiecas līdzvērtības apliecinājums, pirms laišanas brīvā apgrozībā sadala un nosūta atkārtoti, tad katram jaunam sūtījumam, kas rodas sadalīšanas rezultātā, sagatavo izrakstu no apliecinājuma.

Apliecinājumu aizstāj ar izrakstiem no apliecinājuma vajadzīgajā skaitā.

Attiecīgā puse sastāda katru izrakstu kā vienu oriģinālu un divas kopijas uz veidlapām, kas atbilst paraugam šīs regulas III pielikumā, un saskaņā ar IV pielikumā izklāstītajiem noteikumiem.

2.   Muitas iestādes attiecīgi vizē līdzvērtības apliecinājuma oriģinālu un divas kopijas un ar parakstu apstiprina katra izraksta oriģinālu un divas kopijas.

Tās patur līdzvērtības apliecinājuma oriģinālu un nosūta divas kopijas kompetentajai iestādei, kura minēta Regulas (EK) Nr. 1850/2006 21. pantā, un katra izraksta oriģinālu un divas kopijas nosūta atpakaļ attiecīgajai personai.

7. pants

Pēc tam, kad ir nokārtotas muitas formalitātes, kas vajadzīgas, lai Kopienā laistu brīvā apgrozībā produktu, uz kuru attiecas līdzvērtības apliecinājums vai izraksts, oriģinālu un divas kopijas iesniedz muitas iestādēm, kas tos ar parakstu apstiprina un oriģinālu patur. Muitas iestādes nosūta vienu kopiju kompetentajai iestādei dalībvalstī, kur produktu laiž brīvā apgrozībā, kura minēta Regulas (EK) Nr. 1850/2006 21. pantā. Otru kopiju nosūta atpakaļ importētājam, kam tā jāglabā vismaz trīs gadus.

8. pants

Ja sūtījumu pēc laišanas brīvā apgrozībā pārdod tālāk vai sadala, tad produktam jāpievieno pārdevēja sastādīts faktūrrēķins vai cits komercdokuments, norādot līdzvērtības apliecinājuma vai izraksta numuru kopā ar to izsniedzējas iestādes nosaukumu.

Sekojoša informācija, kas attiecīgos gadījumos tiek paņemta no līdzvērtības apliecinājuma vai izraksta, jāiekļauj faktūrrēķinā vai komercdokumentā:

| a) | apiņu rogām:






  i) | produkta apraksts; |
| --- | --- | --- |

a)

apiņu rogām:

i)

produkta apraksts;

| ii) | bruto svars; |
| --- | --- |

ii)

bruto svars;

| ii) | ražošanas vieta; |
| --- | --- |

ii)

ražošanas vieta;

| iv) | ražas gads; |
| --- | --- |

iv)

ražas gads;

| v) | šķirne; |
| --- | --- |

v)

šķirne;

| vi) | izcelsmes valsts; |
| --- | --- |

vi)

izcelsmes valsts;

| vii) | apliecinājuma 9. punktā norādītie marķējumi un identifikācijas numuri; |
| --- | --- |

vii)

apliecinājuma 9. punktā norādītie marķējumi un identifikācijas numuri;

| b) | no apiņiem ražotiem produktiem papildus datiem, kas uzskaitīti 1. punkta a) apakšpunktā, apstrādes vieta un diena. |
| --- | --- |

b)

no apiņiem ražotiem produktiem papildus datiem, kas uzskaitīti 1. punkta a) apakšpunktā, apstrādes vieta un diena.

9. pants

1.   Dalībvalstis veic izlases veida pārbaudes, lai apstiprinātu, vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 158. pantam importētie apiņi atbilst obligātajām tirdzniecības prasībām, kas norādītas Regulas (EK) Nr. 1850/2006 I pielikumā.

2.   Katru gadu līdz 30. jūnijam dalībvalstis paziņo Komisijai iepriekšējā gadā līdz minētajam datumam veikto pārbaužu biežumu, veidu un rezultātus. Pārbaudes aptver vismaz 5 % no to apiņu sūtījumu skaita, kas šajā gadā importēti uz attiecīgo dalībvalsti no trešām valstīm.

3.   Ja dalībvalstu kompetentās iestādes konstatē, ka pārbaudītie paraugi neatbilst 1. punktā minētajām obligātajām tirdzniecības prasībām, tad attiecīgo sūtījumu nedrīkst tirgot Kopienā.

4.   Ja dalībvalsts konstatē, ka produkta īpašības neatbilst prasībām, kas uzskaitītas produktam pievienotajā līdzvērtības apliecinājumā, tad tā par to paziņo Komisijai.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā minēto procedūru var pieņemt lēmumu izslēgt no saraksta, kas iekļauts šis regulas I pielikumā, iestādi, kas šādiem produktiem ir izsniegusi līdzvērtības apliecinājumu.

10. pants

Atkāpjoties no šīs regulas, nav jāuzrāda 1. panta 2. punktā minētais apliecinājums un nav jāievēro 5. panta noteikumi, lai gadījumā, ja atsevišķu iesaiņojumu svars nepārsniedz 1 kilogramam attiecībā uz apiņu rogām un apiņu pulveri un 300 g attiecībā uz apiņu ekstraktiem, laistu brīvā apgrozībā šādus apiņus un apiņu produktus:

| a) | mazus iesaiņojumus pārdošanai privātpersonām pašu vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

mazus iesaiņojumus pārdošanai privātpersonām pašu vajadzībām;

| b) | zinātniskiem un tehniskiem eksperimentiem; |
| --- | --- |

b)

zinātniskiem un tehniskiem eksperimentiem;

| c) | izstādēm, uz ko attiecas īpašs muitas režīms. |
| --- | --- |

c)

izstādēm, uz ko attiecas īpašs muitas režīms.

Uz iesaiņojuma jānorāda produkta apraksts, svars un galīgais izlietojums.

11. pants

Regulas (EEK) Nr. 3076/78 un (EEK) Nr. 3077/78 atceļ.

Atsauces uz atceltajām regulām uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas VI pielikumā.

12. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp

1

(2)  OV L 367, 28.12.1978., 17. lpp.

2

(3)  OV L 367, 28.12.1978., 28. lpp.

3

(4)  Skat. V pielikumu.

4

(5)  OV L 355, 15.12.2006., 72. lpp.

5

---

I PIELIKUMS

IESTĀDES, KAS PILNVAROTAS IZDOT APLIECINĀJUMUS ATTIECĪBĀ UZ ŠĀDIEM PRODUKTIEM

apiņu rogas, KN kods: ex 1210

apiņu pulveri, KN kods: ex 1210

apiņu sulas un ekstrakti, KN kods: 1302 13 00

| Izcelsmes valsts | Pilnvarotās iestādes | Adreses | Kods | Tālrunis | Fakss | e-pasts (var nenorādīt) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrālija | Quarantine Services
  Department of Primary Industries & Water | Macquarie Wharf No 1 |
| Hunter Street, Hobart |
| Tasmania 7000 |

Izcelsmes valsts

Pilnvarotās iestādes

Adreses

Kods

Tālrunis

Fakss

e-pasts (var nenorādīt)

Austrālija

Quarantine Services

Department of Primary Industries & Water

Macquarie Wharf No 1

Hunter Street, Hobart

Tasmania 7000

(61-3)

6233 3352

6234 6785

Kanāda

Plant Protection Division, Animal and Plant Health Directorate, Food Production and Inspection Branch, Agriculture and Agri-food Canada

| Floor 2, West Wing 59, |
| --- |
| Camelot Drive |
| Napean, Ontario, |
| K1A OY9 |

Floor 2, West Wing 59,

Camelot Drive

Napean, Ontario,

K1A OY9

(1-613)

952 8000

991 5612

Ķīna

Tianjin Airport Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 33 Youyi Road, |
| --- |
| Hexi District, |
| Tianjin 300201 |

No. 33 Youyi Road,

Hexi District,

Tianjin 300201

(86-22)

2813 4078

28 13 40 78

ciqtj2002@163.com

Tianjin Economic and Technical Development Zone Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 8, Zhaofaxincun |
| --- |
| 2nd Avenue, TEDA |
| Tianjin 300457 |

No. 8, Zhaofaxincun

2nd Avenue, TEDA

Tianjin 300457

(86-22)

662 98343

662 98245

zhujw@tjciq.gov.cn

Inner Mongolia Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 12 Erdos Street, |
| --- |
| Saihan District, Huhhot City |
| Inner Mongolia 010020 |

No. 12 Erdos Street,

Saihan District, Huhhot City

Inner Mongolia 010020

(86-471)

434 1943

434 2163

zhaoxb@nmciq.gov.cn

Xinjiang Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 116 North Nanhu Road, |
| --- |
| Urumqi City |
| Xinjiang 830063 |

No. 116 North Nanhu Road,

Urumqi City

Xinjiang 830063

(86-991)

464 0057

464 0050

xjciq_jw@xjciq.gov.cn

Jaunzēlande

Ministry of Agriculture and Fisheries

| PO Box 2526 |
| --- |
| Wellington |

PO Box 2526

Wellington

(64-4)

472 0367

474 424

472-9071

Gawthorn Institute

Private Bag

Nelson

(64-3)

548 2319

546 9464

Serbija

Naucni Institute za Ratarstvo/Zavod za Hmelj sirak I lekovito bilje

21470 Backi Petrovac

(38-21)

780 365

621 212

berenji@eunet.yu

Dienvidāfrika

CSIR Food Science and Technology

| PO Box 395 |
| --- |
| 0001 Pretoria |

PO Box 395

0001 Pretoria

(27-12)

841 3172

841 3594

Šveice

Labor Veritas

| Engimattstrasse 11 |
| --- |
| Postfach 353 |
| CH-8027 Zürich |

Engimattstrasse 11

Postfach 353

CH-8027 Zürich

(41-44)

283 2930

201 4249

admin@laborveritas.ch

Ukraina

Productional-Technical Centre (PTZ)

Ukrhmel

| Hlebnaja 27 |
| --- |
| 262028 Zhtiomie |

Hlebnaja 27

262028 Zhtiomie

(380)

37 2111

36 7331

Savienotās Valstis

Washington Department of Agriculture

State Chemical and Hop Lab

| 21 N. 1st Ave. Suite 106 |
| --- |
| Yakima, WA 98902 |

21 N. 1st Ave. Suite 106

Yakima, WA 98902

(1-509)

225 7626

454 7699

Idaho Department of Agriculture

Division of Plant Industries

Hop Inspection Lab

| 2270 Old Penitentiary Road |
| --- |
| P.O. Box 790 |
| Boise, ID 83701 |

2270 Old Penitentiary Road

P.O. Box 790

Boise, ID 83701

(1-208)

332 8620

334 2283

Oregon Department of Agriculture

Commodity Inspection Division

| 635 Capital Street NE |
| --- |
| Salem, OR 97310-2532 |

635 Capital Street NE

Salem, OR 97310-2532

(1-503)

986 4620

986 4737

California Department of Food and Agriculture (CDFA-CAC)

Division of Inspection Services

Analytical Chemistry Laboratory

| 3292 Meadowview Road |
| --- |
| Sacramento, CA 95832 |

3292 Meadowview Road

Sacramento, CA 95832

(1-916)

445 0029 ou 262 1434

262 1572

USDA, GIPSA, FGIS

| 1100 NW Naito Parkway |
| --- |
| Portland, OR 97209-2818 |

1100 NW Naito Parkway

Portland, OR 97209-2818

(1-503)

326 7887

326 7896

USDA, GIPSA, TSD, Tech Service Division, Technical Testing Laboratory

| 10383 Nth Ambassador Drive |
| --- |
| Kansas City, MO 64153-1394 |

10383 Nth Ambassador Drive

Kansas City, MO 64153-1394

(1-816)

891 0401

891 0478

Zimbabve

Standards Association of Zimbabwe (SAZ)

| Northend Close, |
| --- |
| Northridge Park Borrowdale, |
| P.O. Box 2259 Harare |

Northend Close,

Northridge Park Borrowdale,

P.O. Box 2259 Harare

(263-4)

88 2017, 88 2021, 88 5511

88 2020

info@saz.org.zw

saz.org.zw

---

II PIELIKUMS

LĪDZVĒRTĪBAS APLIECINĀJUMS

Image

---

III PIELIKUMS

APLIECINĀJUMA IZRAKSTA VEIDLAPA

Image

---

IV PIELIKUMS

NOTEIKUMI PAR 4. un 6. PANTĀ MINĒTAJĀM VEIDLAPĀM

I.   PAPĪRS

Jāizmanto balts papīrs, kas sver vismaz 40 g/m2.

II.   IZMĒRS

Izmērs ir 210 × 297 mm

III.   VALODAS

| A. | Līdzvērtības apliecinājumam jābūt drukātam vienā no Kopienas oficiālajām valodām; to var arī drukāt izsniedzējas valsts oficiālajā valodā vai vienā no tās oficiālajām valodām. |
| --- | --- |

A.

Līdzvērtības apliecinājumam jābūt drukātam vienā no Kopienas oficiālajām valodām; to var arī drukāt izsniedzējas valsts oficiālajā valodā vai vienā no tās oficiālajām valodām.

| B. | Līdzvērtības apliecinājuma izraksts ir jāaizpilda vienā no Kopienas oficiālajām valodām, ko izraugās izsniedzējas dalībvalsts atbildīgās iestādes. |
| --- | --- |

B.

Līdzvērtības apliecinājuma izraksts ir jāaizpilda vienā no Kopienas oficiālajām valodām, ko izraugās izsniedzējas dalībvalsts atbildīgās iestādes.

IV.   VEIDLAPU AIZPILDĪŠANA

| A. | Veidlapas aizpilda ar rakstāmmašīnu vai ar roku; ar roku jāraksta salasāmi, ar tinti un drukātiem burtiem. |
| --- | --- |

A.

Veidlapas aizpilda ar rakstāmmašīnu vai ar roku; ar roku jāraksta salasāmi, ar tinti un drukātiem burtiem.

| B. | Katru veidlapu individualizē ar izsniedzējas iestādes piešķirto numuru, kas ir vienāds oriģinālam un tā divām kopijām. |
| --- | --- |

B.

Katru veidlapu individualizē ar izsniedzējas iestādes piešķirto numuru, kas ir vienāds oriģinālam un tā divām kopijām.

| C. | Līdzvērtības apliecinājums un tā izraksts:






  1) | par apiņu produktiem, kas iegūti no apiņu maisījumiem, neaizpilda 5. punktu; |
| --- | --- | --- |

C.

Līdzvērtības apliecinājums un tā izraksts:

1)

par apiņu produktiem, kas iegūti no apiņu maisījumiem, neaizpilda 5. punktu;

| 2) | par visiem produktiem, kas iegūti no apiņiem, aizpilda 7. un 8. punktu; |
| --- | --- |

2)

par visiem produktiem, kas iegūti no apiņiem, aizpilda 7. un 8. punktu;

| 3) | produktu apraksts (9. aile) ir viens no šādiem aprakstiem:






  a) | “neapstrādāti apiņi” –, t.i., apiņi, kam veikta tikai sākotnējā žāvēšana un iesaiņošana; |
| --- | --- | --- |

3)

produktu apraksts (9. aile) ir viens no šādiem aprakstiem:

a)

“neapstrādāti apiņi” –, t.i., apiņi, kam veikta tikai sākotnējā žāvēšana un iesaiņošana;

| b) | “apstrādāti apiņi” –, t.i., apiņi, kam veikta galīga žāvēšana un iesaiņošana; |
| --- | --- |

b)

“apstrādāti apiņi” –, t.i., apiņi, kam veikta galīga žāvēšana un iesaiņošana;

| c) | “apiņu pulveris” (ieskaitot apiņu granulas un bagātinātu apiņu pulveri; |
| --- | --- |

c)

“apiņu pulveris” (ieskaitot apiņu granulas un bagātinātu apiņu pulveri;

| d) | “apiņu ekstrakts, kas satur izomērus” –, t.i., ekstrakts, kurā alfa skābes ir gandrīz pilnīgi izomerizētas; |
| --- | --- |

d)

“apiņu ekstrakts, kas satur izomērus” –, t.i., ekstrakts, kurā alfa skābes ir gandrīz pilnīgi izomerizētas;

| e) | “apiņu ekstrakts” –, t.i., apiņu ekstrakti, kas nav izomerizēti; |
| --- | --- |

e)

“apiņu ekstrakts” –, t.i., apiņu ekstrakti, kas nav izomerizēti;

| f) | “apiņu produktu maisījums” – c), d) un e) apakšpunktā norādīto produktu maisījums, izņemot apiņus; |
| --- | --- |

f)

“apiņu produktu maisījums” – c), d) un e) apakšpunktā norādīto produktu maisījums, izņemot apiņus;

| 4) | apraksts “neapstrādāti apiņi” vai “apstrādāti apiņi” papildina ar vārdiem “bez sēklām”, ja sēklu saturs ir mazāks nekā 2 % no apiņu svara, un ar vārdiem “ar sēklām” pārējos gadījumos; |
| --- | --- |

4)

apraksts “neapstrādāti apiņi” vai “apstrādāti apiņi” papildina ar vārdiem “bez sēklām”, ja sēklu saturs ir mazāks nekā 2 % no apiņu svara, un ar vārdiem “ar sēklām” pārējos gadījumos;

| 5) | ja produkti ir gatavoti no apiņiem, kas iegūti no dažādu šķirņu apiņiem un/vai apiņiem, kuri ražoti dažādās vietās, tad 9. punktā norāda šīs dažādās šķirnes un/vai ražošanas vietas un tad pēc svara atbilstošo apiņu procentuālo daudzumu maisījumā. |
| --- | --- |

5)

ja produkti ir gatavoti no apiņiem, kas iegūti no dažādu šķirņu apiņiem un/vai apiņiem, kuri ražoti dažādās vietās, tad 9. punktā norāda šīs dažādās šķirnes un/vai ražošanas vietas un tad pēc svara atbilstošo apiņu procentuālo daudzumu maisījumā.

---

V PIELIKUMS

Atceltās regulas ar tās sekojošo grozījumu sarakstu

| Komisijas Regula (EEK) Nr. 3076/78
  (OV L 367, 28.12.1978., 17. lpp.) | |
| --- | --- |
| Komisijas Regula (EEK) Nr. 1465/79
  (OV L 177, 14.7.1979., 35. lpp.) | tikai 2. pants attiecībā uz atsaucēm uz Regulas (EEK) Nr. 3076/78 3. pantu |
| Komisijas Regula (EEK) Nr. 4060/88
  (OV L 356, 24.12.1988., 42. lpp.) | tikai 1. pants |
| Komisijas Regula (EEK) Nr. 2264/91
  (OV L 208, 30.7.1991., 20. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EEK) Nr. 2940/92
  (OV L 294, 10.10.1992., 8. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EEK) Nr. 717/93
  (OV L 74, 27.3.1993., 45. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EEK) Nr. 2918/93
  (OV L 264, 23.10.1993., 37. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EEK) Nr. 3077/78
  (OV L 367, 28.12.1978., 28. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EEK) Nr. 673/79
  (OV L 85, 5.4.1979., 25. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EEK) Nr. 1105/79
  (OV L 138, 6.6.1979., 9. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EEK) Nr. 1466/79
  (OV L 177, 14.7.1979., 37. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EEK) Nr. 3042/79
  (OV L 343, 31.12.1979., 5. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EEK) Nr. 3093/81
  (OV L 310, 30.10.1981., 17. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EEK) Nr. 541/85
  (OV L 62, 1.3.1985., 57. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EEK) Nr. 3261/85
  (OV L 311, 22.11.1985., 20. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EEK) Nr. 3589/85
  (OV L 343, 20.12.1985., 19. lpp.) | tikai 1. panta 2. punkts |
| Komisijas Regula (EEK) Nr. 1835/87
  (OV L 174, 1.7.1987., 14. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EEK) Nr. 3975/88
  (OV L 351, 21.12.1988., 23. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EEK) Nr. 4060/88
  (OV L 356, 24.12.1988., 42. lpp.) | tikai 2. pants |
| Komisijas Regula (EEK) Nr. 2835/90
  (OV L 268, 29.9.1990., 88. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EEK) Nr. 2238/91
  (OV L 204, du 27.7.1991., 13. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EEK) Nr. 2915/93
  (OV L 264, 23.10.1993., 29. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 812/94
  (OV L 94, 13.4.1994., 4. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 1757/94
  (OV L 183, 19.7.1994., 11. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EEK) Nr. 201/95
  (OV L 24, 1.2.1995., 121. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 972/95
  (OV L 97, 29.4.1995., 62. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 2132/95
  (OV L 214, 8.9.1995., 7. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 539/98
  (OV L 70, 10.3.1998., 3. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 81/2005
  (OV L 16, 20.1.2005., 52. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 495/2007
  (OV L 117, 5.5.2007., 6. lpp.) | |

Komisijas Regula (EEK) Nr. 3076/78

(OV L 367, 28.12.1978., 17. lpp.)

Komisijas Regula (EEK) Nr. 1465/79

(OV L 177, 14.7.1979., 35. lpp.)

tikai 2. pants attiecībā uz atsaucēm uz Regulas (EEK) Nr. 3076/78 3. pantu

Komisijas Regula (EEK) Nr. 4060/88

(OV L 356, 24.12.1988., 42. lpp.)

tikai 1. pants

Komisijas Regula (EEK) Nr. 2264/91

(OV L 208, 30.7.1991., 20. lpp.)

Komisijas Regula (EEK) Nr. 2940/92

(OV L 294, 10.10.1992., 8. lpp.)

Komisijas Regula (EEK) Nr. 717/93

(OV L 74, 27.3.1993., 45. lpp.)

Komisijas Regula (EEK) Nr. 2918/93

(OV L 264, 23.10.1993., 37. lpp.)

Komisijas Regula (EEK) Nr. 3077/78

(OV L 367, 28.12.1978., 28. lpp.)

Komisijas Regula (EEK) Nr. 673/79

(OV L 85, 5.4.1979., 25. lpp.)

Komisijas Regula (EEK) Nr. 1105/79

(OV L 138, 6.6.1979., 9. lpp.)

Komisijas Regula (EEK) Nr. 1466/79

(OV L 177, 14.7.1979., 37. lpp.)

Komisijas Regula (EEK) Nr. 3042/79

(OV L 343, 31.12.1979., 5. lpp.)

Komisijas Regula (EEK) Nr. 3093/81

(OV L 310, 30.10.1981., 17. lpp.)

Komisijas Regula (EEK) Nr. 541/85

(OV L 62, 1.3.1985., 57. lpp.)

Komisijas Regula (EEK) Nr. 3261/85

(OV L 311, 22.11.1985., 20. lpp.)

Komisijas Regula (EEK) Nr. 3589/85

(OV L 343, 20.12.1985., 19. lpp.)

tikai 1. panta 2. punkts

Komisijas Regula (EEK) Nr. 1835/87

(OV L 174, 1.7.1987., 14. lpp.)

Komisijas Regula (EEK) Nr. 3975/88

(OV L 351, 21.12.1988., 23. lpp.)

Komisijas Regula (EEK) Nr. 4060/88

(OV L 356, 24.12.1988., 42. lpp.)

tikai 2. pants

Komisijas Regula (EEK) Nr. 2835/90

(OV L 268, 29.9.1990., 88. lpp.)

Komisijas Regula (EEK) Nr. 2238/91

(OV L 204, du 27.7.1991., 13. lpp.)

Komisijas Regula (EEK) Nr. 2915/93

(OV L 264, 23.10.1993., 29. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 812/94

(OV L 94, 13.4.1994., 4. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1757/94

(OV L 183, 19.7.1994., 11. lpp.)

Komisijas Regula (EEK) Nr. 201/95

(OV L 24, 1.2.1995., 121. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 972/95

(OV L 97, 29.4.1995., 62. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 2132/95

(OV L 214, 8.9.1995., 7. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 539/98

(OV L 70, 10.3.1998., 3. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 81/2005

(OV L 16, 20.1.2005., 52. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 495/2007

(OV L 117, 5.5.2007., 6. lpp.)

---

VI PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Regula (EEK) Nr. 3076/78 | Regula (EEK) Nr. 3077/78 | Šī regula |
| --- | --- | --- |
| 1. panta 1. un 2. punkts | | 1. panta 1. un 2. punkts |
| 1. panta 3. punkts | | 2. pants |
| | 1. panta pirmais teikums | 3. panta pirmā daļa |
| | 1. panta otrais teikums | 3. panta otrā daļa |
| 2. pants | | 4. pants |
| 3. panta 1. punkta ievadteikums | | 5. panta 1. punkta ievadteikums |
| 3. panta 1. punkta pirmais līdz ceturtais ievilkums | | 5. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunkts |
| 3. panta 2. punkts | | 5. panta 2. punkts |
| 4. pants | | — |
| 5. panta 1. punkta pirmais teikums | | 6. panta 1. punkta pirmā daļa |
| 5. panta 1. punkta otrais teikums | | 6. panta 1. punkta otrā daļa |
| 5. panta 1. punkta trešais teikums | | 6. panta 1. punkta trešā daļa |
| 5. panta 2. punkta pirmais teikums | | 6. panta 2. punkta pirmā daļa |
| 5. panta 2. punkta otrais teikums | | 6. panta 2. punkta otrā daļa |
| 6. pants | | 7. pants |
| 7. panta pirmās daļas teikuma sākuma daļa | | 8. panta pirmā daļa |
| 7. panta pirmās daļas teikuma beigu daļa un 1. punkts | | 8. panta otrās daļas ievadteikums |
| 7. panta 1. punkta a) apakšpunkta ievadvārdi | | 8. panta otrās daļas a) punkta ievadvārdi |
| 7. panta 1. punkta a) apakšpunkta pirmais ievilkums | | 8. panta otrās daļas a) punkta i) apakšpunkts |
| 7. panta 1. punkta a) apakšpunkta otrais ievilkums | | 8. panta otrās daļas a) punkta ii) apakšpunkts |
| 7. panta 1. punkta a) apakšpunkta trešais ievilkums | | 8. panta otrās daļas a) punkta iii) apakšpunkts |
| 7. panta 1. punkta a) apakšpunkta ceturtais ievilkums | | 8. panta otrās daļas a) punkta iv) apakšpunkts |
| 7. panta 1. punkta a) apakšpunkta piektais ievilkums | | 8. panta otrās daļas a) punkta v) apakšpunkts |
| 7. panta 1. punkta a) apakšpunkta sestais ievilkums | | 8. panta otrās daļas a) punkta vi) apakšpunkts |
| 7. panta 1. punkta a) apakšpunkta septītais ievilkums | | 8. panta otrās daļas a) punkta vii) apakšpunkts |
| 7. panta 1. punkta b) apakšpunkts | | 8. panta otrās daļas b) punkts |
| 7. panta 2. punkts | | — |
| 7.a panta pirmās daļas pirmais teikums | | 9. panta 1. punkts |
| 7.a panta pirmās daļas otrais un trešais teikums | | 9. panta 2. punkts |
| 7.a panta otrā daļa | | 9. panta 3. punkts |
| 7.a panta trešās daļas pirmais teikums | | 9. panta 4. punkta pirmā daļa |
| 7.a panta trešās daļas otrais teikums | | 9. panta 4. punkta otrā daļa |
| 8. pants | | 10. pants |
| 9. pants | | — |
| 10. pants | | — |
| — | — | 11. pants |
| — | — | 12. pants |
| | Pielikums | I pielikums |
| I pielikums | | II pielikums |
| II pielikums | | III pielikums |
| III pielikums | | — |
| IV pielikums | | IV pielikums |
| — | — | V pielikums |
| — | — | VI pielikums |

Regula (EEK) Nr. 3076/78

Regula (EEK) Nr. 3077/78

Šī regula

1. panta 1. un 2. punkts

1. panta 1. un 2. punkts

1. panta 3. punkts

2. pants

1. panta pirmais teikums

3. panta pirmā daļa

1. panta otrais teikums

3. panta otrā daļa

2. pants

4. pants

3. panta 1. punkta ievadteikums

5. panta 1. punkta ievadteikums

3. panta 1. punkta pirmais līdz ceturtais ievilkums

5. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunkts

3. panta 2. punkts

5. panta 2. punkts

4. pants

—

5. panta 1. punkta pirmais teikums

6. panta 1. punkta pirmā daļa

5. panta 1. punkta otrais teikums

6. panta 1. punkta otrā daļa

5. panta 1. punkta trešais teikums

6. panta 1. punkta trešā daļa

5. panta 2. punkta pirmais teikums

6. panta 2. punkta pirmā daļa

5. panta 2. punkta otrais teikums

6. panta 2. punkta otrā daļa

6. pants

7. pants

7. panta pirmās daļas teikuma sākuma daļa

8. panta pirmā daļa

7. panta pirmās daļas teikuma beigu daļa un 1. punkts

8. panta otrās daļas ievadteikums

7. panta 1. punkta a) apakšpunkta ievadvārdi

8. panta otrās daļas a) punkta ievadvārdi

7. panta 1. punkta a) apakšpunkta pirmais ievilkums

8. panta otrās daļas a) punkta i) apakšpunkts

7. panta 1. punkta a) apakšpunkta otrais ievilkums

8. panta otrās daļas a) punkta ii) apakšpunkts

7. panta 1. punkta a) apakšpunkta trešais ievilkums

8. panta otrās daļas a) punkta iii) apakšpunkts

7. panta 1. punkta a) apakšpunkta ceturtais ievilkums

8. panta otrās daļas a) punkta iv) apakšpunkts

7. panta 1. punkta a) apakšpunkta piektais ievilkums

8. panta otrās daļas a) punkta v) apakšpunkts

7. panta 1. punkta a) apakšpunkta sestais ievilkums

8. panta otrās daļas a) punkta vi) apakšpunkts

7. panta 1. punkta a) apakšpunkta septītais ievilkums

8. panta otrās daļas a) punkta vii) apakšpunkts

7. panta 1. punkta b) apakšpunkts

8. panta otrās daļas b) punkts

7. panta 2. punkts

—

7.a panta pirmās daļas pirmais teikums

9. panta 1. punkts

7.a panta pirmās daļas otrais un trešais teikums

9. panta 2. punkts

7.a panta otrā daļa

9. panta 3. punkts

7.a panta trešās daļas pirmais teikums

9. panta 4. punkta pirmā daļa

7.a panta trešās daļas otrais teikums

9. panta 4. punkta otrā daļa

8. pants

10. pants

9. pants

—

10. pants

—

—

—

11. pants

—

—

12. pants

Pielikums

I pielikums

I pielikums

II pielikums

II pielikums

III pielikums

III pielikums

—

IV pielikums

IV pielikums

—

—

V pielikums

—

—

VI pielikums

---

| 19.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/57

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1296/2008

(2008. gada 18. decembris)

kas apstiprina noteikumus, ar kādiem var iesniegt pieteikumus par tarifa kvotām kukurūzas un sorgo importam Spānijā un kukurūzas importam Portugālē

(Kodificēta versija)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā 2007. gada 22. oktobra Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 144. panta 1. punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā

| (1) | Komisijas 1995. gada 26. jūlija Regula (EK) Nr. 1839/95, kas apstiprina noteikumus, ar kādiem var iesniegt pieteikumus par tarifa kvotām kukurūzas un sorgo ievešanai Spānijā un kukurūzas ievešanai Portugālē (2) ir vairākas reizes būtiski grozīta (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1995. gada 26. jūlija Regula (EK) Nr. 1839/95, kas apstiprina noteikumus, ar kādiem var iesniegt pieteikumus par tarifa kvotām kukurūzas un sorgo ievešanai Spānijā un kukurūzas ievešanai Portugālē (2) ir vairākas reizes būtiski grozīta (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē.

| (2) | Saskaņā ar līgumiem, kas noslēgti daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas raunda laikā, Kopiena ir apņēmusies, sākot no 1995./96. tirdzniecības gada, noteikt samazināta tarifa kvotas attiecīgi 500 000 tonnu kukurūzas importam Portugālē un divu miljonu tonnu kukurūzas un 300 000 tonnu sorgo importam Spānijā. Attiecībā uz kvotām importam Spānijā no proporcionāli kopējā ievestā daudzuma atskaita dažu Spānijā ievestu graudu aizstājēju daudzumi. Attiecībā uz kvotām, kas ir noteiktas kukurūzas importam Portugālē, faktiski samaksātajam muitas nodoklim nebūtu jāpārsniedz EUR 50 par tonnu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar līgumiem, kas noslēgti daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas raunda laikā, Kopiena ir apņēmusies, sākot no 1995./96. tirdzniecības gada, noteikt samazināta tarifa kvotas attiecīgi 500 000 tonnu kukurūzas importam Portugālē un divu miljonu tonnu kukurūzas un 300 000 tonnu sorgo importam Spānijā. Attiecībā uz kvotām importam Spānijā no proporcionāli kopējā ievestā daudzuma atskaita dažu Spānijā ievestu graudu aizstājēju daudzumi. Attiecībā uz kvotām, kas ir noteiktas kukurūzas importam Portugālē, faktiski samaksātajam muitas nodoklim nebūtu jāpārsniedz EUR 50 par tonnu.

| (3) | Lai likvidētu šo neskaidrību un nodrošinātu šo kvotu labu pārvaldīšanu, kukurūzas un sorgo ievedumiem Spānijā un Portugālē būtu jāparedz līdzīgas uzskaites metodes. |
| --- | --- |

(3)

Lai likvidētu šo neskaidrību un nodrošinātu šo kvotu labu pārvaldīšanu, kukurūzas un sorgo ievedumiem Spānijā un Portugālē būtu jāparedz līdzīgas uzskaites metodes.

| (4) | Lai sasniegtu šo mērķi, kā arī lai Komisija varētu efektīvi uzraudzīt kvotu sistēmu un Kopienas starptautisko saistību izpildi, būtu skaidri jānosaka reģistrējamo importu attiecībā uz kvotām un būtu jāparedz, ka Spānija un Portugāle paziņo ik mēnesi Komisijai par faktiski veiktajiem attiecīgo produktu ievedumiem un precizē piemēroto aprēķinu metodi. |
| --- | --- |

(4)

Lai sasniegtu šo mērķi, kā arī lai Komisija varētu efektīvi uzraudzīt kvotu sistēmu un Kopienas starptautisko saistību izpildi, būtu skaidri jānosaka reģistrējamo importu attiecībā uz kvotām un būtu jāparedz, ka Spānija un Portugāle paziņo ik mēnesi Komisijai par faktiski veiktajiem attiecīgo produktu ievedumiem un precizē piemēroto aprēķinu metodi.

| (5) | Importa laikposmu, kas noteikts kvotām kukurūzas importam Portugālē un kukurūzas un sorgo importam Spānijā, kā arī iespējamo aizstājējproduktu importa uzskaitīšanu būtu jābalsta uz kalendāro gadu. |
| --- | --- |

(5)

Importa laikposmu, kas noteikts kvotām kukurūzas importam Portugālē un kukurūzas un sorgo importam Spānijā, kā arī iespējamo aizstājējproduktu importa uzskaitīšanu būtu jābalsta uz kalendāro gadu.

| (6) | Kukurūzas un sorgo daudzums, ko ik gadu ieved Spānijā un kukurūzas daudzums, ko ieved Portugālē, samazināts par to aizvietotāju graudu daudzumu, kas ievests Spānijā tajā pašā gadā, neļauj gada beigās aprēķināt atlikušo kukurūzas un sorgo daudzumu, ko vēl drīkst ievest attiecīgajā gadā. Tālab būtu jāvar pagarināt termiņu vajadzības gadījumā līdz nākamā gada maijam, līdz kuram drīkst reģistrēt ikgadēju importu. |
| --- | --- |

(6)

Kukurūzas un sorgo daudzums, ko ik gadu ieved Spānijā un kukurūzas daudzums, ko ieved Portugālē, samazināts par to aizvietotāju graudu daudzumu, kas ievests Spānijā tajā pašā gadā, neļauj gada beigās aprēķināt atlikušo kukurūzas un sorgo daudzumu, ko vēl drīkst ievest attiecīgajā gadā. Tālab būtu jāvar pagarināt termiņu vajadzības gadījumā līdz nākamā gada maijam, līdz kuram drīkst reģistrēt ikgadēju importu.

| (7) | Kopienas tirgotāju interesēs ir nodrošināt pietiekamu attiecīgo produktu piedāvājumu Kopienas tirgū par stabilām cenām, vienlaikus izvairoties no lieka un pārmērīgi liela riska vai pat tirgus traucējumiem, kas izpaužas kā stipras cenu svārstības. Paturot prātā starptautisko tirgu attīstību, piegādes nosacījumus Spānijā un Portugālē un Kopienas starptautiskās saistības, Komisijai jāpieņem lēmums par to, vai nepieciešams samazināt piemērojamos ievedmuitas nodokļus, kas noteikti saskaņā ar Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96 par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (4), lai nodrošinātu, ka tiek pilnībā izmantotas attiecīgo produktu importa kvotas. |
| --- | --- |

(7)

Kopienas tirgotāju interesēs ir nodrošināt pietiekamu attiecīgo produktu piedāvājumu Kopienas tirgū par stabilām cenām, vienlaikus izvairoties no lieka un pārmērīgi liela riska vai pat tirgus traucējumiem, kas izpaužas kā stipras cenu svārstības. Paturot prātā starptautisko tirgu attīstību, piegādes nosacījumus Spānijā un Portugālē un Kopienas starptautiskās saistības, Komisijai jāpieņem lēmums par to, vai nepieciešams samazināt piemērojamos ievedmuitas nodokļus, kas noteikti saskaņā ar Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96 par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (4), lai nodrošinātu, ka tiek pilnībā izmantotas attiecīgo produktu importa kvotas.

| (8) | Lai nodrošinātu šo kvotu piemērošanu, ir jāizdod noteikumi, kas paredz tiešus pirkumus pasaules tirgū vai arī ievedmuitas nodokļu samazināšanas sistēmas piemērošanu, kas izveidota, ievērojot Regulu (EK) Nr. 1249/96. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu šo kvotu piemērošanu, ir jāizdod noteikumi, kas paredz tiešus pirkumus pasaules tirgū vai arī ievedmuitas nodokļu samazināšanas sistēmas piemērošanu, kas izveidota, ievērojot Regulu (EK) Nr. 1249/96.

| (9) | To priekšrocību apvienojums, kas paredzētas šajā regulā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1528/2007 nosacījumos (5), un kas ir piemērojama tā sorgo un kukurūzas importam Kopienā, kura izcelsmes valstis ir dažas valstis, kas pieder Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstu (ACP valstis) grupai, var radīt traucējumus Spānijas vai Portugāles graudaugu tirgū.Šos sarežģījumus var pārvarēt, nosakot speciālu nodokļa samazinājumu kukurūzai un sorgo, ko ieved saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(9)

To priekšrocību apvienojums, kas paredzētas šajā regulā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1528/2007 nosacījumos (5), un kas ir piemērojama tā sorgo un kukurūzas importam Kopienā, kura izcelsmes valstis ir dažas valstis, kas pieder Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstu (ACP valstis) grupai, var radīt traucējumus Spānijas vai Portugāles graudaugu tirgū.Šos sarežģījumus var pārvarēt, nosakot speciālu nodokļa samazinājumu kukurūzai un sorgo, ko ieved saskaņā ar šo regulu.

| (10) | Tieša pirkuma gadījumā pasaules tirgū, un lai nodrošinātu to, ka darbība norit optimālos apstākļos un it īpaši ar viszemākajiem pirkšanas un transporta izdevumiem, par piegādi noliktavām, ko ir norādījusi konkrētā maksājumu aģentūra vai intervences aģentūra, ir jāizsludina projekta pieteikumu iesniegšana. Būtu jāizdod noteikumi, ka projekta pieteikumi ir jāiesniedz par individuālām preču partijām atbilstoši to noliktavu ietilpībai, kas ir pieejamas zināmos konkrēto dalībvalstu apgabalos, un jāpublicē paziņojumā par projekta pieteikumu iesniegšanas izsludināšanu. |
| --- | --- |

(10)

Tieša pirkuma gadījumā pasaules tirgū, un lai nodrošinātu to, ka darbība norit optimālos apstākļos un it īpaši ar viszemākajiem pirkšanas un transporta izdevumiem, par piegādi noliktavām, ko ir norādījusi konkrētā maksājumu aģentūra vai intervences aģentūra, ir jāizsludina projekta pieteikumu iesniegšana. Būtu jāizdod noteikumi, ka projekta pieteikumi ir jāiesniedz par individuālām preču partijām atbilstoši to noliktavu ietilpībai, kas ir pieejamas zināmos konkrēto dalībvalstu apgabalos, un jāpublicē paziņojumā par projekta pieteikumu iesniegšanas izsludināšanu.

| (11) | Ir jāpieņem detalizēti noteikumi par to, kā organizēt projekta pieteikumu iesniegšanas izsludināšanu par ievedmuitas nodokļu samazināšanu un tiešiem pirkumiem pasaules tirgū, un ir jāizstrādā noteikumi par projekta pieteikumu iesniegšanu un nodrošinājuma iemaksu un atlīdzināšanu, kas garantē, ka uzvarējušais projekta pieteikuma iesniedzējs pildīs savus pienākumus. |
| --- | --- |

(11)

Ir jāpieņem detalizēti noteikumi par to, kā organizēt projekta pieteikumu iesniegšanas izsludināšanu par ievedmuitas nodokļu samazināšanu un tiešiem pirkumiem pasaules tirgū, un ir jāizstrādā noteikumi par projekta pieteikumu iesniegšanu un nodrošinājuma iemaksu un atlīdzināšanu, kas garantē, ka uzvarējušais projekta pieteikuma iesniedzējs pildīs savus pienākumus.

| (12) | Lai panāktu minēto pirkšanas darbību stabilu ekonomisko un finansiālo vadību un it īpaši lai īpašnieki izvairītos no nesamērīga un pārmērīga riska, ņemot vērā paredzamās cenas Spānijas un Portugāles tirgos, ir jāizstrādā noteikumi, lai tirgū par samazinātu muitas nodokli varētu ievest graudaugus, kuri neatbilst uzaicinājumā iesniegt projekta pieteikumus izklāstītajām kvalitātes prasībām, un tā kā tādā gadījumā tomēr muitas nodokļu samazinājums nevar būt lielāks par pēdējo lielumu, kas ir noteikts minētajam samazinājumam. |
| --- | --- |

(12)

Lai panāktu minēto pirkšanas darbību stabilu ekonomisko un finansiālo vadību un it īpaši lai īpašnieki izvairītos no nesamērīga un pārmērīga riska, ņemot vērā paredzamās cenas Spānijas un Portugāles tirgos, ir jāizstrādā noteikumi, lai tirgū par samazinātu muitas nodokli varētu ievest graudaugus, kuri neatbilst uzaicinājumā iesniegt projekta pieteikumus izklāstītajām kvalitātes prasībām, un tā kā tādā gadījumā tomēr muitas nodokļu samazinājums nevar būt lielāks par pēdējo lielumu, kas ir noteikts minētajam samazinājumam.

| (13) | Ir jāizstrādā noteikumi, kas aptvertu visas darbības, kuras izriet no šīs regulas saskaņā ar nosacījumiem, kuras izriet no šīs regulas saskaņā ar nosacījumiem, kas ietverti Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (6). |
| --- | --- |

(13)

Ir jāizstrādā noteikumi, kas aptvertu visas darbības, kuras izriet no šīs regulas saskaņā ar nosacījumiem, kuras izriet no šīs regulas saskaņā ar nosacījumiem, kas ietverti Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (6).

| (14) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

VISPĀRĪGI

1. pants

1.   Katru gadu 1. janvārī atver ikgadējas kvotas 2 miljonu tonnu kukurūzas un 300 000 tonnu sorgo importam no trešām valstīm brīvai apgrozībai Spānijā. Imports saskaņā ar šīm kvotām noris, kā tas paredzēts šajā regulā.

2.   Katru gadu 1. janvārī tiek atvērta importa kvota, kuras maksimālais daudzums ir 0,5 miljoni tonnu kukurūzas, kas paredzēta brīvai apgrozībai Portugālē. Imports saskaņā ar šo kvotu jāveic viena gada laikā atbilstīgi šīs regulas nosacījumiem.

3.   Tehnisku sarežģījumu gadījumā, ko likumīgi ir pamanījusi Komisija, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā minēto kārtību drīkst noteikt importa periodu, kas pārsniedz to termiņu.

4.   Importējot saskaņā ar kvotām, kas paredzētas šī panta 1. un 2. punktā, Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā paredzēto ievedmuitas nodokļa samazinājumu kramkukurūzai nepiemēro.

2. pants

1.   Spānijā importējamo preču daudzumu, kas minēts 1. panta 1. punktā, katru gadu samazina proporcionāli to atlikumu daudzumam, kas rodas, ražojot cieti no kukurūzas ar KN kodu 2303 10 19 un 2309 90 20, drabiņu un destilācijas graudu un atkritumu daudzumam (KN Kods 2303 30 00), kā arī citrusu mīkstuma atlieku daudzumam (KN kods ex 2308 00 40 ), ko ieved Spānijā no trešām valstīm attiecīgajā gadā.

2.   Komisija reģistrē attiecībā uz 1. panta 1. un 2. punktā minētajām kvotām:

| a) | kukurūzas (KN 1005 90 00) un sorgo (KN 1007 00 90) daudzumus, kas katrā kalendārajā gadā un – vajadzības gadījumā – līdz nākamā gada maija beigām ievesti Spānijā, un kukurūzas (KN 1005 90 00) daudzumus, kas katrā kalendārajā gadā un – vajadzības gadījumā – līdz nākamā gada maija beigām ievesti Portugālē; |
| --- | --- |

a)

kukurūzas (KN 1005 90 00) un sorgo (KN 1007 00 90) daudzumus, kas katrā kalendārajā gadā un – vajadzības gadījumā – līdz nākamā gada maija beigām ievesti Spānijā, un kukurūzas (KN 1005 90 00) daudzumus, kas katrā kalendārajā gadā un – vajadzības gadījumā – līdz nākamā gada maija beigām ievesti Portugālē;

| b) | šā panta 1. punktā minēto kukurūzas cietes ražošanas atlikumu, brūvēšanas un pārtvaicēšanas atlieku un atkritumu un citrusaugļu spiedpaliku daudzumus, kas katrā kalendārajā gadā ievesti Spānijā. |
| --- | --- |

b)

šā panta 1. punktā minēto kukurūzas cietes ražošanas atlikumu, brūvēšanas un pārtvaicēšanas atlieku un atkritumu un citrusaugļu spiedpaliku daudzumus, kas katrā kalendārajā gadā ievesti Spānijā.

Ja attiecīgajos uzskaites dokumentos tiek iereģistrēti daudzumi, kuri saskaņā ar pirmās daļas a) apakšpunktā attiecas uz mēnešiem pēc pārskata kalendārā gada, nākamajā kalendārajā gadā šos daudzumus vairs nereģistrē.

3.   Šā panta 2. punktā paredzētā reģistrēšana neattiecas uz kukurūzas ievedumiem Spānijā un Portugāle, kurus veic, piemērojot turpmāk uzskaitītus aktus:

| a) | Padomes Regula (EK) Nr. 2007/2000 (7); |
| --- | --- |

a)

Padomes Regula (EK) Nr. 2007/2000 (7);

| b) | Padomes un Komisijas Lēmums 2005/40/EK/Euratom (8); |
| --- | --- |

b)

Padomes un Komisijas Lēmums 2005/40/EK/Euratom (8);

| c) | Padomes Lēmums 2006/580/EK (9); |
| --- | --- |

c)

Padomes Lēmums 2006/580/EK (9);

| d) | Komisijas Regula (EK) Nr. 969/2006 (10). |
| --- | --- |

d)

Komisijas Regula (EK) Nr. 969/2006 (10).

3. pants

Spānijas un Portugāles kompetentās iestādes vēlākais katra mēneša piecpadsmitajā datumā, izmantojot I pielikuma sniegto paraugu, elektroniski paziņo Komisijai 2. panta 2. punktā minēto produktu daudzumus, kas ievesti priekšpēdējā mēnesī.

4. pants

1.   1. panta 1. punktā minētie kukurūzas un sorgo daudzumi tiek piešķirti apstrādei vai izmantošanai Spānijā.

2.   1. panta 2. punktā minētie kukurūzas daudzumi tiek piešķirti apstrādei vai izmantošanai Portugālē.

5. pants

Importu uz Spāniju un Portugāli saskaņā ar kvotām, kas paredzētas 1. panta 1. un 2. punktā un minētajos punktos norādītā maksimālā daudzuma robežās veic, piemērojot ievedmuitas nodokļu samazināšanas sistēmu, kā paredzēts 6. pantā, vai tieši iepērkot pasaules tirgū.

II   NODAĻA

IMPORTS AR IEVEDMUITAS NODOKĻU SAMAZINĀŠANU

6. pants

1.   Neierobežojot 15. panta prasības, kukurūzas un sorgo importam uz Spāniju un kukurūzas importam uz Portugāli 1. panta 1. un 2. punktā noteiktā maksimālā daudzuma robežās var piemērot ar Regulu (EK) Nr. 1249/96 noteiktā ievedmuitas nodokļa samazinājumu.

2.   Komisija, ņemot vērā pašreizējos tirgus nosacījumus, pieņem lēmumu, vai jāpiemēro 1. punktā paredzētais samazinājums, lai nodrošinātu to, ka tiek pilnībā izmantotas piešķirtās importa kvotas.

3.   Ja Komisija nolemj 1. punktā minēto samazinājumu piemērot, tad samazinājuma apmēru nosaka vai nu kā vienotu likmi, vai arī konkursa procedūrā tādā līmenī, kas, pirmkārt, ļauj izvairīties no Spānijas un Portugāles tirgus traucējumiem importa dēļ un, otrkārt, nodrošina, ka tiek faktiski importēti 1. panta 1. un 2. punktā minētie daudzumi.

4.   Samazinājuma lielumu pēc vienotā koeficienta un, ja samazinājums ir noteikts, ievērojot 8. panta 1. punktā minētos iesniegtos projekta pieteikumus, pēdējā samazinājuma lielumu nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā minēto kārtību.

Attiecībā uz importu Portugālē 3. punktā minēto samazinājumu nosaka tādā veidā, lai faktiski samaksātais muitas nodoklis nepārsniegtu EUR 50 par tonnu.

Samazinājumu drīkst diferencēt kukurūzai un/vai sorgo, ko ieved saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1528/2007.

5.   1. punktā minēto ievedmuitas nodokļa samazinājumu piemēro, ievedot Spānijā kukurūzu, kas atbilst KN kodam 1005 90 00, un sorgo, kas atbilst KN kodam 1007 00 90, un ievedot Portugālē kukurūzu, kas atbilst KN kodam 1005 90 00, kuriem Spānijas un Portugāles institūcijas ir izsniegušas licences, kā noteikts šajā regulā, un ar Komisijas atļauju. Šīs licences ir spēkā tikai tajās dalībvalstīs, kurās tās ir izsniegtas.

7. pants

1.   Ievedmuitas nodokļa samazinājuma piešķiršanai var izsludināt konkursu. Šajā gadījumā ieinteresētās personas atbild uz uzaicinājumu piedalīties konkursā, iesniedzot kompetentajai iestādei, kas norādīta uzaicinājumā uz konkursu, rakstisku pieteikumu pret saņemšanas apstiprinājuma kvīti vai nosūtot tai šo pieteikumu ierakstītā vēstulē, pa teleksu, faksu vai kā telegrammu.

2.   Projekta pieteikumos ir jānorāda šāda informācija:

| a) | atsauce uz uzaicinājumu iesniegt projekta pieteikumus, |
| --- | --- |

a)

atsauce uz uzaicinājumu iesniegt projekta pieteikumus,

| b) | izsoles dalībnieka vārds un precīza adrese kopā ar teleksa vai telefaksa numuru, |
| --- | --- |

b)

izsoles dalībnieka vārds un precīza adrese kopā ar teleksa vai telefaksa numuru,

| c) | ievedamā produkta raksturojums un daudzums, |
| --- | --- |

c)

ievedamā produkta raksturojums un daudzums,

| d) | ievedmuitas nodokļa samazinājuma lielums, kas piedāvāts euro, |
| --- | --- |

d)

ievedmuitas nodokļa samazinājuma lielums, kas piedāvāts euro,

| e) | ievedamo graudaugu izcelsmes valsts. |
| --- | --- |

e)

ievedamo graudaugu izcelsmes valsts.

3.   Projekta pieteikumiem ir jāpievieno:

| a) | pierādījums, ka projekta pieteikuma iesniedzējs ir iemaksājis nodrošinājumu EUR 20 par tonnu; un |
| --- | --- |

a)

pierādījums, ka projekta pieteikuma iesniedzējs ir iemaksājis nodrošinājumu EUR 20 par tonnu; un

| b) | projekta pieteikuma iesniedzēja rakstiska apņemšanās, ka divu dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas par līguma piešķiršanu viņš konkrētajai kompetentajai iestādei iesniegs importa licences pieteikumu par piešķirto daudzumu un ka viņš ievedīs no tās izcelsmes valsts, kas ir precizēta projekta pieteikumā. |
| --- | --- |

b)

projekta pieteikuma iesniedzēja rakstiska apņemšanās, ka divu dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas par līguma piešķiršanu viņš konkrētajai kompetentajai iestādei iesniegs importa licences pieteikumu par piešķirto daudzumu un ka viņš ievedīs no tās izcelsmes valsts, kas ir precizēta projekta pieteikumā.

4.   Projekta pieteikumos ir jābūt precizētai tikai vienai izcelsmes valstij. Projekta pieteikumos nedrīkst būt pārsniegts maksimālais daudzums, kas ir pieejams katrā projekta pieteikumu iesniegšanas termiņā.

5.   Projekta pieteikumi, kuri nav iesniegti saskaņā ar 1. līdz 4. punktu vai kuri satur tādus nosacījumus, kas nav apstiprināti, izsludinot projekta pieteikumu iesniegšanu, netiek izskatīti.

6.   Projekta pieteikumus nedrīkst atsaukt.

7.   Ne vēlāk kā divas stundas pēc projekta pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām, kā noteikts, izsludinot projekta pieteikumu iesniegšanu, kompetenta iestāde nosūta projekta pieteikumus Komisijai. Tie ir jānosūta tādā formā, kā norādīts II pielikumā.

Ja netiek iesniegts neviens projekta pieteikums, tad konkrētā dalībvalsts paziņo par to Komisijai tajā pašā termiņā.

8. pants

1.   Uz to projekta pieteikumu par ievedmuitas nodokļa samazināšanu pamata, kas iesniegti un iesūtīti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā minēto kārtību Komisija nolemj:

| a) | noteikt maksimālo ievedmuitas nodokļa samazinājumu; vai |
| --- | --- |

a)

noteikt maksimālo ievedmuitas nodokļa samazinājumu; vai

| b) | nerīkoties saskaņā ar iesniegtajiem projekta pieteikumiem. |
| --- | --- |

b)

nerīkoties saskaņā ar iesniegtajiem projekta pieteikumiem.

Ja tiek nolemts noteikt maksimālo ievedmuitas nodokļa samazinājumu, tad tiek pieņemti visi tie projekta pieteikumi, kuros noteiktais lielums ir vienāds vai mazāks par maksimālo samazinājumu. Tomēr, ja maksimālais samazinājums, kas noteikts uz iesniegto projekta pieteikumu pamata, kādā konkrētā nedēļā veicina tādu daudzumu pieņemšanu, kas pārsniedz daudzumus, kas paredzēti importam, tad tam projekta pieteikuma iesniedzējam, kurš bija iesniedzis projekta pieteikumu, kas atbilst pieņemtajam maksimālajam samazinājumam, piešķir daudzumu, kas vienāds ar starpību starp daudzumu, kas tika prasīti pārējos pieņemtajos projekta pieteikumos, un pieejamo daudzumu summu. Ja noteiktais maksimālais samazinājums atbilst vairākiem projekta pieteikumiem, tad piešķiramais daudzums tiek sadalīts starp projekta pieteikumu iesniedzējiem proporcionāli attiecīgajiem daudzumiem, par kuriem viņi bija iesnieguši projekta pieteikumus.

2.   Tiklīdz Komisija ir pieņēmusi 1. punktā minēto lēmumu, Spānijas vai Portugāles kompetentās iestādes rakstiski paziņo visiem projekta pieteikumu iesniedzējiem par viņu projekta pieteikumu rezultātiem.

9. pants

1.   Licences pieteikumus iesniedz formās, kas ir nodrukātas un/vai noformētas saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 376/2008 (11); 17. pantu. Ja Komisija pieņem vienotas likmes samazinājumu, tad pieteikumus iesniedz katras nedēļas pirmajās divās darbadienās. Ja muitas nodokļa samazinājumu piešķir uz iesniegto projekta pieteikumu pamata, tad pieteikumus par piešķirto daudzumu iesniedz divu dienu laikā pēc piešķiršanas paziņojuma saņemšanas, norādot projekta pieteikumā piedāvāto samazinājumu.

2.   Licenču pieprasījumu un licenču 24. ailē ieraksta vienu no III pielikumā minētajiem ierakstiem.

3.   Ja tiek piemērots vienota samazinājuma koeficients, tad tiek izskatīti tikai tie licences pieteikumi, par kuriem ir iesniegti pierādījumi, ka konkrētās kompetentās iestādes labā ir iemaksāts nodrošinājums EUR 20 apmērā par tonnu.

10. pants

1.   Licences pieteikumam projekta pieteikuma iesniedzējs pievieno rakstisku apņemšanos iemaksāt, vēlākais licences izsniegšanas dienā, izpildes garantiju tādā apjomā par tonnu, kas ir vienāds ar piešķirto vienoto muitas nodokļa samazinājumu vai ar projekta pieteikumā piedāvāto samazinājumu.

2.   Importa licencēm, ko izsniedz saskaņā ar šo regulu, tiek piemērots drošības līmenis, kas paredzēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 1342/2003 (12) 12. panta a) punktā.

3.   Ja Komisija pieņem vienotu samazinājuma koeficientu, tad piemērotā samazinājuma likme un ievedmuitas nodokļa likme ir tās likmes, kuras ir spēkā dienā, kad muitas iestāde pieņem sertifikātu par preču laišanu brīvā apgrozībā.

4.   Ja samazinājumu nosaka uz iesniegto projekta pieteikumu pamata, tad piemērojamā muitas nodokļa likme ir tā, kura ir spēkā dienā, kad muitas iestāde pieņem sertifikātu par preču laišanu brīvā apgrozībā. Papildus, piešķirtā samazinājuma lielumu norāda licences 24. daļā.

Ja importu veic, kad beidzies mēnesis, kurā izsniegta importa licence, un licence ir izsniegta laikposmā no oktobra līdz maijam ieskaitot, piešķirtā ievedmuitas nodokļa samazinājuma apmēru tomēr palielina par summu, kas līdzvērtīga licences izdošanas mēnesī spēkā esošās intervences cenas, kam pievienoti 55 %, un cenas, kura ir spēkā sertifikāta par preču laišanu brīvā apgrozībā apstiprināšanas mēnesī, kam pievienoti tādi paši procenti, starpībai. Attiecībā uz licencēm, kas izdotas līdz 1. oktobrim un izmantotas, sākot no minētā datuma, piešķirtā ievedmuitas nodokļa samazinājuma apmēru samazina par summu, kuru aprēķina tādā pašā veidā.

5.   Pieteikumi ir spēkā tikai tad, ja:

| a) | tie nepārsniedz maksimālo daudzumu, kas ir pieejams katrā pieteikumu iesniegšanas termiņā un ja |
| --- | --- |

a)

tie nepārsniedz maksimālo daudzumu, kas ir pieejams katrā pieteikumu iesniegšanas termiņā un ja

| b) | tiem ir pievienots pierādījums, ka pieteikuma iesniedzēja darbības sfēra ietver starptautisku graudaugu tirdzniecību importētāja dalībvalstī. Šajā pantā noteikts, ka šāda pierādījuma sagādāšana sastāv no tā, ka kompetentai iestādei tiek iesniegta vai nu rakstiska apliecinājuma kopija par pievienotās vērtības nodokļa samaksu konkrētajā dalībvalstī, vai konkrētajā dalībvalstī, kas saistīta ar importu vai eksporta licenci, izsniegta muitas sertifikāta kopija, vai arī rēķina kopija, kas attiecas uz tirdzniecību Kopienas ietvaros un kas izrakstīts uz pieteikuma iesniedzēja vārda par darījumu, kas veikts jebkurā no trim iepriekšējiem gadiem. |
| --- | --- |

b)

tiem ir pievienots pierādījums, ka pieteikuma iesniedzēja darbības sfēra ietver starptautisku graudaugu tirdzniecību importētāja dalībvalstī. Šajā pantā noteikts, ka šāda pierādījuma sagādāšana sastāv no tā, ka kompetentai iestādei tiek iesniegta vai nu rakstiska apliecinājuma kopija par pievienotās vērtības nodokļa samaksu konkrētajā dalībvalstī, vai konkrētajā dalībvalstī, kas saistīta ar importu vai eksporta licenci, izsniegta muitas sertifikāta kopija, vai arī rēķina kopija, kas attiecas uz tirdzniecību Kopienas ietvaros un kas izrakstīts uz pieteikuma iesniedzēja vārda par darījumu, kas veikts jebkurā no trim iepriekšējiem gadiem.

6.   Importētājas dalībvalsts muitas iestādes ņem reprezentatīvus paraugus no katras ievestās kravas saskaņā ar Komisijas Direktīvas 76/371/EEK pielikumu (13) stiklaino graudu satura noteikšanai pēc metodes un kritērijiem, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 1249/96 6. panta 2. punktā.

11. pants

1.   Ja Komisija pieņem vienotu samazinājuma koeficientu, tad licences izsniedz pieejamajos daudzumos ne vēlāk kā piektdienā pēc iesniegšanas pēdējās dienas, kā minēts 9. panta 1. punktā. Ja šī piektdiena nav darbadiena, tad tās izsniedz pirmajā darbadienā pēc tās.

Ja nedēļā iesniegtie pieteikumi ir par daudzumiem, kas pārsniedz tos kukurūzas un sorgo daudzumus, kas joprojām ir pieejami importam Spānijā un, attiecībā uz kukurūzu, Portugālē, tad daudzumi, par kuriem ir izsniegtas licences, ir tie, kas minēti pieteikumā un samazināti par vienotu procentu likmi.

2.   Ja muitas nodokļa samazinājums ir noteikts uz iesniegto projekta pieteikumu pamata, tad, ar noteikumu, ka projekta pieteikuma iesniedzējs pirms noteiktā termiņa ir iesniedzis importa licences pieteikumu, kā minēts 7. panta 3. punkta b) apakšpunktā, licences par piešķirtajiem daudzumiem izsniedz ne vēlāk kā trešajā darbadienā pēc licences pieteikumu iesniegšanas pēdējā datuma, kā noteikts 9. panta 1. punktā.

3.   Kompetentas iestādes katru nedēļu, ne vēlāk kā nākamās nedēļas trešajā darbadienā, paziņo Komisijai par daudzumiem, par kuriem ir izsniegtas licences.

4.   Neskatoties uz Regulas (EK) Nr. 376/2008 22. panta 1. punktu, importa licences to derīguma termiņa noteikšanas nolūkā tiks uzskatītas par izsniegtām projekta pieteikumu vai pieteikumu iesniegšanas termiņa pēdējā dienā.

12. pants

1.   Licenču derīguma termiņš ir:

| a) | periods, kurš minēts Regulas (EK) Nr. 1342/2003 6. pantā, tajos gadījumos, kad Komisija ir pieņēmusi vienoto samazinājuma koeficientu; |
| --- | --- |

a)

periods, kurš minēts Regulas (EK) Nr. 1342/2003 6. pantā, tajos gadījumos, kad Komisija ir pieņēmusi vienoto samazinājuma koeficientu;

| b) | periods, kurš minēts regulā, ar kuru izsludināta projekta pieteikumu iesniegšana, tajos gadījumos, kad licences tiek izsniegtas uz muitas nodokļa samazināšanai iesniegto projekta pieteikumu pamata. |
| --- | --- |

b)

periods, kurš minēts regulā, ar kuru izsludināta projekta pieteikumu iesniegšana, tajos gadījumos, kad licences tiek izsniegtas uz muitas nodokļa samazināšanai iesniegto projekta pieteikumu pamata.

2.   Importa licences 8. daļā iepretim vārdam “jā” ir jāievelk krustiņš. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 376/2008 7. panta 4. punkta, brīvā apgrozībā laistais daudzums nedrīkst pārsniegt daudzumu, kas minēts importa licences 17. un 18. daļā, bet drīkst būt mazāks par maksimums 5 % no daudzuma, kas minēts importa licences 17. un 18. daļā. Licences 19. daļā ir jāieraksta cipars “0”.

3.   Neskatoties uz Regulas (EK) Nr. 376/2008 8. pantu, tiesības, kas izriet no importa licencēm saskaņā ar šo regulu, nav nododamas citam.

13. pants

1.   Neierobežojot uzraudzības pasākumus, kas pieņemti, ievērojot 14. pantu, nodrošinājumu, kas minēts 7. panta 3. punkta a) apakšpunktā, atmaksā:

| a) | ja projekta pieteikums nav pieņemts, nekavējoties; |
| --- | --- |

a)

ja projekta pieteikums nav pieņemts, nekavējoties;

| b) | ja iesniegtais projekta pieteikums tiek pieņemts, tad pēc importa licences izsniegšanas. Tomēr, ja 7. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētā apņemšanās netiek izpildīta, tad nodrošinājumu atsavina. |
| --- | --- |

b)

ja iesniegtais projekta pieteikums tiek pieņemts, tad pēc importa licences izsniegšanas. Tomēr, ja 7. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētā apņemšanās netiek izpildīta, tad nodrošinājumu atsavina.

2.   Neierobežojot uzraudzības pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar 14. pantu, nodrošinājumu, kas minēts 9. panta 3. punktā, atmaksā:

| a) | nekavējoties, par tiem daudzumiem, par kuriem nav izsniegta licence; |
| --- | --- |

a)

nekavējoties, par tiem daudzumiem, par kuriem nav izsniegta licence;

| b) | pēc importa licences izsniegšanas, par tiem daudzumiem, par kuriem ir izsniegta licence. |
| --- | --- |

b)

pēc importa licences izsniegšanas, par tiem daudzumiem, par kuriem ir izsniegta licence.

3.   Neierobežojot uzraudzības pasākumus, kas ieviesti saskaņā ar 14. pantu, 10. panta 1. punktā minēto drošības naudu atmaksā, ja pretendents var pierādīt:

| a) | attiecībā uz kukurūzu, kurai analīzes, kas veiktas saskaņā ar 10. panta 6. punktu, uzrāda stiklaino graudu saturu virs 60 %, ka ievestais produkts ir pārstrādāts dalībvalstī, kurā tas laists brīvā apgrozībā, jebkurā produktā, izņemot produktus ar KN kodu 1904 10 10, 1103 13 vai 1104 23. Šāds pierādījums ir T5 kontroles eksemplārs, ko saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2454/93 (14) muitošanas iestāde izsniegusi pirms preču nosūtīšanas pārstrādei; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz kukurūzu, kurai analīzes, kas veiktas saskaņā ar 10. panta 6. punktu, uzrāda stiklaino graudu saturu virs 60 %, ka ievestais produkts ir pārstrādāts dalībvalstī, kurā tas laists brīvā apgrozībā, jebkurā produktā, izņemot produktus ar KN kodu 1904 10 10, 1103 13 vai 1104 23. Šāds pierādījums ir T5 kontroles eksemplārs, ko saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2454/93 (14) muitošanas iestāde izsniegusi pirms preču nosūtīšanas pārstrādei;

| b) | attiecībā uz kukurūzu, kurai saskaņā ar 10. panta 6. punktu veiktās analīzes uzrāda stiklaino graudu saturu, kas ir vienāds ar vai zemāks par 60 %, ka ievestais produkts ir pārstrādāts vai izlietots dalībvalstī, kurā tas laists brīvā apgrozībā. Kā šāds pierādījums der pārdošanas rēķins, kas izsniegts pārstrādātājam vai patērētājam, kura mītnes vieta atrodas tajā dalībvalstī, kurā preces laiž brīvā apgrozībā, vai |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz kukurūzu, kurai saskaņā ar 10. panta 6. punktu veiktās analīzes uzrāda stiklaino graudu saturu, kas ir vienāds ar vai zemāks par 60 %, ka ievestais produkts ir pārstrādāts vai izlietots dalībvalstī, kurā tas laists brīvā apgrozībā. Kā šāds pierādījums der pārdošanas rēķins, kas izsniegts pārstrādātājam vai patērētājam, kura mītnes vieta atrodas tajā dalībvalstī, kurā preces laiž brīvā apgrozībā, vai

| c) | ka šo produktu nav varēts ievest, pārstrādāt vai izlietot force majeure dēļ; |
| --- | --- |

c)

ka šo produktu nav varēts ievest, pārstrādāt vai izlietot force majeure dēļ;

| d) | ka šis produkts ir kļuvis neizmantojams jebkādā veidā. |
| --- | --- |

d)

ka šis produkts ir kļuvis neizmantojams jebkādā veidā.

Par daudzumiem, attiecībā uz kuriem iepriekš minētie pierādījumi netiek iesniegti 18 mēnešu laikā pēc datuma, kad tika pieņemts paziņojums par laišanu brīvā apgrozībā, nodrošinājumu atsavina kā muitas nodokli.

Šajā pantā noteikts, ka ievestā produkta apstrādi vai izmantošanu uzskata par veiktu, ja 95 % no daudzuma, kas laists brīvā apgrozībā, ir apstrādāti vai izmantoti.

4.   Nodrošinājumi ir pakļauti Regulas (EK) Nr. 376/2008 34. panta noteikumiem, izņemot noteikumu par divu mēnešu termiņu, kas ietverts minētā panta 4. punktā.

14. pants

1.   Kukurūza un sorgo, kas ir laisti brīvā apgrozībā ar samazinātu muitas nodokli, paliek muitas uzraudzībā vai līdzvērtīgā administratīvā kontrolē tik ilgi, kamēr tie ir izmantoti vai apstrādāti.

2.   Ja nepieciešams, konkrētā dalībvalsts veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek veikta 1. punktā minētā uzraudzība. Šie pasākumi ietver prasību importētājiem pakļauties jebkurai pārbaudei, ko kompetentās iestādes uzskata par nepieciešamu, un uzturēt kārtībā precīzus dokumentus, kas ļauj šīm institūcijām veikt šādas pārbaudes.

3.   Konkrētā dalībvalsts nekavējoties paziņo Komisijai par pasākumiem, kas pieņemti, ievērojot 2. punktu.

III   NODAĻA

TIEŠI PIRKUMI PASAULES TIRGŪ

15. pants

1.   Lai veiktu importu, kas minēta 1. pantā, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punkta minēto kārtību var tikt nolemts, ka Spānijas vai Portugāles maksājumu aģentūra vai intervences aģentūra, abi turpmāk “intervences aģentūra”, pasaules tirgū iepērk kukurūzas un/vai sorgo daudzumus, kas vēl ir jānosaka, un nodod tos konkrētās dalībvalsts muitas noliktavas procedūrai, kā paredzēts Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (15) 98. līdz 113. pantā un Regulas (EEK) Nr. 2454/93 noteikumos, kuri nosaka īstenošanas noteikumus minētajai procedūrai.

2.   Daudzumus, kas iepirkti, ievērojot 1. punktu, nodod pārdošanai konkrētās dalībvalsts iekšējā tirgū saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā minēto kārtību, ar nosacījumiem, kas ļauj izvairīties no tirgus traucējumiem, un saskaņā ar šīs regulas 14. pantu.

Ja preces ir nodotas pārdošanai iekšējā tirgū, tad pircējs konkrētās dalībvalsts intervences aģentūrai iemaksā preču apmaksas nodrošinājumu EUR 15 apmērā par tonnu. Nodrošinājumu atmaksā tad, kad tiek iesniegti 13. panta 3. punktā minētie pierādījumi. Lai atmaksātu nodrošinājumu, piemēro 13. panta 3. punkta otrās un trešās daļas, kā arī 13. panta 4. punkta noteikumus.

3.   Kad preces tiek laistas brīvā apgrozībā, tiek iekasēts ievedmuitas nodoklis, kas ir vienāds ar to muitas nodokļa vidējo lielumu, kas, ievērojot Regulu (EK) Nr. 1249/96, mēneša laikā pirms paziņojuma par preču laišanu brīvā apgrozībā pieņemšanas ir noteiktas attiecībā uz konkrētajiem graudaugiem, atskaitot summu, kas vienāda ar 55 % no intervences cenas tajā pašā mēnesī.

Laišanu brīvā apgrozībā veic intervences aģentūra konkrētajā dalībvalstī.

Kad preču pircēji maksā intervences aģentūrai, tad pārdošanas cenas, atskaitot pirmajā daļā minēto nodokli, atbilst saņemtajām summām Komisijas Regulas (EK) Nr. 884/2006 (16) 5. panta 2. punkta f) apakšpunkta izpratnē.

4.   Lai stabilizētu lauksaimniecības tirgus Regulas (EK) Nr. 1290/2005 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē, 1. punktā minētā pirkšanas darbība tiek uzskatīta par intervenci.

5.   Intervences aģentūras maksājumus par pirkumiem, kā paredzēts 1. punktā, veic Kopiena to rašanās gaitā, un tie tiek uzskatīti par intervences pasākumiem Regulas (EK) Nr. 1290/2005 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē. Konkrētās dalībvalsts intervences aģentūra Regulas (EK) Nr. 884/2006 5. pantā minētajā atskaitē reģistrē, ka nopirkto preču vērtība ir “nulle”.

16. pants

1.   Spānijas vai Portugāles intervences aģentūra noorganizē produkta pirkšanu pasaules tirgū, uz iesniegto projekta pieteikumu pamata piešķirot piegādes līgumu. Piegāde sastāv no produkta nopirkšanas pasaules tirgū un tā nogādāšanas bez izkraušanas uz iepriekš minētās intervences aģentūras norādītajām noliktavām, lai to nodotu muitas noliktavas procedūrai, kā paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2913/92 98. līdz 113. pantā.

Lēmumā par pirkšanu pasaules tirgū, kas minēts 15. panta 1. punktā, precizē, konkrēti, ievedamo graudaugu daudzumu un kvalitāti, projekta pieteikumu iesniegšanas atklāšanas un slēgšanas datumus un preču piegādes pēdējo datumu.

2.   Papildus, paziņojumu par projekta pieteikumu iesniegšanas izsludināšanu, kas noformēts saskaņā ar IV pielikumu, publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša“C” sērijā. Izsludināšana attiecas uz vienu vai vairākām preču partijām. Ar “preču partiju” ir jāsaprot piegādājamie daudzumi, kā precizēts, izsludinot projekta pieteikumu iesniegšanu.

3.   Konkrētās dalībvalsts intervences aģentūra veic pēc vajadzības papildus pasākumus, lai īstenotu minētās pirkšanas darbības pasaules tirgū.

Intervences aģentūra nekavējoties paziņo Komisijai par šādiem pasākumiem un informē par to īpašniekus.

17. pants

1.   Ieinteresētās puses atbild uz projekta pieteikumu iesniegšanas izsludināšanu, vai nu iesniedzot minētajai intervences aģentūrai rakstisku projekta pieteikumu apmaiņā pret apstiprinājumu par saņemšanu, vai arī nosūtot to pēdējai iereģistrētā vēstulē pa teleksu, telefaksu vai ar telegrammu.

Projekta pieteikumiem ir jāpienāk intervences aģentūrā pirms plkst. 12 dienā (pēc Briseles laika) tajā dienā, kad beidzas projekta pieteikumu iesniegšanas termiņš, kas norādīts paziņojumā par projekta pieteikumu iesniegšanas izsludināšanu.

2.   Projekta pieteikumus drīkst iesniegt tikai attiecībā uz pilnām preču partijām. Tajos norāda:

| a) | atsauci uz projekta pieteikumu iesniegšanas izsludināšanu; |
| --- | --- |

a)

atsauci uz projekta pieteikumu iesniegšanas izsludināšanu;

| b) | projekta pieteikuma iesniedzēja vārdu un precīzu adresi kopā ar teleksa vai telefaksa numuru; |
| --- | --- |

b)

projekta pieteikuma iesniedzēja vārdu un precīzu adresi kopā ar teleksa vai telefaksa numuru;

| c) | sīku informāciju par konkrēto preču partiju; |
| --- | --- |

c)

sīku informāciju par konkrēto preču partiju;

| d) | piedāvāto cenu par tonnu produkta euro; |
| --- | --- |

d)

piedāvāto cenu par tonnu produkta euro;

| e) | ievedamo graudaugu izcelsmes valsti; |
| --- | --- |

e)

ievedamo graudaugu izcelsmes valsti;

| f) | atsevišķi, CIF cenu par tonnu produkta euro atbilstoši iesniegtajam projekta pieteikumam. |
| --- | --- |

f)

atsevišķi, CIF cenu par tonnu produkta euro atbilstoši iesniegtajam projekta pieteikumam.

3.   Projekta pieteikumiem ir jāpievieno pierādījums, ka 18. panta 1. punktā minētais nodrošinājums ir iemaksāts pirms projekta pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām.

4.   Projekta pieteikumus, kuri nav iesniegti saskaņā ar šā panta noteikumiem vai kuri satur nosacījumus, kas nav minēti, izsludinot projekta pieteikumu iesniegšanu, neizskata.

5.   Projekta pieteikumus atsaukt nedrīkst.

18. pants

1.   Iesniegtos projekta pieteikumus izskata tikai tad, ja ir iesniegts pierādījums, ka ir iemaksāts nodrošinājums 20 euro apmērā par tonnu.

2.   Nodrošinājumus iemaksā saskaņā ar konkrētās dalībvalsts noteiktajiem kritērijiem, kas noteikti, izsludinot projekta pieteikumu iesniegšanu, kā minēts 16. panta 2. punktā, saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2220/85 (17).

3.   Nodrošinājumus nekavējoties atmaksā šādos gadījumos:

| a) | ja projekta pieteikums nav pieņemts; |
| --- | --- |

a)

ja projekta pieteikums nav pieņemts;

| b) | ja projekta pieteikuma iesniedzējs iesniedz pierādījumu, ka piegādes līgums ir izpildīts saskaņā ar noteikumiem par pieņemto projekta pieteikumu, kas noteikti 16. pantā; |
| --- | --- |

b)

ja projekta pieteikuma iesniedzējs iesniedz pierādījumu, ka piegādes līgums ir izpildīts saskaņā ar noteikumiem par pieņemto projekta pieteikumu, kas noteikti 16. pantā;

| c) | ja projekta pieteikuma iesniedzējs iesniedz pierādījumu, ka preces nevarēja ievest force majeure apstākļu dēļ. |
| --- | --- |

c)

ja projekta pieteikuma iesniedzējs iesniedz pierādījumu, ka preces nevarēja ievest force majeure apstākļu dēļ.

19. pants

Projekta pieteikumus atver un izlasa publiski. To veic intervences aģentūra tūlīt pēc projekta pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām.

20. pants

1.   Neierobežojot 2. un 3. punkta piemērošanu, lēmumu par līguma piešķiršanu tam projekta pieteikuma iesniedzējam, kurš ir iesniedzis visizdevīgāko projekta pieteikumu, paziņo rakstiski visiem projekta pieteikumu iesniedzējiem ne vēlāk kā otrajā darbadienā pēc dienas, kad projekta pieteikumi tika atvērti un izlasīti.

2.   Ja projekta pieteikumu, kurš tiek atzīts par visizdevīgāko, ir vienlaicīgi iesnieguši vairāki projekta pieteikumu iesniedzēji, tad intervences aģentūra izlozē, lai nolemtu, kuru projekta pieteikuma iesniedzēju atzīt par uzvarētāju.

3.   Ja šķiet, ka iesniegtie projekta pieteikumi neatspoguļo noteikumus, kādus parasti piemēro tirgos, tad intervences aģentūra drīkst pieņemt lēmumu līgumu vispār nepiešķirt. Vienas nedēļas laikā tiek izsludināta jauna projekta pieteikumu iesniegšana, kamēr visas preču partijas ir piešķirtas.

21. pants

1.   Piegādes laikā intervences aģentūra pārbauda preču daudzumu un kvalitāti.

Ja precēm tiek piemērots cenu samazinājums, kas paredzēts paziņojumā par projekta pieteikumu iesniegšanas izsludināšanu, tad preces tiek izbrāķētas, ja to kvalitāte ir zemāka par minimālo noteikto kvalitāti. Tomēr preces drīkst ievest ar samazinātu muitas nodokli, ko aprēķina, piemērojot vienoto samazinājuma koeficientu saskaņā ar II nodaļu.

2.   Ja, ievērojot 1. punktu, piegāde nenotiek, tad 18. pantā minēto nodrošinājumu atsavina, neierobežojot nekādas citas piegādes līguma laušanas finansiālās sekas.

IV   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

22. pants

Regulu (EK) Nr. 1839/95 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas VI pielikumā.

23. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula ir saistoša kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007. 1. lpp.

1

(2)  OV L 177, 28.7.1995., 4. lpp.

2

(3)  Skat. V pielikumu.

3

(4)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp.

4

(5)  OV L 348, 31.12.2007., 1. lpp.

5

(6)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

6

(7)  OV L 240, 23.9.2000., 1. lpp.

7

(8)  OV L 26, 28.1.2005., 1. lpp.

8

(9)  OV L 239, 1.9.2006., 1. lpp.

9

(10)  OV L 176, 30.6.2006., 44. lpp.

10

(11)  OV L 114, 26.4.2008., 3. lpp.

11

(12)  OV L 189, 29.7.2003., 12. lpp.

12

(13)  OV L 102, 15.4.1976., 1. lpp.

13

(14)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

14

(15)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

15

(16)  OV L 171, 23.6.2006., 35. lpp.

16

(17)  OV L 205, 3.8.1985., 5. lpp.

17

---

I PIELIKUMS

Kukurūzas (kods KN 1005 90 00), sorgo (kods KN 1007 00 90) un aizstājproduktu (kodi KN 2303 10 19, 2303 20 00, 2309 90 20 un ex 2308 00 40) ievedumi

(veidlapa jāsūta uz šādu adresi: agri-c1@ec.europa.eu)

| | Laišana brīvā apgrozībā: [mēnesis/gads] |
| --- | --- |

Laišana brīvā apgrozībā: [mēnesis/gads]

| | Dalībvalsts: [VALSTS/valsts kompetentā iestāde] |
| --- | --- |

Dalībvalsts: [VALSTS/valsts kompetentā iestāde]

| Regula | KN kods | Izcelsmes valsts | Daudzums
  (tonnās) | Piemērotais muitas nodoklis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Regula

KN kods

Izcelsmes valsts

Daudzums

(tonnās)

Piemērotais muitas nodoklis

---

II PIELIKUMS

Iknedēļas projekta pieteikumu iesniegšanas kārtība muitas nodokļa samazināšanai ... importam no trešajām valstīm

(Regula (EK) Nr. 1296/2008)

Projekta pieteikumu iesniegšanas termiņš (datums/laiks)

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekta pieteikuma iesniedzēja atsauces numurs | Daudzums
  (tonnās) | Kopapjoms
  (tonnās) | Ievedmuitas nodokļa samazinājuma lielums | Graudaugu izcelsme |
| 1 | | | | |
| 2 | | | | |
| 3 | | | | |
| 4 | | | | |
| utt. | | | | |

1

2

3

4

5

Projekta pieteikuma iesniedzēja atsauces numurs

Daudzums

(tonnās)

Kopapjoms

(tonnās)

Ievedmuitas nodokļa samazinājuma lielums

Graudaugu izcelsme

1

2

3

4

utt.

---

III PIELIKUMS

Ieraksti, kas minēti 9. panta 2. punktā

| — | : | bulgāru valodā | : | Намаляване ставката на митото: лицензия, валидна единствено в Испания (Регламент (ЕО) No 1296/2008)
  Намаляване ставката на митото: лицензия, валидна единствено в Португалия (Регламент (ЕО) No 1296/2008) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spāņu valodā | : | Reducción del derecho: certificado válido únicamente en España [Reglamento (CE) no 1296/2008]
  Reducción del derecho: certificado válido únicamente en Portugal [Reglamento (CE) no 1296/2008] |
| — | : | čehu valodā | : | Snížení cla: licence platná pouze ve Španělsku (nařízení (ES) č. 1296/2008)
  Snížení cla: licence platná pouze v Portugalsku (nařízení (ES) č. 1296/2008) |
| — | : | dāņu valodā | : | Nedsættelse af tolden: licensen er kun gyldig i Spanien (Forordning (EF) nr. 1296/2008)
  Nedsættelse af tolden: licensen er kun gyldig i Portugal (Forordning (EF) nr. 1296/2008) |
| — | : | vācu valodā | : | Ermäßigter Zoll: Lizenz nur in Spanien gültig (Verordnung (EG) Nr. 1296/2008)
  Ermäßigter Zoll: Lizenz nur in Portugal gültig (Verordnung (EG) Nr. 1296/2008) |
| — | : | igauņu valodā | : | Tollimaksu vähendamine: litsents kehtib ainult Hispaanias (määrus (EÜ) nr 1296/2008)
  Tollimaksu vähendamine: litsents kehtib ainult Portugalis (määrus (EÜ) nr 1296/2008) |
| — | : | grieķu valodā | : | Μείωση τoυ δασμoύ: πιστoπoιητικό πoυ ισχύει μόνo στην Iσπανία [κανoνισμός (ΕΚ) αριθ. 1296/2008]
  Μείωση τoυ δασμoύ: πιστoπoιητικό πoυ ισχύει μόνo στην Πoρτoγαλία [κανoνισμός (ΕΚ) αριθ. 1296/2008] |
| — | : | angļu valodā | : | Duty reduction: licence valid only in Spain (Regulation (EC) No 1296/2008)
  Duty reduction: licence valid only in Portugal (Regulation (EC) No 1296/2008) |
| — | : | franču valodā | : | Abattement du droit: certificat valable uniquement en Espagne [règlement (CE) no 1296/2008]
  Abattement du droit: certificat valable uniquement au Portugal [règlement (CE) no 1296/2008] |
| — | : | itāļu valodā | : | Riduzione del dazio: titolo valido unicamente in Spagna [regolamento (CE) n. 1296/2008]
  Riduzione del dazio: titolo valido unicamente in Portogallo [regolamento (CE) n. 1296/2008] |
| — | : | latviešu valodā | : | Muitas samazinājums: licence ir derīga tikai Spānijā (Regula (EK) Nr. 1296/2008)
  Muitas samazinājums: licence ir derīga tikai Portugālē (Regula (EK) Nr. 1296/2008) |
| — | : | lietuviešu valodā | : | Muito sumažinimas: licencija galioja tik Ispanijoje (Reglamentas (EB) Nr. 1296/2008)
  Muito sumažinimas: licencija galioja tik Portugalijoje (Reglamentas (EB) Nr. 1296/2008) |
| — | : | ungāru valodā | : | Vámcsökkentés: az engedély kizárólag Spanyolországban érvényes (1296/2008/EK rendelet)
  Vámcsökkentés: az engedély kizárólag Portugáliában érvényes (1296/2008/EK rendelet) |
| — | : | maltiešu valodā | : | Tnaqqis tad-dazju: liċenzja valida biss fi Spanja (Regolament (KE) Nru 1296/2008)
  Tnaqqis tad-dazju: liċenzja valida biss fil-Portugall (Regolament (KE) Nru 1296/2008) |
| — | : | nīderlandiešu valodā | : | Korting op het invoerrecht: certificaat uitsluitend geldig in Spanje (Verordening (EG) nr. 1296/2008)
  Korting op het invoerrecht: certificaat uitsluitend geldig in Portugal (Verordening (EG) nr. 1296/2008) |
| — | : | poļu valodā | : | Obniżenie stawki celnej: pozwolenie ważne wyłącznie w Hiszpanii (rozporządzenie (WE) nr 1296/2008)
  Obniżenie stawki celnej: pozwolenie ważne wyłącznie w Portugalii (rozporządzenie (WE) nr 1296/2008) |
| — | : | portugāļu valodā | : | Redução do direito: certificado válido apenas em Espanha [Regulamento (CE) n.o 1296/2008]
  Redução do direito: certificado válido apenas em Portugal [Regulamento (CE) n.o 1296/2008] |
| — | : | rumāņu valodā | : | Reducere de taxă vamală: licență valabilă doar în Spania [Regulamentul (CE) nr. 1296/2008]
  Reducere de taxă vamală: licență valabilă doar în Portugalia [Regulamentul (CE) nr. 1296/2008] |
| — | : | slovaku valodā | : | Zníženie cla: licencia platná iba v Španielsku [Nariadenie (ES) č. 1296/2008]
  Zníženie cla: licencia platná iba v Portugalsku [Nariadenie (ES) č. 1296/2008] |
| — | : | slovēņu valodā | : | Znižanje dajatve: dovoljenje veljavno samo v Španiji (Uredba (ES) št. 1296/2008)
  Znižanje dajatve: dovoljenje veljavno samo v Portugalski (Uredba (ES) št. 1296/2008) |
| — | : | somu valodā | : | Tullinalennus: todistus voimassa ainoastaan Espanjassa (Asetus (EY) N:o 1296/2008)
  Tullinalennus: todistus voimassa ainoastaan Portugalissa (Asetus (EY) N:o 1296/2008) |
| — | : | zviedru valodā | : | Nedsättning av tull: intyg endast gällande i Spanien (Förordning (EG) nr 1296/2008)
  Nedsättning av tull: intyg endast gällande i Portugal (Förordning (EG) nr 1296/2008) |

—

:

bulgāru valodā

:

Намаляване ставката на митото: лицензия, валидна единствено в Испания (Регламент (ЕО) No 1296/2008)

Намаляване ставката на митото: лицензия, валидна единствено в Португалия (Регламент (ЕО) No 1296/2008)

—

:

spāņu valodā

:

Reducción del derecho: certificado válido únicamente en España [Reglamento (CE) no 1296/2008]

Reducción del derecho: certificado válido únicamente en Portugal [Reglamento (CE) no 1296/2008]

—

:

čehu valodā

:

Snížení cla: licence platná pouze ve Španělsku (nařízení (ES) č. 1296/2008)

Snížení cla: licence platná pouze v Portugalsku (nařízení (ES) č. 1296/2008)

—

:

dāņu valodā

:

Nedsættelse af tolden: licensen er kun gyldig i Spanien (Forordning (EF) nr. 1296/2008)

Nedsættelse af tolden: licensen er kun gyldig i Portugal (Forordning (EF) nr. 1296/2008)

—

:

vācu valodā

:

Ermäßigter Zoll: Lizenz nur in Spanien gültig (Verordnung (EG) Nr. 1296/2008)

Ermäßigter Zoll: Lizenz nur in Portugal gültig (Verordnung (EG) Nr. 1296/2008)

—

:

igauņu valodā

:

Tollimaksu vähendamine: litsents kehtib ainult Hispaanias (määrus (EÜ) nr 1296/2008)

Tollimaksu vähendamine: litsents kehtib ainult Portugalis (määrus (EÜ) nr 1296/2008)

—

:

grieķu valodā

:

Μείωση τoυ δασμoύ: πιστoπoιητικό πoυ ισχύει μόνo στην Iσπανία [κανoνισμός (ΕΚ) αριθ. 1296/2008]

Μείωση τoυ δασμoύ: πιστoπoιητικό πoυ ισχύει μόνo στην Πoρτoγαλία [κανoνισμός (ΕΚ) αριθ. 1296/2008]

—

:

angļu valodā

:

Duty reduction: licence valid only in Spain (Regulation (EC) No 1296/2008)

Duty reduction: licence valid only in Portugal (Regulation (EC) No 1296/2008)

—

:

franču valodā

:

Abattement du droit: certificat valable uniquement en Espagne [règlement (CE) no 1296/2008]

Abattement du droit: certificat valable uniquement au Portugal [règlement (CE) no 1296/2008]

—

:

itāļu valodā

:

Riduzione del dazio: titolo valido unicamente in Spagna [regolamento (CE) n. 1296/2008]

Riduzione del dazio: titolo valido unicamente in Portogallo [regolamento (CE) n. 1296/2008]

—

:

latviešu valodā

:

Muitas samazinājums: licence ir derīga tikai Spānijā (Regula (EK) Nr. 1296/2008)

Muitas samazinājums: licence ir derīga tikai Portugālē (Regula (EK) Nr. 1296/2008)

—

:

lietuviešu valodā

:

Muito sumažinimas: licencija galioja tik Ispanijoje (Reglamentas (EB) Nr. 1296/2008)

Muito sumažinimas: licencija galioja tik Portugalijoje (Reglamentas (EB) Nr. 1296/2008)

—

:

ungāru valodā

:

Vámcsökkentés: az engedély kizárólag Spanyolországban érvényes (1296/2008/EK rendelet)

Vámcsökkentés: az engedély kizárólag Portugáliában érvényes (1296/2008/EK rendelet)

—

:

maltiešu valodā

:

Tnaqqis tad-dazju: liċenzja valida biss fi Spanja (Regolament (KE) Nru 1296/2008)

Tnaqqis tad-dazju: liċenzja valida biss fil-Portugall (Regolament (KE) Nru 1296/2008)

—

:

nīderlandiešu valodā

:

Korting op het invoerrecht: certificaat uitsluitend geldig in Spanje (Verordening (EG) nr. 1296/2008)

Korting op het invoerrecht: certificaat uitsluitend geldig in Portugal (Verordening (EG) nr. 1296/2008)

—

:

poļu valodā

:

Obniżenie stawki celnej: pozwolenie ważne wyłącznie w Hiszpanii (rozporządzenie (WE) nr 1296/2008)

Obniżenie stawki celnej: pozwolenie ważne wyłącznie w Portugalii (rozporządzenie (WE) nr 1296/2008)

—

:

portugāļu valodā

:

Redução do direito: certificado válido apenas em Espanha [Regulamento (CE) n.o 1296/2008]

Redução do direito: certificado válido apenas em Portugal [Regulamento (CE) n.o 1296/2008]

—

:

rumāņu valodā

:

Reducere de taxă vamală: licență valabilă doar în Spania [Regulamentul (CE) nr. 1296/2008]

Reducere de taxă vamală: licență valabilă doar în Portugalia [Regulamentul (CE) nr. 1296/2008]

—

:

slovaku valodā

:

Zníženie cla: licencia platná iba v Španielsku [Nariadenie (ES) č. 1296/2008]

Zníženie cla: licencia platná iba v Portugalsku [Nariadenie (ES) č. 1296/2008]

—

:

slovēņu valodā

:

Znižanje dajatve: dovoljenje veljavno samo v Španiji (Uredba (ES) št. 1296/2008)

Znižanje dajatve: dovoljenje veljavno samo v Portugalski (Uredba (ES) št. 1296/2008)

—

:

somu valodā

:

Tullinalennus: todistus voimassa ainoastaan Espanjassa (Asetus (EY) N:o 1296/2008)

Tullinalennus: todistus voimassa ainoastaan Portugalissa (Asetus (EY) N:o 1296/2008)

—

:

zviedru valodā

:

Nedsättning av tull: intyg endast gällande i Spanien (Förordning (EG) nr 1296/2008)

Nedsättning av tull: intyg endast gällande i Portugal (Förordning (EG) nr 1296/2008)

---

IV PIELIKUMS

PROJEKTA PIETEIKUMU IESNIEGŠANAS IZSLUDINĀŠANAS PARAUGS

Uzaicinājums iesniegt projekta pieteikumus par ... tonnu ... iepirkšanu pasaules tirgū, ko rīko ... Intervences aģentūra

(Regulas (EK) Nr. 1296/2008 16. panta 2. punkts)

| 1. | Apgrozībā laižamais produkts:... |
| --- | --- |

1.

Apgrozībā laižamais produkts:...

| 2. | Kopīgais daudzums: ... |
| --- | --- |

2.

Kopīgais daudzums: ...

| 3. | Noliktavu saraksts preču partijai: ... |
| --- | --- |

3.

Noliktavu saraksts preču partijai: ...

| 4. | Preču raksturojums (pieprasītā kvalitāte, minimālā kvalitāte, cenu pazeminājumil: ... |
| --- | --- |

4.

Preču raksturojums (pieprasītā kvalitāte, minimālā kvalitāte, cenu pazeminājumil: ...

| 5. | Iesaiņojums (apjoms/tilpums): ... |
| --- | --- |

5.

Iesaiņojums (apjoms/tilpums): ...

| 6. | Piegādes periods: ... |
| --- | --- |

6.

Piegādes periods: ...

| 7. | Projekta pieteikuma iesniegšanas termiņš: ... |
| --- | --- |

7.

Projekta pieteikuma iesniegšanas termiņš: ...

---

V PIELIKUMS

Atceltā regula ar tās sekojošo grozījumu sarakstu

| Komisijas Regula (EK) Nr. 1839/95
  (OV L 177, 28.7.1995., 4. lpp) | |
| --- | --- |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 1963/95
  (OV L 189, 10.8.1995., 22. lpp) | |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 2235/2000
  (OV L 256, 10.10.2000., 13. lpp) | tikai 1. pants |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 777/2004
  (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp) | tikai 4. pants |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 1558/2005
  (OV L 249, 24.9.2005., 6. lpp) | |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 1996/2006
  (OV L 398, 30.12.2006., 1. lpp) | tikai 6. pants un V pielikums |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 583/2007
  (OV L 138, 30.5.2007., 7. lpp) | |

Komisijas Regula (EK) Nr. 1839/95

(OV L 177, 28.7.1995., 4. lpp)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1963/95

(OV L 189, 10.8.1995., 22. lpp)

Komisijas Regula (EK) Nr. 2235/2000

(OV L 256, 10.10.2000., 13. lpp)

tikai 1. pants

Komisijas Regula (EK) Nr. 777/2004

(OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp)

tikai 4. pants

Komisijas Regula (EK) Nr. 1558/2005

(OV L 249, 24.9.2005., 6. lpp)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1996/2006

(OV L 398, 30.12.2006., 1. lpp)

tikai 6. pants un V pielikums

Komisijas Regula (EK) Nr. 583/2007

(OV L 138, 30.5.2007., 7. lpp)

---

VI PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Regula (EK) Nr. 1839/95 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. panta 1. un 2. punkts | 1. panta 1. un 2. punkts |
| 1.panta 2a. punkts | — |
| 1. panta 3. un 4. punkts | 1. panta 3. un 4. punkts |
| 2. panta 1. punkts | 2. panta 1. punkts |
| 2. panta 2. punkta pirmās daļas ievadteikums un a) apakšpunkta ievadteikums | 2. panta 2. punkta pirmās daļas ievadteikums |
| 2. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta i) daļa | 2. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts |
| 2. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta ii) daļa | 2. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts |
| 2. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts | — |
| 2. panta 2. punkta otrā daļa | 2. panta 2. punkta otrā daļa |
| 2. panta 3. punkts | 2. panta 3. punkts |
| 2a. pants | 3. pants |
| 3. pants | 4. pants |
| 4. pants | 5. pants |
| 5. panta 1. punkts | 6. panta 1. punkts |
| 5. panta 1a. punkts | 6. panta 2. punkts |
| 5. panta 2. punkts | 6. panta 3. punkts |
| 5. panta 3. punkta pirmā, otrā un trešā daļa | 6. panta 4. punkta pirmā, otrā un trešā daļa |
| 5. panta 3. punkta ceturtā. daļa | — |
| 5. panta 4. punkts | 6. panta 5. punkts |
| 6. panta 1. punkts | 7. panta 1. punkts |
| 6. panta 2. punkta ievadvārdi | 7. panta 2. punkta ievadvārdi |
| 6. panta 2. punkta pirmais ievilkums | 7. panta 2. punkta a) apakšpunkts |
| 6. panta 2. punkta otrais ievilkums | 7. panta 2. punkta b) apakšpunkts |
| 6. panta 2. punkta trešais ievilkums | 7. panta 2. punkta c) apakšpunkts |
| 6. panta 2. punkta ceturtais ievilkums | 7. panta 2. punkta d) apakšpunkts |
| 6. panta 2. punkta piektais ievilkums | 7. panta 2. punkta e) apakšpunkts |
| 6. panta 3. līdz 7. punkts | 7. panta 3. līdz 7. punkts |
| 7. panta 1. punkta pirmās daļas ievadteikums | 8. panta 1. punkta pirmās daļas ievadteikums |
| 7. panta 1. punkta pirmās daļas pirmais ievilkums | 8. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts |
| 7. panta 1. punkta pirmās daļas otrais ievilkums | 8. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts |
| 7. panta 1. punkta otrā daļa | 8. panta 1. punkta otrā daļa |
| 7. panta 2. punkts | 8. panta 2. punkts |
| 8. pants | 9. pants |
| 9. panta 1. līdz 4. punkts | 10. panta 1. līdz 4. punkts |
| 9. panta 5. punkta ievadteikums | 10. panta 5. punkta ievadteikums |
| 9. panta 5. punkta pirmais ievilkums | 10. panta 5. punkta a) apakšpunkts |
| 9. panta 5. punkta otrais ievilkums | 10. panta 5. punkta b) apakšpunkts |
| 9. panta 6. punkts | 10. panta 6. punkts |
| 10. pants | 11. pants |
| 11. panta 1. punkta ievadteikums | 12. panta 1. punkta ievadteikums |
| 11. panta 1. punkta pirmā daļa | 12. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
| 11. panta 1. punkta otrā daļa | 12. panta 1. punkta b) apakšpunkts |
| 11. panta 2. un 3. punkts | 12. panta 2. un 3. punkts |
| 12. panta 1. un 2. punkts | 13. panta 1. un 2. punkts |
| 12. panta 3. punkta pirmās daļas ievadteikums | 13. panta 3. punkta pirmās daļas ievadteikums |
| 12. panta 3. punkta pirmās daļas pirmais ievilkums | 13. panta 3. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts |
| 12. panta 3. punkta pirmās daļas otrais ievilkums | 13. panta 3. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts |
| 12. panta 3. punkta pirmās daļas trešais ievilkums | 13. panta 3. punkta pirmās daļas c) apakšpunkts |
| 12. panta 3. punkta pirmās daļas ceturtais ievilkums | 13. panta 3. punkta pirmās daļas d) apakšpunkts |
| 12. panta 3. punkta otrā un trešā daļa | 13. panta 3. punkta otrā un trešā daļa |
| 12. panta 4. punkts | 13. panta 4. punkts |
| 13. pants | 14. pants |
| 14. pants | 15. pants |
| 15. pants | 16. pants |
| 16. panta 1. punkts | 17. panta 1. punkta |
| 16. panta 2. punkta ievadteikums | 17. panta 2. punkta ievadteikums |
| 16. panta 2. punkta pirmais ievilkums | 17. panta 2. punkta a) apakšpunkts |
| 16. panta 2. punkta otrais ievilkums | 17. panta 2. punkta b) apakšpunkts |
| 16. panta 2. punkta trešais ievilkums | 17. panta 2. punkta c) apakšpunkts |
| 16. panta 2. punkta ceturtais ievilkums | 17. panta 2. punkta d) apakšpunkts |
| 16. panta 2. punkta piektais ievilkums | 17. panta 2. punkta e) apakšpunkts |
| 16. panta 2. punkta sestais ievilkums | 17. panta 2. punkta f) apakšpunkts |
| 16. panta 3., 4. un 5. punkts | 17. panta 3., 4. un 5. punkts |
| 17. pants | 18. pants |
| 18. pants | 19. pants |
| 19. pants | 20. pants |
| 20. pants | 21. pants |
| 21. pants | — |
| — | 22. pants |
| 22. pants | 23. pants |
| I pielikums | II pielikums |
| I.a pielikums | III pielikums |
| II pielikums | IV pielikums |
| III pielikums | I pielikums |
| — | V pielikums |
| — | VI pielikums |

Regula (EK) Nr. 1839/95

Šī regula

1. panta 1. un 2. punkts

1. panta 1. un 2. punkts

1.panta 2a. punkts

—

1. panta 3. un 4. punkts

1. panta 3. un 4. punkts

2. panta 1. punkts

2. panta 1. punkts

2. panta 2. punkta pirmās daļas ievadteikums un a) apakšpunkta ievadteikums

2. panta 2. punkta pirmās daļas ievadteikums

2. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta i) daļa

2. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts

2. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta ii) daļa

2. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts

2. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts

—

2. panta 2. punkta otrā daļa

2. panta 2. punkta otrā daļa

2. panta 3. punkts

2. panta 3. punkts

2a. pants

3. pants

3. pants

4. pants

4. pants

5. pants

5. panta 1. punkts

6. panta 1. punkts

5. panta 1a. punkts

6. panta 2. punkts

5. panta 2. punkts

6. panta 3. punkts

5. panta 3. punkta pirmā, otrā un trešā daļa

6. panta 4. punkta pirmā, otrā un trešā daļa

5. panta 3. punkta ceturtā. daļa

—

5. panta 4. punkts

6. panta 5. punkts

6. panta 1. punkts

7. panta 1. punkts

6. panta 2. punkta ievadvārdi

7. panta 2. punkta ievadvārdi

6. panta 2. punkta pirmais ievilkums

7. panta 2. punkta a) apakšpunkts

6. panta 2. punkta otrais ievilkums

7. panta 2. punkta b) apakšpunkts

6. panta 2. punkta trešais ievilkums

7. panta 2. punkta c) apakšpunkts

6. panta 2. punkta ceturtais ievilkums

7. panta 2. punkta d) apakšpunkts

6. panta 2. punkta piektais ievilkums

7. panta 2. punkta e) apakšpunkts

6. panta 3. līdz 7. punkts

7. panta 3. līdz 7. punkts

7. panta 1. punkta pirmās daļas ievadteikums

8. panta 1. punkta pirmās daļas ievadteikums

7. panta 1. punkta pirmās daļas pirmais ievilkums

8. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts

7. panta 1. punkta pirmās daļas otrais ievilkums

8. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts

7. panta 1. punkta otrā daļa

8. panta 1. punkta otrā daļa

7. panta 2. punkts

8. panta 2. punkts

8. pants

9. pants

9. panta 1. līdz 4. punkts

10. panta 1. līdz 4. punkts

9. panta 5. punkta ievadteikums

10. panta 5. punkta ievadteikums

9. panta 5. punkta pirmais ievilkums

10. panta 5. punkta a) apakšpunkts

9. panta 5. punkta otrais ievilkums

10. panta 5. punkta b) apakšpunkts

9. panta 6. punkts

10. panta 6. punkts

10. pants

11. pants

11. panta 1. punkta ievadteikums

12. panta 1. punkta ievadteikums

11. panta 1. punkta pirmā daļa

12. panta 1. punkta a) apakšpunkts

11. panta 1. punkta otrā daļa

12. panta 1. punkta b) apakšpunkts

11. panta 2. un 3. punkts

12. panta 2. un 3. punkts

12. panta 1. un 2. punkts

13. panta 1. un 2. punkts

12. panta 3. punkta pirmās daļas ievadteikums

13. panta 3. punkta pirmās daļas ievadteikums

12. panta 3. punkta pirmās daļas pirmais ievilkums

13. panta 3. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts

12. panta 3. punkta pirmās daļas otrais ievilkums

13. panta 3. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts

12. panta 3. punkta pirmās daļas trešais ievilkums

13. panta 3. punkta pirmās daļas c) apakšpunkts

12. panta 3. punkta pirmās daļas ceturtais ievilkums

13. panta 3. punkta pirmās daļas d) apakšpunkts

12. panta 3. punkta otrā un trešā daļa

13. panta 3. punkta otrā un trešā daļa

12. panta 4. punkts

13. panta 4. punkts

13. pants

14. pants

14. pants

15. pants

15. pants

16. pants

16. panta 1. punkts

17. panta 1. punkta

16. panta 2. punkta ievadteikums

17. panta 2. punkta ievadteikums

16. panta 2. punkta pirmais ievilkums

17. panta 2. punkta a) apakšpunkts

16. panta 2. punkta otrais ievilkums

17. panta 2. punkta b) apakšpunkts

16. panta 2. punkta trešais ievilkums

17. panta 2. punkta c) apakšpunkts

16. panta 2. punkta ceturtais ievilkums

17. panta 2. punkta d) apakšpunkts

16. panta 2. punkta piektais ievilkums

17. panta 2. punkta e) apakšpunkts

16. panta 2. punkta sestais ievilkums

17. panta 2. punkta f) apakšpunkts

16. panta 3., 4. un 5. punkts

17. panta 3., 4. un 5. punkts

17. pants

18. pants

18. pants

19. pants

19. pants

20. pants

20. pants

21. pants

21. pants

—

—

22. pants

22. pants

23. pants

I pielikums

II pielikums

I.a pielikums

III pielikums

II pielikums

IV pielikums

III pielikums

I pielikums

—

V pielikums

—

VI pielikums

---

DIREKTĪVAS

| 19.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/71 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/71

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2008/123/EK

(2008. gada 18. decembris),

ar ko groza Padomes Direktīvu 76/768/EEK par kosmētikas līdzekļiem, lai tās II un VII pielikumu pielāgotu tehnikas attīstībai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīvu 76/768/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem (1) un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,

apspriedusies ar Patēriņa preču zinātnisko komiteju,

tā kā:

| (1) | Patēriņa preču zinātniskā komiteja (PPZK) 2006. gada 20. jūnija atzinumā secināja, ka “neraugoties uz to, ka 4-aminobenzoskābe (PABA) pašlaik ir atļauta un to lieto kā ultravioletā starojuma filtru, dokumentācijas vērtēšanas procesā ir noskaidrojies, ka liela daļa informācijas neatbilst spēkā esošajiem standartiem un norādījumiem”. Lai veiktu 4-aminobenzoskābes pienācīgu riska novērtējumu, PPZK pieprasīja kosmētikas ražošanas nozarei līdz 2007. gada 1. jūlijam iesniegt jaunu dokumentāciju ar papildu datiem par drošumu saskaņā ar mūsdienu standartiem un PPZK norādījumiem. |
| --- | --- |

(1)

Patēriņa preču zinātniskā komiteja (PPZK) 2006. gada 20. jūnija atzinumā secināja, ka “neraugoties uz to, ka 4-aminobenzoskābe (PABA) pašlaik ir atļauta un to lieto kā ultravioletā starojuma filtru, dokumentācijas vērtēšanas procesā ir noskaidrojies, ka liela daļa informācijas neatbilst spēkā esošajiem standartiem un norādījumiem”. Lai veiktu 4-aminobenzoskābes pienācīgu riska novērtējumu, PPZK pieprasīja kosmētikas ražošanas nozarei līdz 2007. gada 1. jūlijam iesniegt jaunu dokumentāciju ar papildu datiem par drošumu saskaņā ar mūsdienu standartiem un PPZK norādījumiem.

| (2) | Kosmētikas nozare nav iesniegusi papildu datus par drošumu, ko 2006. gada 20. jūnijā pieprasīja PPZK. |
| --- | --- |

(2)

Kosmētikas nozare nav iesniegusi papildu datus par drošumu, ko 2006. gada 20. jūnijā pieprasīja PPZK.

| (3) | Bez pienācīga riska novērtējuma 4-aminobenzoskābi nevar atzīt par drošu lietošanai kā ultravioletā starojuma filtru kosmētikas līdzekļos, un tāpēc tā jāsvītro no Direktīvas 76/768/EEK VII pielikuma un jāieraksta tās II pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Bez pienācīga riska novērtējuma 4-aminobenzoskābi nevar atzīt par drošu lietošanai kā ultravioletā starojuma filtru kosmētikas līdzekļos, un tāpēc tā jāsvītro no Direktīvas 76/768/EEK VII pielikuma un jāieraksta tās II pielikumā.

| (4) | Attiecībā uz Diethylamino Hydroxybenzoyl Hexyl Benzoate (INCI) PPZK 2008. gada 15. aprīļa atzinumā secināja, ka šīs vielas lietošana kosmētikas līdzekļos, ietverot ultravioletā starojuma filtrus, ne lielākā koncentrācijā kā 10 % nerada risku patērētājiem. Lai paplašinātu šīs vielas atļautās lietošanas jomu, jāgroza Direktīvas 76/768/EEK VII pielikuma 28. ieraksta c aile. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz Diethylamino Hydroxybenzoyl Hexyl Benzoate (INCI) PPZK 2008. gada 15. aprīļa atzinumā secināja, ka šīs vielas lietošana kosmētikas līdzekļos, ietverot ultravioletā starojuma filtrus, ne lielākā koncentrācijā kā 10 % nerada risku patērētājiem. Lai paplašinātu šīs vielas atļautās lietošanas jomu, jāgroza Direktīvas 76/768/EEK VII pielikuma 28. ieraksta c aile.

| (5) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kosmētikas līdzekļu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kosmētikas līdzekļu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 76/768/EEK II un VII pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2009. gada 8. jūlijam pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus.

Tās piemēro šīs direktīvas pielikuma 3. punktā minētos noteikumus no 2009. gada 8. jūlija.

Tās piemēro šīs direktīvas pielikuma 1. un 2. punktā minētos noteikumus no 2009. gada 8. oktobra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka to, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 262, 27.9.1976., 169. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Direktīvu 76/768/EEK groza šādi.

| 1) | II pielikuma 167. ierakstu “4-aminobenzoskābes esteri ar brīvu aminogrupu, izņemot VII pielikuma 2. daļā norādīto” aizstāj ar “4-aminobenzoskābe un tās esteri ar brīvu aminogrupu”. |
| --- | --- |

1)

II pielikuma 167. ierakstu “4-aminobenzoskābes esteri ar brīvu aminogrupu, izņemot VII pielikuma 2. daļā norādīto” aizstāj ar “4-aminobenzoskābe un tās esteri ar brīvu aminogrupu”.

| 2) | VII pielikuma 1. ierakstu svītro. |
| --- | --- |

2)

VII pielikuma 1. ierakstu svītro.

| 3) | VII pielikuma 28. ierakstā no c slejas svītro vārdus “sauļošanās līdzekļos”. |
| --- | --- |

3)

VII pielikuma 28. ierakstā no c slejas svītro vārdus “sauļošanās līdzekļos”.

---

| 19.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/73 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/73

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2008/124/EK

(2008. gada 18. decembris),

ar ko ierobežo dažu lopbarības augu sugu sēklu, eļļas augu un šķiedraugu sugu sēklu tirdzniecību, atļaujot tirgot tikai tās sēklas, kas ir oficiāli sertificētas kā “bāzes sēklas” vai “sertificētas sēklas”

(Kodificēta versija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīvu 66/401/EEK par lopbarības augu sēklu tirdzniecību (1) un jo īpaši tās 3. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvu 2002/57/EK par eļļas augu un šķiedraugu sēklu tirdzniecību (2) un jo īpaši tās 3. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1986. gada 27. februāra Direktīva 86/109/EEK ar ko ierobežo dažu lopbarības augu sugu sēklu, eļļas augu un šķiedraugu sugu sēklu tirdzniecību, atļaujot tirgot tikai tās sēklas, kas ir oficiāli sertificētas kā “bāzes sēklas” vai “sertificētas sēklas” (3) ir vairākas reizes būtiski grozīta (4). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā direktīva ir jākodificē kopā ar Komisijas 1975. gada 25. jūlija Direktīvu 75/502/EEK ar kuru ierobežo pļavas skarenes (Poa pratensis L.) sēklu tirdzniecību, ja šīs sēklas nav oficiāli sertificētas “pamatsēklas” vai “sertificētas sēklas” (5). |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1986. gada 27. februāra Direktīva 86/109/EEK ar ko ierobežo dažu lopbarības augu sugu sēklu, eļļas augu un šķiedraugu sugu sēklu tirdzniecību, atļaujot tirgot tikai tās sēklas, kas ir oficiāli sertificētas kā “bāzes sēklas” vai “sertificētas sēklas” (3) ir vairākas reizes būtiski grozīta (4). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā direktīva ir jākodificē kopā ar Komisijas 1975. gada 25. jūlija Direktīvu 75/502/EEK ar kuru ierobežo pļavas skarenes (Poa pratensis L.) sēklu tirdzniecību, ja šīs sēklas nav oficiāli sertificētas “pamatsēklas” vai “sertificētas sēklas” (5).

| (2) | Ar Direktīvu 66/401/EEK atļauj dažu lopbarības augu sugu bāzes sēklu, sertificētu sēklu un komercsēklu tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Ar Direktīvu 66/401/EEK atļauj dažu lopbarības augu sugu bāzes sēklu, sertificētu sēklu un komercsēklu tirdzniecību.

| (3) | Ar Direktīvu 2002/57/EK atļauj dažu eļļas augu un šķiedraugu sugu bāzes sēklu, visu sertificētu sēklu un komercsēklu tirdzniecību. |
| --- | --- |

(3)

Ar Direktīvu 2002/57/EK atļauj dažu eļļas augu un šķiedraugu sugu bāzes sēklu, visu sertificētu sēklu un komercsēklu tirdzniecību.

| (4) | Abas direktīvas pilnvaro Komisiju aizliegt sēklu tirdzniecību, ja vien tās nav oficiāli sertificētas kā “bāzes sēklas” vai “sertificētas sēklas”. |
| --- | --- |

(4)

Abas direktīvas pilnvaro Komisiju aizliegt sēklu tirdzniecību, ja vien tās nav oficiāli sertificētas kā “bāzes sēklas” vai “sertificētas sēklas”.

| (5) | Dalībvalstis spēj saražot pietiekami daudz bāzes sēklu un sertificēto sēklu, lai apmierinātu Kopienas pieprasījumu pēc iepriekšminēto sugu sēklām ar minēto kategoriju sēklām – attiecībā uz dažām sugām. |
| --- | --- |

(5)

Dalībvalstis spēj saražot pietiekami daudz bāzes sēklu un sertificēto sēklu, lai apmierinātu Kopienas pieprasījumu pēc iepriekšminēto sugu sēklām ar minēto kategoriju sēklām – attiecībā uz dažām sugām.

| (6) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās lauksaimniecības, dārzkopības un mežsaimniecības sēklu un pavairošanas materiāla komitejas atzinumu. |
| --- | --- |

(6)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās lauksaimniecības, dārzkopības un mežsaimniecības sēklu un pavairošanas materiāla komitejas atzinumu.

| (7) | Šī direktīva nedrīkst skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem Direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos, kā izklāstīts I pielikuma B daļā, |
| --- | --- |

(7)

Šī direktīva nedrīkst skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem Direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos, kā izklāstīts I pielikuma B daļā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka nav atļauts laist tirgū šādu augu sēklas:

| — | Poa pratensis L. |
| --- | --- |

—

pļavas skarenes

| — | Vicia faba L. (partim) |
| --- | --- |

—

lauka pupa

| — | Papaver somniferum L. |
| --- | --- |

—

opija magone

| — | Agrostis gigantea Roth |
| --- | --- |

—

baltā smilga

| — | Agrostis stolonifera L. |
| --- | --- |

—

ložņu smilga

| — | Phleum bertolonii DC |
| --- | --- |

—

timotiņš

| — | Poa palustris L. |
| --- | --- |

—

purva skarene

| — | Poa trivialis L. |
| --- | --- |

—

Poa trivialis L.

parastā skarene

| — | Lupinus albus L. |
| --- | --- |

—

baltās lupīnas

| — | Brassica juncea
  (L.) Czernj. et Cosson |
| --- | --- |

—

Brassica juncea
  (L.) Czernj. et Cosson

tīruma sinepe

| — | Agrostis capillaris L. |
| --- | --- |

—

parastā smilga

| — | Lotus corniculatus L. |
| --- | --- |

—

ragainie vanagnadziņi

| — | Medicago lupulina L. |
| --- | --- |

—

apiņu lucerna

| — | Trifolium hybridum L. |
| --- | --- |

—

bastardāboliņš

| — | Alopecurus pratensis L. |
| --- | --- |

—

pļavas lapsaste

| — | Arrhenatherum elatius (L.) Beauv. ex J.S. un K.B. Presl |
| --- | --- |

—

Arrhenatherum elatius (L.) Beauv. ex J.S. un K.B. Presl

augstā dižauza

| — | Bromus catharticus Vahl |
| --- | --- |

—

lāčauzu suga

| — | Bromus sitchensis Trin. |
| --- | --- |

—

lāčauzu suga

| — | Lupinus luteus L. |
| --- | --- |

—

dzeltenās lupīnas

| — | Lupinus angustifolius L. |
| --- | --- |

—

šaurlapu lupīna

| — | Poa nemoralis L. |
| --- | --- |

—

birztalu skarene

| — | Trisetum flavescens (L.) Beauv. |
| --- | --- |

—

pļavas zeltauzīte

| — | Phacelia tanacetifolia Benth. |
| --- | --- |

—

parastā facēlija

| — | Sinapis alba L. |
| --- | --- |

—

baltā sinepe

| — | Agrostis canina L. |
| --- | --- |

—

suņu smilga

| — | Festuca ovina L. |
| --- | --- |

—

aitu auzene

| — | Trifolium alexandrinum L. |
| --- | --- |

—

Aleksandrijas āboliņš

| — | Trifolium incarnatum L. |
| --- | --- |

—

inkarnāta āboliņš

| — | Trifolium resupinatum L. |
| --- | --- |

—

Persijas āboliņš

| — | Vicia sativa L. |
| --- | --- |

—

sējas vīķi

| — | Vicia villosa Roth. |
| --- | --- |

—

smilts vīķi

ja vien tās nav oficiāli sertificētas kā “bāzes sēklas” vai “sertificētas sēklas”.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka no nav atļauts laist tirgū šādu augu sēklas:

| — | Glycine max (L.) Merr. |
| --- | --- |

—

sojas pupas

| — | Linum usitatissimum L. |
| --- | --- |

—

linsēklas

ja vien tās nav oficiāli sertificētas kā “bāzes sēklas”, “sertificētas sēklas, pirmā paaudze” vai “sertificētas sēklas, otrā paaudze”.

2. pants

Direktīvu 75/502/EEK un Direktīvu 86/109/EEK, kā tā grozīta ar direktīvām, kā izklāstīts I pielikuma A daļā, atceļ, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos, kā izklāstīts I pielikuma B daļā.

Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas II pielikumā.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV 125, 11.7.1966., 2298./66. lpp.

1

(2)  OV L 193, 20.7.2002., 74. lpp.

2

(3)  OV L 93, 8.4.1986., 21. lpp.

3

(4)  Sk. I pielikuma A daļu.

4

(5)  OV L 228, 29.8.1975., 26. lpp.

5

---

I PIELIKUMS

A   DAĻA

Atceltā direktīva ar tās sekojošo grozījumu sarakstu

(minēta 2. pantā)

| Komisijas Direktīva 75/502/EEK | (OV L 228, 29.8.1975., 26. lpp.). |
| --- | --- |
| Komisijas Direktīva 86/109/EEK | (OV L 93, 8.4.1986., 21. lpp.). |
| Komisijas Direktīva 89/424/EEK | (OV L 196, 12.7.1989., 50. lpp.). |
| Komisijas Direktīva 91/376/EEK | (OV L 203, 26.7.1991., 108. lpp.). |

Komisijas Direktīva 75/502/EEK

(OV L 228, 29.8.1975., 26. lpp.).

Komisijas Direktīva 86/109/EEK

(OV L 93, 8.4.1986., 21. lpp.).

Komisijas Direktīva 89/424/EEK

(OV L 196, 12.7.1989., 50. lpp.).

Komisijas Direktīva 91/376/EEK

(OV L 203, 26.7.1991., 108. lpp.).

B   DAĻA

Termiņu saraksts transponēšanai valsts likumdošanā

(minēti 2. pantā)

| Direktīva | Transponēšanas termiņš |
| --- | --- |
| 75/502/EEK | 1976. gada 1. jūlijs |
| 86/109/EEK | 1987. gada 1. jūlijs (1. pants)
  1989. gada 1. jūlijs (2. pants)
  1990. gada 1. jūlijs (2.a pants)
  1991. gada 1. jūlijs (3. un 3.a pants) |
| 89/424/EEK | 1990. gada 1. jūlijs |
| 91/376/EEK | 1991. gada 1. jūlijs |

Direktīva

Transponēšanas termiņš

75/502/EEK

1976. gada 1. jūlijs

86/109/EEK

1987. gada 1. jūlijs (1. pants)

1989. gada 1. jūlijs (2. pants)

1990. gada 1. jūlijs (2.a pants)

1991. gada 1. jūlijs (3. un 3.a pants)

89/424/EEK

1990. gada 1. jūlijs

91/376/EEK

1991. gada 1. jūlijs

---

II PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Direktīva 75/502/EEK | Direktīva 86/109/EEK | Šī direktīva |
| --- | --- | --- |
| 1. pants | 1. panta 1. punkts | 1. panta 1. punkts |
| | 1. panta 2. punkts | 1. panta 2. punkts |
| | 2. pants | 1. panta 1. punkts |
| | 2.a pants | 1. panta 1. punkts |
| | 3. pants | 1. panta 1. punkts |
| | 3.a panta 1. punkts | 1. panta 1. punkts |
| | 3.a panta 2.–6. punkts | — |
| 2. pants | 4. pants | — |
| — | — | 2. pants |
| — | — | 3. pants |
| 3. pants | 5. pants | 4. pants |
| — | — | I pielikums |
| — | — | II pielikums |

Direktīva 75/502/EEK

Direktīva 86/109/EEK

Šī direktīva

1. pants

1. panta 1. punkts

1. panta 1. punkts

1. panta 2. punkts

1. panta 2. punkts

2. pants

1. panta 1. punkts

2.a pants

1. panta 1. punkts

3. pants

1. panta 1. punkts

3.a panta 1. punkts

1. panta 1. punkts

3.a panta 2.–6. punkts

—

2. pants

4. pants

—

—

—

2. pants

—

—

3. pants

3. pants

5. pants

4. pants

—

—

I pielikums

—

—

II pielikums

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES KOPĪGI PIEŅEMTIE LĒMUMI

| 19.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/76 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/76

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1297/2008/EK

(2008. gada 16. decembris)

par Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas (EUTSM) programmu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Komisija savā 2005. gada 16. marta paziņojumā par labāku regulējumu izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā un 2007. gada 24. janvāra paziņojumā par rīcības programmu administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā apņēmās nodrošināt labāku reglamentēšanas politiku, samazināt nevajadzīgu birokrātiju un pārlieku regulējumu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija savā 2005. gada 16. marta paziņojumā par labāku regulējumu izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā un 2007. gada 24. janvāra paziņojumā par rīcības programmu administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā apņēmās nodrošināt labāku reglamentēšanas politiku, samazināt nevajadzīgu birokrātiju un pārlieku regulējumu.

| (2) | Komisija 2006. gada 14. novembrī publicēja paziņojumu par to, kā mazināt slogu, kas saistīts ar statistikas datu sniegšanu, kā arī Kopienas statistikas jomas vienkāršošanu un prioritāšu noteikšanu, kurā izklāstīta stratēģiska pieeja, lai turpinātu samazināt statistikas radīto slogu uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2006. gada 14. novembrī publicēja paziņojumu par to, kā mazināt slogu, kas saistīts ar statistikas datu sniegšanu, kā arī Kopienas statistikas jomas vienkāršošanu un prioritāšu noteikšanu, kurā izklāstīta stratēģiska pieeja, lai turpinātu samazināt statistikas radīto slogu uzņēmumiem.

| (3) | Lai apmierinātu Kopienas vajadzības statistikas informācijas jomā, pēdējo 15 gadu laikā ar mērķi aprakstīt uzņēmumu darbību ir ieviests liels skaits statistikas noteikumu, kuri paredz uzņēmumu pienākumu sniegt datus. Ir nepieciešama rūpīga pārbaude, lai inter alia nodrošinātu, ka šo statistikas noteikumu darbības joma, jēdzieni un definīcijas ir konsekventas. Ciktāl iespējams, visus šos noteikumus vajadzētu vienkāršot un sakārtot prioritāšu kārtībā. |
| --- | --- |

(3)

Lai apmierinātu Kopienas vajadzības statistikas informācijas jomā, pēdējo 15 gadu laikā ar mērķi aprakstīt uzņēmumu darbību ir ieviests liels skaits statistikas noteikumu, kuri paredz uzņēmumu pienākumu sniegt datus. Ir nepieciešama rūpīga pārbaude, lai inter alia nodrošinātu, ka šo statistikas noteikumu darbības joma, jēdzieni un definīcijas ir konsekventas. Ciktāl iespējams, visus šos noteikumus vajadzētu vienkāršot un sakārtot prioritāšu kārtībā.

| (4) | Uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistika nākamajos gados saskarsies ar būtisku izaicinājumu. Lai apstiprinātu Kopienas politikas iniciatīvas, tām jāspēj atspoguļot tādas parādības mainīgajā Kopienas ekonomikā kā globalizācija, jaunas tendences uzņēmējdarbībā, informācijas sabiedrība, pakalpojumu tirdzniecība, inovācijas, tirdzniecības modeļu maiņa un konkurētspēja, ņemot vērā atjaunoto Lisabonas stratēģiju. |
| --- | --- |

(4)

Uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistika nākamajos gados saskarsies ar būtisku izaicinājumu. Lai apstiprinātu Kopienas politikas iniciatīvas, tām jāspēj atspoguļot tādas parādības mainīgajā Kopienas ekonomikā kā globalizācija, jaunas tendences uzņēmējdarbībā, informācijas sabiedrība, pakalpojumu tirdzniecība, inovācijas, tirdzniecības modeļu maiņa un konkurētspēja, ņemot vērā atjaunoto Lisabonas stratēģiju.

| (5) | Galvenais elements, kas rada vajadzību pēc uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas, ir atjaunotā Lisabonas stratēģija, kuras mērķi ir veicināt Eiropas ekonomikas konkurētspēju un panākt būtisku un ilgtspējīgu izaugsmi. |
| --- | --- |

(5)

Galvenais elements, kas rada vajadzību pēc uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas, ir atjaunotā Lisabonas stratēģija, kuras mērķi ir veicināt Eiropas ekonomikas konkurētspēju un panākt būtisku un ilgtspējīgu izaugsmi.

| (6) | Eiropas integrācijas padziļināšanās daudzās ekonomikas jomās, ietverot Eiropas Monetāro savienību un Eiropas muitas sistēmu, rada jaunas vajadzības pēc statistikas saistībā ar euro lomu starptautiskos darījumos un rada nepieciešamību pielāgot statistikas sistēmu. Uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikai būtu jākalpo šīm vajadzībām un savlaicīgi jāsniedz augsti kvalitatīva statistikas informācija par strukturālajām izmaiņām Eiropas ekonomikā un tās uzņēmējdarbības nozarē. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas integrācijas padziļināšanās daudzās ekonomikas jomās, ietverot Eiropas Monetāro savienību un Eiropas muitas sistēmu, rada jaunas vajadzības pēc statistikas saistībā ar euro lomu starptautiskos darījumos un rada nepieciešamību pielāgot statistikas sistēmu. Uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikai būtu jākalpo šīm vajadzībām un savlaicīgi jāsniedz augsti kvalitatīva statistikas informācija par strukturālajām izmaiņām Eiropas ekonomikā un tās uzņēmējdarbības nozarē.

| (7) | Uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistika aptver vairākas jomas, kurās būtu jāveic uzlabojumi, piemēram, uzņēmējdarbības strukturālā statistika, īstermiņa statistika, Prodcom statistika, statistika par informācijas un komunikāciju tehnoloģijām un statistika par preču tirdzniecību starp dalībvalstīm (Intrastat). |
| --- | --- |

(7)

Uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistika aptver vairākas jomas, kurās būtu jāveic uzlabojumi, piemēram, uzņēmējdarbības strukturālā statistika, īstermiņa statistika, Prodcom statistika, statistika par informācijas un komunikāciju tehnoloģijām un statistika par preču tirdzniecību starp dalībvalstīm (Intrastat).

| (8) | Iestādēm, kas ir atbildīgas par uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistiku, būtu jāpārveido statistikas sagatavošanas metodes, lai varētu samazināt slogu uzņēmumiem un pilnībā efektīvā veidā varētu izmantot visus pieejamos avotus un jaunās tehnoloģijas. |
| --- | --- |

(8)

Iestādēm, kas ir atbildīgas par uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistiku, būtu jāpārveido statistikas sagatavošanas metodes, lai varētu samazināt slogu uzņēmumiem un pilnībā efektīvā veidā varētu izmantot visus pieejamos avotus un jaunās tehnoloģijas.

| (9) | Nepieciešamība pēc jaunu veidu rādītājiem var rasties saistībā ar uzdevumu modernizēt statistikas sagatavošanas sistēmu. Jaunu veidu rādītājus, kas sniedz vajadzīgo informāciju, varētu iegūt, savienojot jau esošos uzņēmējdarbības statistikas veidus un neradot vajadzību palielināt pārskatu sniegšanas slogu uzņēmumiem. Jauni datu ieguves avoti un piekļuve ar elektroniskiem līdzekļiem varētu padarīt datu vākšanu mazāk apgrūtinošu un tajā pat laikā sniegt vairāk informācijas. Efektīvāk būtu jāizmanto uzņēmējdarbības statistikas potenciāls un jāpalielina statistikas informācijas kvalitāte. |
| --- | --- |

(9)

Nepieciešamība pēc jaunu veidu rādītājiem var rasties saistībā ar uzdevumu modernizēt statistikas sagatavošanas sistēmu. Jaunu veidu rādītājus, kas sniedz vajadzīgo informāciju, varētu iegūt, savienojot jau esošos uzņēmējdarbības statistikas veidus un neradot vajadzību palielināt pārskatu sniegšanas slogu uzņēmumiem. Jauni datu ieguves avoti un piekļuve ar elektroniskiem līdzekļiem varētu padarīt datu vākšanu mazāk apgrūtinošu un tajā pat laikā sniegt vairāk informācijas. Efektīvāk būtu jāizmanto uzņēmējdarbības statistikas potenciāls un jāpalielina statistikas informācijas kvalitāte.

| (10) | Valsts statistikas institūtiem vajadzētu būt cieši iesaistītiem statistikas sagatavošanas modernizācijā, lai izvairītos no izmaksu dublēšanās un birokrātijas. |
| --- | --- |

(10)

Valsts statistikas institūtiem vajadzētu būt cieši iesaistītiem statistikas sagatavošanas modernizācijā, lai izvairītos no izmaksu dublēšanās un birokrātijas.

| (11) | Intrastat sistēmas vienkāršošana ietilpst centienos samazināt statistikas vajadzības un samazināt uzņēmumiem radīto slogu. Šo mērķi īstermiņā palīdzēs sasniegt nesen pieņemtais lēmums par aptvēruma proporcijas samazināšanu. Ilgtermiņā būtu jāpēta citi vienkāršošanas līdzekļi, to skaitā vienotas plūsmas sistēma. Šo vienkāršošanas līdzekļu iespējamā ieviešana ilgtermiņā ir atkarīga no priekšizpētes un citām rīcībām, kuras tiks veiktas saskaņā ar šo lēmumu. Tomēr būtu jāņem vērā apsvērumus par statistikas kvalitāti, kā arī par ievērojamām izmaksām, kas saistītas ar jebkuru pāreju. |
| --- | --- |

(11)

Intrastat sistēmas vienkāršošana ietilpst centienos samazināt statistikas vajadzības un samazināt uzņēmumiem radīto slogu. Šo mērķi īstermiņā palīdzēs sasniegt nesen pieņemtais lēmums par aptvēruma proporcijas samazināšanu. Ilgtermiņā būtu jāpēta citi vienkāršošanas līdzekļi, to skaitā vienotas plūsmas sistēma. Šo vienkāršošanas līdzekļu iespējamā ieviešana ilgtermiņā ir atkarīga no priekšizpētes un citām rīcībām, kuras tiks veiktas saskaņā ar šo lēmumu. Tomēr būtu jāņem vērā apsvērumus par statistikas kvalitāti, kā arī par ievērojamām izmaksām, kas saistītas ar jebkuru pāreju.

| (12) | Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu ir veikts provizorisks vērtējums, lai ar šo lēmumu izveidoto programmu koncentrētu uz efektivitātes panākšanu mērķu sasniegšanā un iekļautu budžeta saistības, sākot no programmas plānošanas posma. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu ir veikts provizorisks vērtējums, lai ar šo lēmumu izveidoto programmu koncentrētu uz efektivitātes panākšanu mērķu sasniegšanā un iekļautu budžeta saistības, sākot no programmas plānošanas posma.

| (13) | Ar šo lēmumu visam programmas laikposmam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2). |
| --- | --- |

(13)

Ar šo lēmumu visam programmas laikposmam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2).

| (14) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi – proti, izveidot Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas programmu, jo nekoordinēta modernizācija radītu uzdevumu pārklāšanos, kļūdu atkārtošanu un lielākas izmaksas - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šo mērķi šīs statistikas mēroga dēļ var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi – proti, izveidot Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas programmu, jo nekoordinēta modernizācija radītu uzdevumu pārklāšanos, kļūdu atkārtošanu un lielākas izmaksas - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šo mērķi šīs statistikas mēroga dēļ var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (15) | Saskaņā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 89/382/EEK, Euratom
   (3) ir notikusi apspriešanās ar Statistikas programmu komiteju, kas izveidota pamatojoties uz šo lēmumu. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 89/382/EEK, Euratom
   (3) ir notikusi apspriešanās ar Statistikas programmu komiteju, kas izveidota pamatojoties uz šo lēmumu.

| (16) | Padomes Regula (EK) Nr. 322/97 (1997. gada 17. februāris) par Kopienas statistiku (4) ir atsauces pamatdokuments šā lēmuma noteikumiem. |
| --- | --- |

(16)

Padomes Regula (EK) Nr. 322/97 (1997. gada 17. februāris) par Kopienas statistiku (4) ir atsauces pamatdokuments šā lēmuma noteikumiem.

| (17) | Šā lēmuma īstenošanai nepieciešamie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5), |
| --- | --- |

(17)

Šā lēmuma īstenošanai nepieciešamie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Programmas izveide

1.   Ar šo Lēmumu izveido Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas programmu (turpmāk “EUTSM programma”).

2.   EUTSM programma sāk darboties 2009. gada 1. janvārī un beidzas 2013. gada 31. decembrī.

2. pants

Piemērošanas joma un vispārīgie mērķi

1.   EUTSM programmā paredzētie pasākumi ir saistīti ar uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas sagatavošanu un izplatīšanu Kopienā.

2.   EUTSM programmas vispārīgie mērķi ir šādi:

| a) | pārskatīt prioritātes un izveidot rādītāju mērķkopumus jaunām jomām (mērķis Nr. 1); |
| --- | --- |

a)

pārskatīt prioritātes un izveidot rādītāju mērķkopumus jaunām jomām (mērķis Nr. 1);

| b) | optimizēt ar uzņēmējdarbību saistītas statistikas struktūru (mērķis Nr. 2); |
| --- | --- |

b)

optimizēt ar uzņēmējdarbību saistītas statistikas struktūru (mērķis Nr. 2);

| c) | atbalstīt efektīvāka uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas sagatavošanas veida ieviešanu (mērķis Nr. 3); un |
| --- | --- |

c)

atbalstīt efektīvāka uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas sagatavošanas veida ieviešanu (mērķis Nr. 3); un

| d) | modernizēt datu vākšanas sistēmu par preču tirdzniecību starp dalībvalstīm (turpmāk Intrastat) (mērķis Nr. 4). |
| --- | --- |

d)

modernizēt datu vākšanas sistēmu par preču tirdzniecību starp dalībvalstīm (turpmāk Intrastat) (mērķis Nr. 4).

3. pants

Rīcības

Lai sasniegtu 2. pantā minētos mērķus, rīcību kopumu īsteno šādi:

| a) | lai pārskatītu prioritātes un izveidotu rādītāju mērķkopumus jaunām jomām (mērķis Nr. 1):
  rīcība Nr. 1.1.: mazāk nozīmīgu jomu noteikšana;
  rīcība Nr. 1.2.: jaunu jomu izveide; |
| --- | --- |

a)

lai pārskatītu prioritātes un izveidotu rādītāju mērķkopumus jaunām jomām (mērķis Nr. 1):

rīcība Nr. 1.1.: mazāk nozīmīgu jomu noteikšana;

rīcība Nr. 1.2.: jaunu jomu izveide;

| b) | lai sasniegtu optimizētu ar uzņēmējdarbību saistītas statistikas struktūru (mērķis Nr. 2):
  rīcība Nr. 2.1.: jēdzienu un metožu integrācija tiesību aktu sistēmā;
  rīcība Nr. 2.2.: statistikas izveide par uzņēmumu grupām;
  rīcība Nr. 2.3.: Kopienas apsekojumu veikšana, lai samazinātu slogu uzņēmumiem; |
| --- | --- |

b)

lai sasniegtu optimizētu ar uzņēmējdarbību saistītas statistikas struktūru (mērķis Nr. 2):

rīcība Nr. 2.1.: jēdzienu un metožu integrācija tiesību aktu sistēmā;

rīcība Nr. 2.2.: statistikas izveide par uzņēmumu grupām;

rīcība Nr. 2.3.: Kopienas apsekojumu veikšana, lai samazinātu slogu uzņēmumiem;

| c) | lai atbalstītu efektīvāku uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas sagatavošanas veida ieviešanu (mērķis Nr. 3):
  rīcība Nr. 3.1.: labāk izmantot statistikas sistēmā jau esošus datus, tostarp iespēju veikt aplēses;
  rīcība Nr. 3.2.: labāk izmantot ekonomikā jau esošus datus;
  rīcība Nr. 3.3.: izveidot rīkus efektīvākai datu ieguvei, nosūtīšanai un apstrādei; |
| --- | --- |

c)

lai atbalstītu efektīvāku uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas sagatavošanas veida ieviešanu (mērķis Nr. 3):

rīcība Nr. 3.1.: labāk izmantot statistikas sistēmā jau esošus datus, tostarp iespēju veikt aplēses;

rīcība Nr. 3.2.: labāk izmantot ekonomikā jau esošus datus;

rīcība Nr. 3.3.: izveidot rīkus efektīvākai datu ieguvei, nosūtīšanai un apstrādei;

| d) | lai modernizētu Intrastat (mērķis Nr. 4):
  rīcība Nr. 4.1.: metožu saskaņošana, lai uzlabotu kvalitāti vienkāršotā Intrastat;
  rīcība Nr. 4.2.: administratīvo datu labāka izmantošana;
  rīcība Nr. 4.3.: uzlabot un veicināt datu apmaiņu Intrastat. |
| --- | --- |

d)

lai modernizētu Intrastat (mērķis Nr. 4):

rīcība Nr. 4.1.: metožu saskaņošana, lai uzlabotu kvalitāti vienkāršotā Intrastat;

rīcība Nr. 4.2.: administratīvo datu labāka izmantošana;

rīcība Nr. 4.3.: uzlabot un veicināt datu apmaiņu Intrastat.

Šajā pantā noteiktās rīcības sīkāk izklāstīti pielikumā, un tās sīkāk precizē gada darba programmās, kas minētas 4. pantā.

4. pants

Ikgadējā darba programma

Ikgadējo darba programmu ar prioritārām rīcībām saskaņā ar katru mērķi, kas minēts 2. panta 2. punktā, un budžeta apropriācijām saskaņā ar šo lēmumu, pieņem saskaņā ar 5. panta 2. punktā minēto procedūru.

5. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Statistikas programmu komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši.

6. pants

Novērtēšana

1.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm regulāri novērtē darbības, kas veiktas saskaņā ar EUTSM programmu, lai pārliecinātos, vai ir sasniegti 2. panta 2. punktā minētie mērķi, un lai nodrošinātu pamatnostādnes turpmāko rīcību efektivitātes uzlabošanai.

2.   Līdz 2010. gada 31. decembrim un pēc tam katru gadu līdz 2013. gadam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par EUTSM programmas īstenošanu.

Līdz 2014. gada 31. jūlijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei nobeiguma ziņojumu par EUTSM programmas īstenošanu. Šajā ziņojumā, ņemot vērā Kopienai radušos izdevumus, novērtē no rīcībām radušos ieguvumus Kopienai, dalībvalstīm un statistikas informācijas sniedzējiem un lietotājiem, lai noteiktu potenciālas uzlabošanas jomas.

7. pants

Finansējums

1.   Šīs programmas īstenošanai no 2009. līdz 2013. gadam ir piešķirts finansējums EUR 42 500 000 apmērā.

2.   Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ņemot vērā piešķirto finansējumu.

8. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2008. gada 16. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

B. LE MAIRE

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2008. gada 18. novembra Lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 181, 28.6.1989., 47. lpp.

3

(4)  OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp.

4

(5)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

5

---

PIELIKUMS

3. PANTĀ UZSKAITĪTO RĪCĪBU SADALĪJUMS

| Mērķis Nr. 1. | Prioritāšu pārskatīšana un rādītāju mērķkopumu izveide jaunām jomām
  Rīcība Nr. 1.1.: Mazāk nozīmīgu jomu noteikšana






  — | Mainīgā pasaulē statistikas vajadzības periodiski pārskatīs, jo rodas ne tikai jaunas statistikas vajadzības, bet arī dažas no tām kļūst mazāk svarīgas un pat liekas. Tādēļ ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm tiks veikta regulāra prioritāšu pārskatīšana, lai noteiktu jomas un raksturlielumus, kuri ir zaudējuši svarīgumu un kurus var svītrot no juridiskām prasībām. Šādu pārskatīšanu mērķis būs vienkāršot statistikas vajadzības un samazināt atbildes slogu. Šajā nolūkā Komisija var organizēt ārēju pētījumu veikšanu. |
| --- | --- | --- |

Mērķis Nr. 1.

Prioritāšu pārskatīšana un rādītāju mērķkopumu izveide jaunām jomām

Rīcība Nr. 1.1.: Mazāk nozīmīgu jomu noteikšana

—

Mainīgā pasaulē statistikas vajadzības periodiski pārskatīs, jo rodas ne tikai jaunas statistikas vajadzības, bet arī dažas no tām kļūst mazāk svarīgas un pat liekas. Tādēļ ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm tiks veikta regulāra prioritāšu pārskatīšana, lai noteiktu jomas un raksturlielumus, kuri ir zaudējuši svarīgumu un kurus var svītrot no juridiskām prasībām. Šādu pārskatīšanu mērķis būs vienkāršot statistikas vajadzības un samazināt atbildes slogu. Šajā nolūkā Komisija var organizēt ārēju pētījumu veikšanu.

Rīcība Nr. 1.2.: Jaunu jomu izveide

| — | Mainīgā ekonomikas vidē ir svarīgi ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm noteikt statistikas prioritārās jomas, piemēram, pakalpojumi, globalizācija un uzņēmējdarbība, un Kopienas līmenī saskaņot rādītāju mērķkopumu katrai prioritārajai jomai. Šādi rādītāji cik iespējams jāsaskaņo ar starptautisko statistiku. |
| --- | --- |

—

Mainīgā ekonomikas vidē ir svarīgi ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm noteikt statistikas prioritārās jomas, piemēram, pakalpojumi, globalizācija un uzņēmējdarbība, un Kopienas līmenī saskaņot rādītāju mērķkopumu katrai prioritārajai jomai. Šādi rādītāji cik iespējams jāsaskaņo ar starptautisko statistiku.

| — | Statistika ir jāvāc efektīvi, un tai ir jābūt salīdzināmai. Tādēļ Eiropas statistiku attiecīgajos laikposmos modernizēs ciešā saskaņā ar datu saskaņotības un atbilstības principiem. Tādēļ jāveic darbu Eiropas Statistikas sistēmā, lai vienotos par jaunnoteikto raksturlielumu un rādītāju saskaņotām definīcijām. |
| --- | --- |

—

Statistika ir jāvāc efektīvi, un tai ir jābūt salīdzināmai. Tādēļ Eiropas statistiku attiecīgajos laikposmos modernizēs ciešā saskaņā ar datu saskaņotības un atbilstības principiem. Tādēļ jāveic darbu Eiropas Statistikas sistēmā, lai vienotos par jaunnoteikto raksturlielumu un rādītāju saskaņotām definīcijām.

| — | Pēc vienošanās par rādītāju mērķkopumiem un to saskaņotām definīcijām būs nepieciešams turpmāks darbs, lai izveidotu un pārbaudītu praksē statistikas vākšanas veidus prioritārajās jomās. |
| --- | --- |

—

Pēc vienošanās par rādītāju mērķkopumiem un to saskaņotām definīcijām būs nepieciešams turpmāks darbs, lai izveidotu un pārbaudītu praksē statistikas vākšanas veidus prioritārajās jomās.

| — | Lai sniegtu ieguldījumu jaunu jomu un rādītāju mērķkopumu izveidē, Komisija uzsāks pētījumus, organizēs seminārus un sniegs finansiālu atbalstu, lai izstrādātu metodes un veidus jaunas statistikas datu vākšanai. |
| --- | --- |

—

Lai sniegtu ieguldījumu jaunu jomu un rādītāju mērķkopumu izveidē, Komisija uzsāks pētījumus, organizēs seminārus un sniegs finansiālu atbalstu, lai izstrādātu metodes un veidus jaunas statistikas datu vākšanai.

Mērķis Nr. 2.

Ar uzņēmējdarbību saistītas statistikas struktūras optimizēšana

Rīcība Nr. 2.1.: Jēdzienu un metožu integrācija tiesību aktu sistēmā

| — | Eiropas statistika tiek vākta saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, kas ir attīstījušies vairāku gadu laikā. Lai nodrošinātu, ka visi attiecīgie tiesību akti ir atbilstīgi, ir nepieciešama šo tiesību aktu atbilstības rūpīga pārbaude. Tādēļ Komisija var organizēt ārēju pētījumu veikšanu ar mērķi pārskatīt esošos tiesību aktus, lai nodrošinātu saskaņotu tiesību aktu sistēmu dažādajām uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas jomām. |
| --- | --- |

—

Eiropas statistika tiek vākta saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, kas ir attīstījušies vairāku gadu laikā. Lai nodrošinātu, ka visi attiecīgie tiesību akti ir atbilstīgi, ir nepieciešama šo tiesību aktu atbilstības rūpīga pārbaude. Tādēļ Komisija var organizēt ārēju pētījumu veikšanu ar mērķi pārskatīt esošos tiesību aktus, lai nodrošinātu saskaņotu tiesību aktu sistēmu dažādajām uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas jomām.

| — | Statistikā ir jautājumi, kas attiecas uz vairākām jomām. Piemēram, vairākas statistikas jomas sniedz pārskatus par nodarbinātību un to pašu parādību var aprakstīt no dažādiem aspektiem. Tādēļ Komisija organizēs ārēju pētījumu veikšanu, lai panāktu metodiku saskaņošanu starp attiecīgajām statistikas jomām. Šajā nolūkā sniegs finansiālu atbalstu dalībvalstu projektiem. |
| --- | --- |

—

Statistikā ir jautājumi, kas attiecas uz vairākām jomām. Piemēram, vairākas statistikas jomas sniedz pārskatus par nodarbinātību un to pašu parādību var aprakstīt no dažādiem aspektiem. Tādēļ Komisija organizēs ārēju pētījumu veikšanu, lai panāktu metodiku saskaņošanu starp attiecīgajām statistikas jomām. Šajā nolūkā sniegs finansiālu atbalstu dalībvalstu projektiem.

| — | Svarīgi garantēt atbilstību starp uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas jomām. Atbilstība var attiekties uz preču tirdzniecības statistiku un maksājumu bilances statistiku, kā arī starp uzņēmējdarbības strukturālo statistiku un tirdzniecības statistiku. Šajā nolūkā Komisija organizēs ārēju pētījumu veikšana, un tiks sniegts finansiāls atbalsts dalībvalstu projektiem. |
| --- | --- |

—

Svarīgi garantēt atbilstību starp uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas jomām. Atbilstība var attiekties uz preču tirdzniecības statistiku un maksājumu bilances statistiku, kā arī starp uzņēmējdarbības strukturālo statistiku un tirdzniecības statistiku. Šajā nolūkā Komisija organizēs ārēju pētījumu veikšana, un tiks sniegts finansiāls atbalsts dalībvalstu projektiem.

Rīcība Nr. 2.2.: Statistikas izveide par uzņēmumu grupām

| — | Komisija ir uzsākusi iniciatīvu, lai izveidotu starptautisku uzņēmumu grupu Kopienas reģistru. Šis reģistrs ir svarīgs pamats saskaņotas statistikas sagatavošanai par ekonomikas globalizāciju. Darbības saskaņā ar šo rīcību tiks veltītas tam, lai pilnveidotu šo reģistru. Šajā nolūkā Komisija organizēs ārēju pētījumu veikšanu. |
| --- | --- |

—

Komisija ir uzsākusi iniciatīvu, lai izveidotu starptautisku uzņēmumu grupu Kopienas reģistru. Šis reģistrs ir svarīgs pamats saskaņotas statistikas sagatavošanai par ekonomikas globalizāciju. Darbības saskaņā ar šo rīcību tiks veltītas tam, lai pilnveidotu šo reģistru. Šajā nolūkā Komisija organizēs ārēju pētījumu veikšanu.

| — | Ar šāda reģistra izveidi vien nepietiek, tādēļ tiks sniegts arī finansiāls atbalsts nolūkā atbalstīt rīcības dalībvalstīs, lai izveidotu efektīvākas datu vākšanas metodes uzņēmumu grupām un ilustrētu to nozīmi starptautiskajā tirdzniecībā. |
| --- | --- |

—

Ar šāda reģistra izveidi vien nepietiek, tādēļ tiks sniegts arī finansiāls atbalsts nolūkā atbalstīt rīcības dalībvalstīs, lai izveidotu efektīvākas datu vākšanas metodes uzņēmumu grupām un ilustrētu to nozīmi starptautiskajā tirdzniecībā.

| — | Kad uzsāks starptautisko uzņēmumu grupu Kopienas reģistra lietošanu, Eiropas statistikai būs jāveido jauna perspektīva, tādēļ kļūs svarīgi izveidot īpašus Kopienas apsekojumus par uzņēmumu grupām. Komisija organizēs ārēju pētījumu veikšanu, un šajā nolūkā tiks sniegts finansiāls atbalsts dalībvalstu projektiem. |
| --- | --- |

—

Kad uzsāks starptautisko uzņēmumu grupu Kopienas reģistra lietošanu, Eiropas statistikai būs jāveido jauna perspektīva, tādēļ kļūs svarīgi izveidot īpašus Kopienas apsekojumus par uzņēmumu grupām. Komisija organizēs ārēju pētījumu veikšanu, un šajā nolūkā tiks sniegts finansiāls atbalsts dalībvalstu projektiem.

Rīcība Nr. 2.3.: Kopienas apsekojumu veikšana, lai samazinātu slogu uzņēmumiem

| — | Lai akcentētu Kopienas statistikas jaunās vajadzības, katram gadījumam var veikt īpašus Kopienas apsekojumus. Šādi apsekojumi tiks izveidoti ar Komisijas organizētu ārēju pētījumu palīdzību un, sniedzot finansiālu atbalstu dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

Lai akcentētu Kopienas statistikas jaunās vajadzības, katram gadījumam var veikt īpašus Kopienas apsekojumus. Šādi apsekojumi tiks izveidoti ar Komisijas organizētu ārēju pētījumu palīdzību un, sniedzot finansiālu atbalstu dalībvalstīm.

| — | Lai izmantotu Kopienas izlašu shēmu potenciālos ietaupījumus jau esošā statistikā, Komisija organizēs ārēju pētījumu veikšanu, lai noteiktu jomas, kurās būtu pietiekami Kopienas kopumi, un šajās jomās izveidotu jaunas datu vākšanas metodes. Dalībvalstīm tiks sniegts arī finansiāls atbalsts, lai dalībvalstis varētu pielāgot savas datu vākšanas sistēmas. Tomēr Kopienas izlašu shēmām nav standarta veida, un tādēļ tās piemēros attiecīgajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

—

Lai izmantotu Kopienas izlašu shēmu potenciālos ietaupījumus jau esošā statistikā, Komisija organizēs ārēju pētījumu veikšanu, lai noteiktu jomas, kurās būtu pietiekami Kopienas kopumi, un šajās jomās izveidotu jaunas datu vākšanas metodes. Dalībvalstīm tiks sniegts arī finansiāls atbalsts, lai dalībvalstis varētu pielāgot savas datu vākšanas sistēmas. Tomēr Kopienas izlašu shēmām nav standarta veida, un tādēļ tās piemēros attiecīgajiem apstākļiem.

Mērķis Nr. 3.

Efektīvāka uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas sagatavošanas veida ieviešana

Rīcība Nr. 3.1.: Labāk izmantot statistikas sistēmā jau esošus datus, tostarp iespēju veikt aplēses

| — | Šīs rīcības galīgais mērķis ir radīt pilnībā integrētus datu kopumus uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikai mikro līmenī – tā saucamo “datu noliktavas” pieeju statistikai. Lai to panāktu, dalībvalstis saņems finansiālu atbalstu, lai savienotu datu vai mikro datu kopumus no dažādām uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas jomām, piemēram, tirdzniecības reģistriem un komercreģistriem, un lai savienotu uzņēmējdarbības strukturālo statistiku ar pētniecības un attīstības statistiku un informācijas sabiedrības statistiku. |
| --- | --- |

—

Šīs rīcības galīgais mērķis ir radīt pilnībā integrētus datu kopumus uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikai mikro līmenī – tā saucamo “datu noliktavas” pieeju statistikai. Lai to panāktu, dalībvalstis saņems finansiālu atbalstu, lai savienotu datu vai mikro datu kopumus no dažādām uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas jomām, piemēram, tirdzniecības reģistriem un komercreģistriem, un lai savienotu uzņēmējdarbības strukturālo statistiku ar pētniecības un attīstības statistiku un informācijas sabiedrības statistiku.

| — | Veic metodiskus pētījumus par jauniem darba procesiem, lai uzlabotu pastāvīgās datu vākšanas izmantošanu, piemēram, lai novērtētu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) ietekmi uz uzņēmējdarbības rezultātiem, savienojot datus no dažādiem avotiem. |
| --- | --- |

—

Veic metodiskus pētījumus par jauniem darba procesiem, lai uzlabotu pastāvīgās datu vākšanas izmantošanu, piemēram, lai novērtētu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) ietekmi uz uzņēmējdarbības rezultātiem, savienojot datus no dažādiem avotiem.

| — | Efektīvāka datu vākšanas veida mērķis ir samazināt slogu uzņēmumiem. Jānodrošina, ka statistikas biroji visefektīvāk izmanto savākto informāciju. Tādēļ tiks sniegts finansiāls atbalsts metodisku pētījumu veikšanai paraugu lielumu optimālam sadalījumam un to apvienotai izmantošanai kopā ar citiem avotiem un saistītām aplēšu metodēm. Šādu finansiālu atbalstu var sniegt kvalitātes pētījumiem gadījumos, kad daži uzņēmumi (piemēram, mazie un vidējie uzņēmumi) ir izslēgti no statistikas apsekojumiem, un atbilstīgu, saskaņotu aplēses metožu izveidei. |
| --- | --- |

—

Efektīvāka datu vākšanas veida mērķis ir samazināt slogu uzņēmumiem. Jānodrošina, ka statistikas biroji visefektīvāk izmanto savākto informāciju. Tādēļ tiks sniegts finansiāls atbalsts metodisku pētījumu veikšanai paraugu lielumu optimālam sadalījumam un to apvienotai izmantošanai kopā ar citiem avotiem un saistītām aplēšu metodēm. Šādu finansiālu atbalstu var sniegt kvalitātes pētījumiem gadījumos, kad daži uzņēmumi (piemēram, mazie un vidējie uzņēmumi) ir izslēgti no statistikas apsekojumiem, un atbilstīgu, saskaņotu aplēses metožu izveidei.

Rīcība Nr. 3.2.: Labāk izmantot ekonomikā jau esošus datus

| — | Statistikas informāciju dažreiz savāc divreiz. Vienreiz administratīvā nolūkā, piemēram, nodokļiem, un tad statistikas nolūkā – apsekojumos. Pēc iespējas jāizvairās no šāda divkāršā sloga. Tādēļ EUTSM programmas laikā finansiāli atbalstīs projektus par administratīvu datu izmantošanu statistikas nolūkā, ietverot uzņēmumu pārskatus, palīdzot dalībvalstīm pāriet no statistikas apsekojumiem uz administratīvu datu izmantošanu, vienlaikus nodrošinot augstu datu kvalitāti. |
| --- | --- |

—

Statistikas informāciju dažreiz savāc divreiz. Vienreiz administratīvā nolūkā, piemēram, nodokļiem, un tad statistikas nolūkā – apsekojumos. Pēc iespējas jāizvairās no šāda divkāršā sloga. Tādēļ EUTSM programmas laikā finansiāli atbalstīs projektus par administratīvu datu izmantošanu statistikas nolūkā, ietverot uzņēmumu pārskatus, palīdzot dalībvalstīm pāriet no statistikas apsekojumiem uz administratīvu datu izmantošanu, vienlaikus nodrošinot augstu datu kvalitāti.

| — | Uzņēmumos ir lietderīgi veicināt grāmatvedības sistēmu un statistikas pārskatu sniegšanas integrāciju, lai datus vienkāršotā veidā varētu sniegt statistikai. Komisijai organizēs ārēju pētījumu veikšanu, un šajā nolūkā tiks sniegts finansiāls atbalsts dalībvalstu projektiem. |
| --- | --- |

—

Uzņēmumos ir lietderīgi veicināt grāmatvedības sistēmu un statistikas pārskatu sniegšanas integrāciju, lai datus vienkāršotā veidā varētu sniegt statistikai. Komisijai organizēs ārēju pētījumu veikšanu, un šajā nolūkā tiks sniegts finansiāls atbalsts dalībvalstu projektiem.

Rīcība Nr. 3.3.: Izveidot rīkus efektīvākai datu ieguvei, nosūtīšanai un apstrādei

| — | Jauna IKT piedāvā vienkāršotas ziņojumu sniegšanas iespējas. To var sasniegt, izmantojot uzņēmumu pārskatus un citus finanšu pārskatus, kas sastādīti saskaņā ar šo pārskatu starptautiskiem grāmatvedības standartiem un atbilstīgiem tehniskiem standartiem, tostarp paplašināmu uzņēmējdarbības pārskatu sniegšanas valodu (XBRL). Tiks veikti pasākumi, lai finansiāli atbalstītu rīcības, kas veicina datu nokļūšanu no uzņēmumiem pie valstu statistikas iestādēm. |
| --- | --- |

—

Jauna IKT piedāvā vienkāršotas ziņojumu sniegšanas iespējas. To var sasniegt, izmantojot uzņēmumu pārskatus un citus finanšu pārskatus, kas sastādīti saskaņā ar šo pārskatu starptautiskiem grāmatvedības standartiem un atbilstīgiem tehniskiem standartiem, tostarp paplašināmu uzņēmējdarbības pārskatu sniegšanas valodu (XBRL). Tiks veikti pasākumi, lai finansiāli atbalstītu rīcības, kas veicina datu nokļūšanu no uzņēmumiem pie valstu statistikas iestādēm.

| — | Atbalstīs IKT rīku efektīvāku izmantošanu, lai veicinātu informācijas apmaiņu starp Komisiju un dalībvalstīm. Turklāt jāturpina veidot rīki apstiprināšanai, kļūdu atklāšanai, labošanai, analīzei un rediģēšanas darbam. Šajā nolūkā tiks sniegts finansiāls atbalsts dalībvalstu projektiem. |
| --- | --- |

—

Atbalstīs IKT rīku efektīvāku izmantošanu, lai veicinātu informācijas apmaiņu starp Komisiju un dalībvalstīm. Turklāt jāturpina veidot rīki apstiprināšanai, kļūdu atklāšanai, labošanai, analīzei un rediģēšanas darbam. Šajā nolūkā tiks sniegts finansiāls atbalsts dalībvalstu projektiem.

| — | Ņemot vērā notiekošo attīstību eksporta un importa muitas formalitāšu vienkāršošanā, finansiāli atbalstīs rīcības, kuru mērķis ir veicināt kvalitatīvas un sīkas tirdzniecības statistikas apmaiņu, apstrādi un izplatīšanu. |
| --- | --- |

—

Ņemot vērā notiekošo attīstību eksporta un importa muitas formalitāšu vienkāršošanā, finansiāli atbalstīs rīcības, kuru mērķis ir veicināt kvalitatīvas un sīkas tirdzniecības statistikas apmaiņu, apstrādi un izplatīšanu.

Mērķis Nr. 4.

Intrastat modernizācija

Rīcība Nr. 4.1.: Metožu saskaņošana, lai uzlabotu kvalitāti vienkāršotā Intrastat

| — | Dalībvalstīs finansiālu atbalstu sniegs rīcībām, kuru mērķis ir izveidot rīkus un metodes datu kvalitātes un datu vākšanas sistēmas uzlabošanai. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstīs finansiālu atbalstu sniegs rīcībām, kuru mērķis ir izveidot rīkus un metodes datu kvalitātes un datu vākšanas sistēmas uzlabošanai.

| — | Dalībvalstīs finansiālu atbalstu sniegs rīcībām, kuru mērķis ir samazināt neatbilstības, izvairoties no nepareizas klasifikācijas, saskaņojot aplēses, vākšanas un apstrādes sistēmas, konfidenciālu datu apstrādes noteikumus, korekcijas robežas un metodes. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstīs finansiālu atbalstu sniegs rīcībām, kuru mērķis ir samazināt neatbilstības, izvairoties no nepareizas klasifikācijas, saskaņojot aplēses, vākšanas un apstrādes sistēmas, konfidenciālu datu apstrādes noteikumus, korekcijas robežas un metodes.

Rīcība Nr. 4.2.: Administratīvu datu labāka izmantošana

| — | Veicina administratīvu datu atkārtotu izmantošanu, kurus uzņēmumi sniedz citā nolūkā (jo īpaši pievienotās vērtības nodokļa atskaites un uzskaite). Šajā nolūkā tiks sniegts finansiāls atbalsts rīcībām, tostarp IKT rīku un procedūru izveidei. |
| --- | --- |

—

Veicina administratīvu datu atkārtotu izmantošanu, kurus uzņēmumi sniedz citā nolūkā (jo īpaši pievienotās vērtības nodokļa atskaites un uzskaite). Šajā nolūkā tiks sniegts finansiāls atbalsts rīcībām, tostarp IKT rīku un procedūru izveidei.

Rīcība Nr. 4.3.: Uzlabot un veicināt datu apmaiņu Intrastat vajadzībām

| — | Svarīga ir rīku un metožu turpmākā izveide datu apmaiņai centralizētā sistēmā. Jāizveido rīki apstiprināšanai, kļūdu atklāšanai, labošanai, analīzei un rediģēšanas darbam Kopienas iekšējās tirdzniecības statistikas jomā. Tiks sniegts finansiāls atbalsts rīcībām, kas vērstas uz tiesiskajiem un tehniskajiem aspektiem datu apmaiņas laikā starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

Svarīga ir rīku un metožu turpmākā izveide datu apmaiņai centralizētā sistēmā. Jāizveido rīki apstiprināšanai, kļūdu atklāšanai, labošanai, analīzei un rediģēšanas darbam Kopienas iekšējās tirdzniecības statistikas jomā. Tiks sniegts finansiāls atbalsts rīcībām, kas vērstas uz tiesiskajiem un tehniskajiem aspektiem datu apmaiņas laikā starp dalībvalstīm.

---

| 19.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/83 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/83

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1298/2008/EK

(2008. gada 16. decembris),

ar ko izveido rīcības programmu Erasmus Mundus (2009.–2013. gads), kas vajadzīga, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 149. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2317/2003/EK (3) izveidoja programmu, kas vajadzīga, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm (Erasmus Mundus) (2004.–2008. gads). |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2317/2003/EK (3) izveidoja programmu, kas vajadzīga, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm (Erasmus Mundus) (2004.–2008. gads).

| (2) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006 (4) izveidoja Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA), ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/2006 (5) izveidoja Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumentu, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1905/2006 (6) izveidoja finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1934/2006 (7) izveidoja finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni, un Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū, 2000. gada 23. jūnijā (ĀKK un EK partnerattiecību nolīgums), un Iekšējais nolīgums par Kopienas palīdzības finansēšanu saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam atbilstīgi ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumam un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, uz ko attiecas EK Līguma ceturtā daļa (8) (ĀKK un EK iekšējais nolīgums), pārvalda Eiropas attīstības fondu. |
| --- | --- |

(2)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006 (4) izveidoja Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA), ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/2006 (5) izveidoja Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumentu, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1905/2006 (6) izveidoja finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1934/2006 (7) izveidoja finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni, un Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū, 2000. gada 23. jūnijā (ĀKK un EK partnerattiecību nolīgums), un Iekšējais nolīgums par Kopienas palīdzības finansēšanu saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam atbilstīgi ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumam un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, uz ko attiecas EK Līguma ceturtā daļa (8) (ĀKK un EK iekšējais nolīgums), pārvalda Eiropas attīstības fondu.

| (3) | Jaunā programma Erasmus Mundus iekļaujas izcilības mērķos atbilstīgi 2004.–2008. gada programmai. Tā, pateicoties piedāvāto studiju kvalitātei, uzņemšanas pasākumu kvalitātei un pasaules līmenī konkurējošu stipendiju sistēmai, ļauj piesaistīt vislabākos trešo valstu studentus. |
| --- | --- |

(3)

Jaunā programma Erasmus Mundus iekļaujas izcilības mērķos atbilstīgi 2004.–2008. gada programmai. Tā, pateicoties piedāvāto studiju kvalitātei, uzņemšanas pasākumu kvalitātei un pasaules līmenī konkurējošu stipendiju sistēmai, ļauj piesaistīt vislabākos trešo valstu studentus.

| (4) | Apspriedēs par ārējās palīdzības instrumentiem un Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (9) Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojās par demokrātisku kontroli un ārējās rīcības saskaņotību, pieņemot Iestāžu nolīgumam pievienoto 4. deklarāciju. |
| --- | --- |

(4)

Apspriedēs par ārējās palīdzības instrumentiem un Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (9) Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojās par demokrātisku kontroli un ārējās rīcības saskaņotību, pieņemot Iestāžu nolīgumam pievienoto 4. deklarāciju.

| (5) | Ar Boloņas deklarāciju, kuru 1999. gada 19. jūnijā parakstīja 29 Eiropas valstu izglītības ministri, ir sākts starpvaldību process ar mērķi līdz 2010. gadam izstrādāt “Eiropas augstākās izglītības telpu”, kam nepieciešams atbalsts Kopienas līmenī. 2007. gada 17. un 18. maija sanāksmē Londonā 45 par augstāko izglītību atbildīgie ministri no valstīm, kas piedalās Boloņas procesā, pieņēma stratēģiju “Eiropas augstākās izglītības telpa pasaules kontekstā” un saskaņā ar to par 2009. gada prioritātēm noteica labākas informācijas nodrošināšanu par Eiropas augstākās izglītības telpu un veicinātu citās pasaules valstīs iegūtas augstākās izglītības kvalifikācijas atzīšanu. |
| --- | --- |

(5)

Ar Boloņas deklarāciju, kuru 1999. gada 19. jūnijā parakstīja 29 Eiropas valstu izglītības ministri, ir sākts starpvaldību process ar mērķi līdz 2010. gadam izstrādāt “Eiropas augstākās izglītības telpu”, kam nepieciešams atbalsts Kopienas līmenī. 2007. gada 17. un 18. maija sanāksmē Londonā 45 par augstāko izglītību atbildīgie ministri no valstīm, kas piedalās Boloņas procesā, pieņēma stratēģiju “Eiropas augstākās izglītības telpa pasaules kontekstā” un saskaņā ar to par 2009. gada prioritātēm noteica labākas informācijas nodrošināšanu par Eiropas augstākās izglītības telpu un veicinātu citās pasaules valstīs iegūtas augstākās izglītības kvalifikācijas atzīšanu.

| (6) | Eiropadomes ārkārtas sanāksmē Lisabonā 2000. gada 23. un 24. martā tika izvirzīts mērķis: Eiropas Savienībai pasaulē jākļūst ekonomiski iespējami konkurētspējīgākai un dinamiskākai, pamatojoties uz zināšanām. Izglītības, jaunatnes un kultūras Padome tika aicināta pārdomāt konkrētus nākotnes izglītības sistēmas mērķus, liekot uzsvaru uz kopīgajām problēmām un prioritātēm, vienlaikus ņemot vērā nacionālo dažādību. 2001. gada 12. februārī Padome pieņēma ziņojumu par konkrētiem nākotnes mērķiem izglītības un mācību sistēmā. Pēc tam, 2002. gada 14. jūnijā, tā pieņēma sīki izstrādātu darba plānu kā papildinājumu šiem mērķiem, kuru izpildei ir nepieciešams Kopienas līmeņa atbalsts. Eiropadomes sanāksmē Barselonā 2002. gada 15. un 16. martā tika izvirzīts mērķis līdz 2010. gadam padarīt Eiropas Savienības izglītības un mācību sistēmas par vispasaules kvalitātes standartu. |
| --- | --- |

(6)

Eiropadomes ārkārtas sanāksmē Lisabonā 2000. gada 23. un 24. martā tika izvirzīts mērķis: Eiropas Savienībai pasaulē jākļūst ekonomiski iespējami konkurētspējīgākai un dinamiskākai, pamatojoties uz zināšanām. Izglītības, jaunatnes un kultūras Padome tika aicināta pārdomāt konkrētus nākotnes izglītības sistēmas mērķus, liekot uzsvaru uz kopīgajām problēmām un prioritātēm, vienlaikus ņemot vērā nacionālo dažādību. 2001. gada 12. februārī Padome pieņēma ziņojumu par konkrētiem nākotnes mērķiem izglītības un mācību sistēmā. Pēc tam, 2002. gada 14. jūnijā, tā pieņēma sīki izstrādātu darba plānu kā papildinājumu šiem mērķiem, kuru izpildei ir nepieciešams Kopienas līmeņa atbalsts. Eiropadomes sanāksmē Barselonā 2002. gada 15. un 16. martā tika izvirzīts mērķis līdz 2010. gadam padarīt Eiropas Savienības izglītības un mācību sistēmas par vispasaules kvalitātes standartu.

| (7) | Komisijas 2005. gada 20. aprīļa un 2006. gada 10 maija Paziņojumos “Mobilizēt Eiropas intelektuālo potenciālu: nodrošināt universitātēm iespēju pilnā mērā sekmēt Lisabonas stratēģijas īstenojumu” un “Īstenojot universitāšu modernizācijas programmu: izglītība, pētniecība un inovācija”, Padomes 2007. gada 23. novembra Rezolūcijā par universitāšu modernizāciju, lai veicinātu Eiropas konkurētspēju pasaules zināšanu ekonomikā, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 294/2008 (2008. gada 11. marts) par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi (10) ir uzsvērts, ka Eiropas augstākajām mācību iestādēm ir jāpārvar sadrumstalotība un jāapvieno spēki, tiecoties pēc augstākas kvalitātes mācīšanā un pētniecībā, kā arī pēc lielākas atbilstības mainīgajām darba tirgus vajadzībām. 2006. gada 15. un 16. jūnijā Briseles Eiropadome apstiprināja nepieciešamību modernizēt Eiropas augstāko izglītību. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas 2005. gada 20. aprīļa un 2006. gada 10 maija Paziņojumos “Mobilizēt Eiropas intelektuālo potenciālu: nodrošināt universitātēm iespēju pilnā mērā sekmēt Lisabonas stratēģijas īstenojumu” un “Īstenojot universitāšu modernizācijas programmu: izglītība, pētniecība un inovācija”, Padomes 2007. gada 23. novembra Rezolūcijā par universitāšu modernizāciju, lai veicinātu Eiropas konkurētspēju pasaules zināšanu ekonomikā, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 294/2008 (2008. gada 11. marts) par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi (10) ir uzsvērts, ka Eiropas augstākajām mācību iestādēm ir jāpārvar sadrumstalotība un jāapvieno spēki, tiecoties pēc augstākas kvalitātes mācīšanā un pētniecībā, kā arī pēc lielākas atbilstības mainīgajām darba tirgus vajadzībām. 2006. gada 15. un 16. jūnijā Briseles Eiropadome apstiprināja nepieciešamību modernizēt Eiropas augstāko izglītību.

| (8) | Starpposma novērtējuma ziņojumā par pašreizējo Erasmus Mundus programmu un programmas nākotnes perspektīvu atklātajā publiskajā apspriešanā tika uzsvērts pašreizējās programmas mērķu un pasākumu nozīmīgums un izteikta vēlme nodrošināt nepārtrauktību, veicot noteiktus pielāgojumus, tādus kā programmas paplašināšana, ietverot doktorantūras līmenī, augstāko mācību iestāžu, kas atrodas trešās valstīs, un šo valstu vajadzību dziļāka integrācija programmā un lielāka finansējuma nodrošināšana programmas dalībniekiem no Eiropas valstīm. |
| --- | --- |

(8)

Starpposma novērtējuma ziņojumā par pašreizējo Erasmus Mundus programmu un programmas nākotnes perspektīvu atklātajā publiskajā apspriešanā tika uzsvērts pašreizējās programmas mērķu un pasākumu nozīmīgums un izteikta vēlme nodrošināt nepārtrauktību, veicot noteiktus pielāgojumus, tādus kā programmas paplašināšana, ietverot doktorantūras līmenī, augstāko mācību iestāžu, kas atrodas trešās valstīs, un šo valstu vajadzību dziļāka integrācija programmā un lielāka finansējuma nodrošināšana programmas dalībniekiem no Eiropas valstīm.

| (9) | Augstākās izglītības sadarbības programmas, kas vērsta uz trešām valstīm, mērķi ir paaugstināt Eiropas augstākās izglītības kvalitāti, veicināt sapratni starp cilvēkiem un sniegt ieguldījumu trešo valstu ilgtspējīgā attīstībā augstākās izglītības jomā, vienlaikus novēršot intelektuālā darba spēka aizplūšanu, un sniegt lielākas iespējas neaizsargātajām iedzīvotāju grupām. Efektīvākais veids, kā sasniegt šos mērķus izcilības programmā, ir veidot padziļināti integrētas studiju programmas pēcdiploma studiju līmenī, kā arī attiecībā uz Erasmus Mundus (2. pasākums) partnerību ar trešām valstīm visos izglītības posmos, piešķirt stipendijas talantīgākajiem studentiem un īstenot projektus, kas veicinātu Eiropas augstākās izglītības pievilcību pasaulē. Precīzāk formulējot, izcilības mērķi būtu jācenšas sasniegt ar kopējo programmu Erasmus Mundus (1. pasākums) un ar 2. pasākumu, turpretī uz attīstības mērķi būtu jāattiecas tikai 2. pasākumam. Savā programmas izvērtējumā Komisijai īpaša uzmanība būtu jāpievērš programmas iespējamai ietekmei uz smadzeņu aizplūdi. |
| --- | --- |

(9)

Augstākās izglītības sadarbības programmas, kas vērsta uz trešām valstīm, mērķi ir paaugstināt Eiropas augstākās izglītības kvalitāti, veicināt sapratni starp cilvēkiem un sniegt ieguldījumu trešo valstu ilgtspējīgā attīstībā augstākās izglītības jomā, vienlaikus novēršot intelektuālā darba spēka aizplūšanu, un sniegt lielākas iespējas neaizsargātajām iedzīvotāju grupām. Efektīvākais veids, kā sasniegt šos mērķus izcilības programmā, ir veidot padziļināti integrētas studiju programmas pēcdiploma studiju līmenī, kā arī attiecībā uz Erasmus Mundus (2. pasākums) partnerību ar trešām valstīm visos izglītības posmos, piešķirt stipendijas talantīgākajiem studentiem un īstenot projektus, kas veicinātu Eiropas augstākās izglītības pievilcību pasaulē. Precīzāk formulējot, izcilības mērķi būtu jācenšas sasniegt ar kopējo programmu Erasmus Mundus (1. pasākums) un ar 2. pasākumu, turpretī uz attīstības mērķi būtu jāattiecas tikai 2. pasākumam. Savā programmas izvērtējumā Komisijai īpaša uzmanība būtu jāpievērš programmas iespējamai ietekmei uz smadzeņu aizplūdi.

| (10) | Lai programmas izmantotājiem nodrošinātu augstas kvalitātes uzņemšanu un uzturēšanos, dalībvalstīm būtu jācenšas iespējami vienkāršot procedūras saistībā ar vīzām. Komisijai būtu jāraugās, lai Erasmus Mundus tīmekļa vietnē tiktu norādītas visas attiecīgās dalībvalstu tīmekļa vietnes un kontaktinformācija. |
| --- | --- |

(10)

Lai programmas izmantotājiem nodrošinātu augstas kvalitātes uzņemšanu un uzturēšanos, dalībvalstīm būtu jācenšas iespējami vienkāršot procedūras saistībā ar vīzām. Komisijai būtu jāraugās, lai Erasmus Mundus tīmekļa vietnē tiktu norādītas visas attiecīgās dalībvalstu tīmekļa vietnes un kontaktinformācija.

| (11) | Jācīnās pret visa veida atstumtību, ieskaitot rasismu un ksenofobiju, kā arī visa veida diskrimināciju, un Kopienai jāpieliek lielākas pūles, lai sekmētu dialogu un izpratni starp kultūrām visā pasaulē. Ņemot vērā to, ka augstākās izglītības sociālā dimensija un demokrātijas ideāli un cilvēktiesību, tostarp vīriešu un sieviešu līdztiesības ievērošana, ko tā veicina, mobilitāte šajā jomā ļauj cilvēkiem iepazīt jaunu kultūru un sociālo vidi un labāk izprast citas kultūras. Šo mērķu sasniegšanā tiek ievērotas tiesības un principi, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (11) un jo īpaši tās 21. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(11)

Jācīnās pret visa veida atstumtību, ieskaitot rasismu un ksenofobiju, kā arī visa veida diskrimināciju, un Kopienai jāpieliek lielākas pūles, lai sekmētu dialogu un izpratni starp kultūrām visā pasaulē. Ņemot vērā to, ka augstākās izglītības sociālā dimensija un demokrātijas ideāli un cilvēktiesību, tostarp vīriešu un sieviešu līdztiesības ievērošana, ko tā veicina, mobilitāte šajā jomā ļauj cilvēkiem iepazīt jaunu kultūru un sociālo vidi un labāk izprast citas kultūras. Šo mērķu sasniegšanā tiek ievērotas tiesības un principi, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (11) un jo īpaši tās 21. panta 1. punktā.

| (12) | Augstākās izglītības jomā Kopienas rīcības prioritātei ir jābūt svešvalodu mācīšanas un apguves un valodu daudzveidības veicināšanai. Valodu mācīšana un apguve ir īpaši būtiska trešām valstīm, kā arī tiem studentiem no Eiropas valstīm, kuri dodas uz šīm valstīm. |
| --- | --- |

(12)

Augstākās izglītības jomā Kopienas rīcības prioritātei ir jābūt svešvalodu mācīšanas un apguves un valodu daudzveidības veicināšanai. Valodu mācīšana un apguve ir īpaši būtiska trešām valstīm, kā arī tiem studentiem no Eiropas valstīm, kuri dodas uz šīm valstīm.

| (13) | Lai Eiropā varētu studēt vairāk studentu, kas saņem atbalstu, no konkrētām trešām valstīm, piemēram, Ķīnas, Indijas, Rietumbalkānu valstīm un ĀKK valstīm, 2004.–2008. gadā Erasmus Mundus stipendijas papildināja ar no Komisijas ārējiem sadarbības instrumentiem finansētām stipendijām, kas atkarīgas no valsts. Laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam varētu sniegt līdzīgas iespējas saskaņā ar attiecīgo ārējās sadarbības instrumentu politiskajām prioritātēm, noteikumiem un procedūrām, ievērojot ar šo lēmumu izveidotās programmas akadēmiskās izcilības mērķus, kā arī šīs programmas izmantotāju iespējami līdzsvarotu ģeogrāfisko pārstāvību. |
| --- | --- |

(13)

Lai Eiropā varētu studēt vairāk studentu, kas saņem atbalstu, no konkrētām trešām valstīm, piemēram, Ķīnas, Indijas, Rietumbalkānu valstīm un ĀKK valstīm, 2004.–2008. gadā Erasmus Mundus stipendijas papildināja ar no Komisijas ārējiem sadarbības instrumentiem finansētām stipendijām, kas atkarīgas no valsts. Laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam varētu sniegt līdzīgas iespējas saskaņā ar attiecīgo ārējās sadarbības instrumentu politiskajām prioritātēm, noteikumiem un procedūrām, ievērojot ar šo lēmumu izveidotās programmas akadēmiskās izcilības mērķus, kā arī šīs programmas izmantotāju iespējami līdzsvarotu ģeogrāfisko pārstāvību.

| (14) | Visās savās darbībās Kopienai jātiecas novērst nevienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm un veicināt vienlīdzību, kā noteikts Līguma 3. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(14)

Visās savās darbībās Kopienai jātiecas novērst nevienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm un veicināt vienlīdzību, kā noteikts Līguma 3. panta 2. punktā.

| (15) | Jāpaplašina neaizsargāto sabiedrības grupu piekļuve un jāapmierina invalīdu īpašās izglītošanās vajadzības visu programmas daļu īstenošanā, ieskaitot lielākas dotācijas, lai ietvertu personu ar invaliditāti papildu izmaksas. |
| --- | --- |

(15)

Jāpaplašina neaizsargāto sabiedrības grupu piekļuve un jāapmierina invalīdu īpašās izglītošanās vajadzības visu programmas daļu īstenošanā, ieskaitot lielākas dotācijas, lai ietvertu personu ar invaliditāti papildu izmaksas.

| (16) | Atbilstīgi Līguma 149. pantam šis lēmums neskar valstu tiesisko regulējumu un procedūras, kas attiecas jo īpaši uz augstāko mācību iestāžu dibināšanu un atzīšanu. |
| --- | --- |

(16)

Atbilstīgi Līguma 149. pantam šis lēmums neskar valstu tiesisko regulējumu un procedūras, kas attiecas jo īpaši uz augstāko mācību iestāžu dibināšanu un atzīšanu.

| (17) | Lai programmai būtu plašāka publicitāte Eiropas Savienībā un ārpus tās robežām, lai veiksmīgāk sasniegtu tās mērķus un izplatītu rezultātus, ir nepieciešama saskaņota sabiedrības informēšanas politika nolūkā sniegt iedzīvotājiem savlaicīgu un pilnīgu informāciju par katru no programmas piedāvātajām darbībām un iespējām, kā arī skaidrojumu par nepieciešamajām procedūrām. Informēšanas politikai, ko galvenokārt īsteno augstskolas, kuras piedalās programmā, ir īpaša nozīme vispirms tajās valstīs, kurās līdzdalība programmā ir zema. |
| --- | --- |

(17)

Lai programmai būtu plašāka publicitāte Eiropas Savienībā un ārpus tās robežām, lai veiksmīgāk sasniegtu tās mērķus un izplatītu rezultātus, ir nepieciešama saskaņota sabiedrības informēšanas politika nolūkā sniegt iedzīvotājiem savlaicīgu un pilnīgu informāciju par katru no programmas piedāvātajām darbībām un iespējām, kā arī skaidrojumu par nepieciešamajām procedūrām. Informēšanas politikai, ko galvenokārt īsteno augstskolas, kuras piedalās programmā, ir īpaša nozīme vispirms tajās valstīs, kurās līdzdalība programmā ir zema.

| (18) | Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (12), un Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (13), ar ko tiek aizsargātas Kopienas finansiālās intereses, būtu jāpiemēro, ņemot vērā vienkāršības un konsekvences principus budžeta instrumentu izvēlē, programmas akadēmiskās izcilības mērķus un vajadzīgo samērīgumu starp resursu apjomu un ar to izmantošanu saistīto administratīvo slogu. |
| --- | --- |

(18)

Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (12), un Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (13), ar ko tiek aizsargātas Kopienas finansiālās intereses, būtu jāpiemēro, ņemot vērā vienkāršības un konsekvences principus budžeta instrumentu izvēlē, programmas akadēmiskās izcilības mērķus un vajadzīgo samērīgumu starp resursu apjomu un ar to izmantošanu saistīto administratīvo slogu.

| (19) | Šis Lēmums visam programmas laikam nosaka finanšu aploksni, kas ir galvenā atsauce budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā, Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maijā noslēgtā iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (14) 37. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(19)

Šis Lēmums visam programmas laikam nosaka finanšu aploksni, kas ir galvenā atsauce budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā, Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maijā noslēgtā iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (14) 37. punkta nozīmē.

| (20) | Ievērojot programmas akadēmiskās izcilības mērķus, pasākumi, kas vajadzīgi 1. pasākuma un Eiropas augstākās izglītības veicināšanas pasākuma (3. pasākums) īstenošanai, būtu jāpieņem atbilstīgi Padomes Lēmumam 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (15). Pasākumi, kas vajadzīgi 2. pasākuma īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1085/2006, (EK) Nr. 1638/2006, (EK) Nr. 1905/2006, (EK) Nr. 1934/2006 un ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu un ĀKK un EK iekšējo nolīgumu. |
| --- | --- |

(20)

Ievērojot programmas akadēmiskās izcilības mērķus, pasākumi, kas vajadzīgi 1. pasākuma un Eiropas augstākās izglītības veicināšanas pasākuma (3. pasākums) īstenošanai, būtu jāpieņem atbilstīgi Padomes Lēmumam 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (15). Pasākumi, kas vajadzīgi 2. pasākuma īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1085/2006, (EK) Nr. 1638/2006, (EK) Nr. 1905/2006, (EK) Nr. 1934/2006 un ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu un ĀKK un EK iekšējo nolīgumu.

| (21) | Ņemot vērā to, ka piedāvātā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo ir neieciešami daudzpusīgi sakari, daudzpusēja mobilitāte un informācijas apmaiņa starp Kopienu un trešām valstīm, un to, ka minētās rīcības un pasākumu mēroga vai iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopienai var pieņemt pasākumus, saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā to, ka piedāvātā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo ir neieciešami daudzpusīgi sakari, daudzpusēja mobilitāte un informācijas apmaiņa starp Kopienu un trešām valstīm, un to, ka minētās rīcības un pasākumu mēroga vai iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopienai var pieņemt pasākumus, saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Programmas izveide

1.   Ar šo lēmumu izveido programmu Erasmus Mundus (turpmāk “programma”), kas vajadzīga, lai uzlabotu Eiropas augstākās izglītības kvalitāti un starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešajām valstīm, un lai atbalstītu trešo valstu attīstību augstākās izglītības jomā. Programmas īstenošanā jāņem vērā akadēmiskās izcilības mērķi un tās izmantotāju iespējami līdzsvarota ģeogrāfiskā pārstāvība.

2.   Programmu īsteno laika posmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. Tomēr sagatavošanās pasākumus, ieskaitot Komisijas lēmumus saskaņā ar 7. pantu, var īstenot no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas.

3.   Ar programmu atbalsta un papildina pasākumus, kas notiek dalībvalstīs vai ko veic dalībvalstis, pilnībā respektējot šo valstu atbildību par izglītības saturu un izglītības un apmācības sistēmu organizēšanu, kā arī kultūru un valodu daudzveidību.

2. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā:

| 1) | “augstākā izglītība” ir visu veidu studiju programmas vai studiju programmu cikli, mācības vai mācības pētniecības nolūkos pēc vidusskolas, ko attiecīga valsts kompetenta iestāde atzīst par valsts augstākās izglītības sistēmas sastāvdaļu; |
| --- | --- |

1)

“augstākā izglītība” ir visu veidu studiju programmas vai studiju programmu cikli, mācības vai mācības pētniecības nolūkos pēc vidusskolas, ko attiecīga valsts kompetenta iestāde atzīst par valsts augstākās izglītības sistēmas sastāvdaļu;

| 2) | “augstākā mācību iestāde” ir jebkura mācību iestāde, kas nodrošina augstāko izglītību un ko attiecīga valsts iestāde atzīst par augstākās izglītības sistēmas sastāvdaļu; |
| --- | --- |

2)

“augstākā mācību iestāde” ir jebkura mācību iestāde, kas nodrošina augstāko izglītību un ko attiecīga valsts iestāde atzīst par augstākās izglītības sistēmas sastāvdaļu;

| 3) | “pirmā akadēmiskā cikla students” ir jebkura persona, kas studē pirmā akadēmiskā cikla augstākās izglītības studiju programmā, un kura šīs programmas noslēgumā iegūs pirmo augstākās izglītības grādu; |
| --- | --- |

3)

“pirmā akadēmiskā cikla students” ir jebkura persona, kas studē pirmā akadēmiskā cikla augstākās izglītības studiju programmā, un kura šīs programmas noslēgumā iegūs pirmo augstākās izglītības grādu;

| 4) | “maģistra programmas students” (otrā akadēmiskā cikla students) ir persona, kas studē otrā akadēmiskā cikla augstākās izglītības studiju programmā un jau ir ieguvusi pirmo augstākās izglītības grādu vai kurai ir līdzvērtīga izglītība, kas atzīta atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei; |
| --- | --- |

4)

“maģistra programmas students” (otrā akadēmiskā cikla students) ir persona, kas studē otrā akadēmiskā cikla augstākās izglītības studiju programmā un jau ir ieguvusi pirmo augstākās izglītības grādu vai kurai ir līdzvērtīga izglītība, kas atzīta atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei;

| 5) | “doktora grāda kandidāts” (trešā akadēmiskā cikla kandidāts) ir pētnieks, kas uzsācis karjeru, kuras sākums ir diena, kad ir iegūts grāds, kas ļauj oficiāli sākt studijas doktorantūrā; |
| --- | --- |

5)

“doktora grāda kandidāts” (trešā akadēmiskā cikla kandidāts) ir pētnieks, kas uzsācis karjeru, kuras sākums ir diena, kad ir iegūts grāds, kas ļauj oficiāli sākt studijas doktorantūrā;

| 6) | “doktora grādu ieguvušais pētnieks” ir ikviens pieredzējis pētnieks, kuram ir piešķirts doktora grāds un kuram ir vismaz trīs gadu ilga pētnieciskā darba pieredze (pilna laika ekvivalents), ieskaitot izglītību pētniecībā kādā no pētniecības centriem, kas izveidoti atbilstīgi valstu tiesību aktiem un praksei, un šī izglītība ir iegūta pēc tam, kad viņam tika piešķirts grāds, kas oficiāli dod tiesības sākt studijas doktorantūrā, ko piedāvā augstākās izglītības iestāde; |
| --- | --- |

6)

“doktora grādu ieguvušais pētnieks” ir ikviens pieredzējis pētnieks, kuram ir piešķirts doktora grāds un kuram ir vismaz trīs gadu ilga pētnieciskā darba pieredze (pilna laika ekvivalents), ieskaitot izglītību pētniecībā kādā no pētniecības centriem, kas izveidoti atbilstīgi valstu tiesību aktiem un praksei, un šī izglītība ir iegūta pēc tam, kad viņam tika piešķirts grāds, kas oficiāli dod tiesības sākt studijas doktorantūrā, ko piedāvā augstākās izglītības iestāde;

| 7) | “augstskolas mācību spēks” ir persona ar ievērojamu akadēmiskā un/vai profesionālā darba pieredzi, kas lasa lekcijas vai veic pētījumus augstākās izglītības iestādē vai pētniecības centrā, kas izveidots atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei; |
| --- | --- |

7)

“augstskolas mācību spēks” ir persona ar ievērojamu akadēmiskā un/vai profesionālā darba pieredzi, kas lasa lekcijas vai veic pētījumus augstākās izglītības iestādē vai pētniecības centrā, kas izveidots atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei;

| 8) | “augstākās izglītības darbinieki” ir personas, kas saskaņā ar saviem pienākumiem ir tieši iesaistītas ar augstākās izglītības ieguvi saistītajā izglītības procesā; |
| --- | --- |

8)

“augstākās izglītības darbinieki” ir personas, kas saskaņā ar saviem pienākumiem ir tieši iesaistītas ar augstākās izglītības ieguvi saistītajā izglītības procesā;

| 9) | “Eiropas valsts” ir dalībvalsts vai valsts, kura piedalās programmā saskaņā ar 9. pantu. “Eiropas” attiecībā uz personu nozīmē jebkuras Eiropas valsts valstspiederīgo vai iedzīvotāju. “Eiropas” attiecībā uz iestādi nozīmē iestādi, kas atrodas kādā Eiropas valstī; |
| --- | --- |

9)

“Eiropas valsts” ir dalībvalsts vai valsts, kura piedalās programmā saskaņā ar 9. pantu. “Eiropas” attiecībā uz personu nozīmē jebkuras Eiropas valsts valstspiederīgo vai iedzīvotāju. “Eiropas” attiecībā uz iestādi nozīmē iestādi, kas atrodas kādā Eiropas valstī;

| 10) | “trešā valsts” ir valsts, kas nav Eiropas valsts. “Trešās valsts” attiecībā uz personu nozīmē personu, kas nav nevienas Eiropas valsts valstspiederīgais vai iedzīvotājs. “Trešās valsts” attiecībā uz iestādi nozīmē iestādi, kas neatrodas nevienā no Eiropas valstīm. Valstis, kas piedalās rīcības programmā mūžizglītības jomā, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1720/2006/EK (16), saistībā ar 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās rīcības programmas īstenošanu neuzskata par trešām valstīm; |
| --- | --- |

10)

“trešā valsts” ir valsts, kas nav Eiropas valsts. “Trešās valsts” attiecībā uz personu nozīmē personu, kas nav nevienas Eiropas valsts valstspiederīgais vai iedzīvotājs. “Trešās valsts” attiecībā uz iestādi nozīmē iestādi, kas neatrodas nevienā no Eiropas valstīm. Valstis, kas piedalās rīcības programmā mūžizglītības jomā, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1720/2006/EK (16), saistībā ar 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās rīcības programmas īstenošanu neuzskata par trešām valstīm;

| 11) | “maģistra studijas” (otrais akadēmiskais cikls) ir augstākās izglītības studiju otrā akadēmiskā cikla programma, kas seko pirmā grāda vai līdzvērtīga līmeņa izglītības iegūšanai un kuras noslēgumā tiek piešķirt maģistra grāds, ko piedāvā augstākās izglītības iestāde; |
| --- | --- |

11)

“maģistra studijas” (otrais akadēmiskais cikls) ir augstākās izglītības studiju otrā akadēmiskā cikla programma, kas seko pirmā grāda vai līdzvērtīga līmeņa izglītības iegūšanai un kuras noslēgumā tiek piešķirt maģistra grāds, ko piedāvā augstākās izglītības iestāde;

| 12) | “doktora studijas” (trešais akadēmiskais cikls) ir augstākās izglītības studiju programma, kas saistīta ar pētniecības darbu un kas seko augstākās izglītības grāda iegūšanai, un kuras noslēgumā tiek piešķirts doktora grāds, ko piedāvā augstākās izglītības iestāde vai pētniecības centrs, ja tas atbilst attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem un praksei; |
| --- | --- |

12)

“doktora studijas” (trešais akadēmiskais cikls) ir augstākās izglītības studiju programma, kas saistīta ar pētniecības darbu un kas seko augstākās izglītības grāda iegūšanai, un kuras noslēgumā tiek piešķirts doktora grāds, ko piedāvā augstākās izglītības iestāde vai pētniecības centrs, ja tas atbilst attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem un praksei;

| 13) | “mobilitāte” ir fiziska pārvietošanās uz citu valsti, lai studētu, gūtu darba pieredzi, veiktu pētniecības darbu, vai citu studiju vai docēšanas darbību, pētniecības darbu vai attiecīgu administratīvo darbību, kas katru reizi, kad tas ir iespējams, paredz sagatavošanas apmācību uzņēmējas valsts valodas apguvei; |
| --- | --- |

13)

“mobilitāte” ir fiziska pārvietošanās uz citu valsti, lai studētu, gūtu darba pieredzi, veiktu pētniecības darbu, vai citu studiju vai docēšanas darbību, pētniecības darbu vai attiecīgu administratīvo darbību, kas katru reizi, kad tas ir iespējams, paredz sagatavošanas apmācību uzņēmējas valsts valodas apguvei;

| 14) | “divkāršs vai daudzkārtējs grāds” ir divi vai vairāki nacionālie diplomi, ko piešķīrušas divas vai vairākas augstākās mācību iestādes un kas tiek oficiāli atzīti valstīs, kurās atrodas mācību iestādes, kas grādus ir piešķīrušas; |
| --- | --- |

14)

“divkāršs vai daudzkārtējs grāds” ir divi vai vairāki nacionālie diplomi, ko piešķīrušas divas vai vairākas augstākās mācību iestādes un kas tiek oficiāli atzīti valstīs, kurās atrodas mācību iestādes, kas grādus ir piešķīrušas;

| 15) | “kopīgs grāds” ir viens diploms, ko piešķīrušas vismaz divas augstākās mācību iestādes, kurās tiek piedāvāta integrēta programma, un kas tiek oficiāli atzīts valstīs, kurās atrodas mācību iestādes, kas grādus ir piešķīrušas; |
| --- | --- |

15)

“kopīgs grāds” ir viens diploms, ko piešķīrušas vismaz divas augstākās mācību iestādes, kurās tiek piedāvāta integrēta programma, un kas tiek oficiāli atzīts valstīs, kurās atrodas mācību iestādes, kas grādus ir piešķīrušas;

| 16) | “uzņēmums” ir publiskajā un privātajā sektorā ekonomiski aktīvs uzņēmums, neatkarīgi no tā lieluma, juridiskā statusa vai ekonomikas nozares, kurā tas darbojas, tostarp sociālās ekonomikas nozarē. |
| --- | --- |

16)

“uzņēmums” ir publiskajā un privātajā sektorā ekonomiski aktīvs uzņēmums, neatkarīgi no tā lieluma, juridiskā statusa vai ekonomikas nozares, kurā tas darbojas, tostarp sociālās ekonomikas nozarē.

3. pants

Programmas mērķi un īpašie uzdevumi

1.   Programmas mērķi ir sekmēt Eiropas augstāko izglītību, veicināt, paplašināt un uzlabot studentu karjeras iespējas, kā arī sekmēt kultūru savstarpēju sapratni, sadarbojoties ar trešām valstīm, atbilstīgi ES ārējās politikas mērķiem, lai labvēlīgi ietekmētu ilgtspējīgu trešo valstu attīstību augstākās izglītības jomā.

2.   Programmai ir šādi īpaši uzdevumi:

| a) | sekmēt augstākās izglītības iestāžu strukturētu sadarbību un veicināt augstas kvalitātes piedāvājumu augstākās izglītības jomā, radot noteiktu Eiropas pievienoto vērtību, kas pievilcīga Eiropas Savienībā un ārpus tās robežām, ar mērķi veidot izcilības centrus; |
| --- | --- |

a)

sekmēt augstākās izglītības iestāžu strukturētu sadarbību un veicināt augstas kvalitātes piedāvājumu augstākās izglītības jomā, radot noteiktu Eiropas pievienoto vērtību, kas pievilcīga Eiropas Savienībā un ārpus tās robežām, ar mērķi veidot izcilības centrus;

| b) | veicināt sabiedrību savstarpējo bagātināšanos, paaugstinot vīriešu un sieviešu kvalifikāciju, lai viņiem būtu piemērotas prasmes jo īpaši attiecībā uz darba tirgu, lai viņi būtu progresīvi domājoši cilvēki ar starptautisku pieredzi, veicinot trešo valstu talantīgāko studentu un augstskolu mācību spēku mobilitāti kvalifikācijas un/vai pieredzes gūšanai Eiropas Savienībā un Eiropas valstu talantīgāko studentu un augstskolu mācību spēku virzību uz trešām valstīm; |
| --- | --- |

b)

veicināt sabiedrību savstarpējo bagātināšanos, paaugstinot vīriešu un sieviešu kvalifikāciju, lai viņiem būtu piemērotas prasmes jo īpaši attiecībā uz darba tirgu, lai viņi būtu progresīvi domājoši cilvēki ar starptautisku pieredzi, veicinot trešo valstu talantīgāko studentu un augstskolu mācību spēku mobilitāti kvalifikācijas un/vai pieredzes gūšanai Eiropas Savienībā un Eiropas valstu talantīgāko studentu un augstskolu mācību spēku virzību uz trešām valstīm;

| c) | sekmēt cilvēkresursu un augstāko mācību iestāžu starptautiskās sadarbības spēju attīstību trešās valstīs, palielinot mobilitāti starp Eiropas Savienību un trešām valstīm; |
| --- | --- |

c)

sekmēt cilvēkresursu un augstāko mācību iestāžu starptautiskās sadarbības spēju attīstību trešās valstīs, palielinot mobilitāti starp Eiropas Savienību un trešām valstīm;

| d) | uzlabot Eiropas augstākās izglītības pieejamību un uzlabot tās atpazīstamību un ietekmi pasaulē, kā arī tās pievilcību trešo valstu pilsoņiem, kā arī Eiropas valstu valstspiederīgajiem. |
| --- | --- |

d)

uzlabot Eiropas augstākās izglītības pieejamību un uzlabot tās atpazīstamību un ietekmi pasaulē, kā arī tās pievilcību trešo valstu pilsoņiem, kā arī Eiropas valstu valstspiederīgajiem.

3.   Komisija nodrošina to, ka neviena trešās valsts valstspiederīgo vai Eiropas valsts valstspiederīgo grupa nav izstumta vai atstumta.

4. pants

Programmas pasākumi

1.   Programmas mērķus un īpašos uzdevumus, kas noteikti 3. pantā, sasniedz ar šādiem pasākumiem:

| a) | Pasākums Nr. 1: Erasmus Mundus (maģistra un doktora grāda studijas) kopīgās programmas, kas piedāvā izcilas akadēmiskās kvalitātes izglītību, tostarp studiju stipendiju sistēmu; |
| --- | --- |

a)

Pasākums Nr. 1: Erasmus Mundus (maģistra un doktora grāda studijas) kopīgās programmas, kas piedāvā izcilas akadēmiskās kvalitātes izglītību, tostarp studiju stipendiju sistēmu;

| b) | Pasākums Nr. 2: Erasmus Mundus partnerības starp Eiropas un trešo valstu augstākajām mācību iestādēm, kas būtu pamats strukturētai sadarbībai, apmaiņai un mobilitātei visos augstākās izglītības līmeņos, tostarp stipendiju sistēmā; |
| --- | --- |

b)

Pasākums Nr. 2: Erasmus Mundus partnerības starp Eiropas un trešo valstu augstākajām mācību iestādēm, kas būtu pamats strukturētai sadarbībai, apmaiņai un mobilitātei visos augstākās izglītības līmeņos, tostarp stipendiju sistēmā;

| c) | Pasākums Nr. 3: Eiropas augstākās izglītības popularizēšana, izmantojot pasākumus, kas veicinātu Eiropas valstu kā izglītības ieguves vietas un pasaules līmeņa izcilības centra pievilcību. |
| --- | --- |

c)

Pasākums Nr. 3: Eiropas augstākās izglītības popularizēšana, izmantojot pasākumus, kas veicinātu Eiropas valstu kā izglītības ieguves vietas un pasaules līmeņa izcilības centra pievilcību.

Šie pasākumi ir sīkāk izklāstīti pielikumā.

2.   Attiecībā uz 2. pasākumu šā lēmuma noteikumi attiecas tikai tādā mērā, ciktāl tie atbilst tiesību aktam, saskaņā ar kuru ir piešķirts finansējums atbilstīgi 12. panta 2. punktam.

3.   Var izmantot šādu pieeju veidus, vajadzības gadījumā tos apvienojot:

| a) | atbalsts tādu kopīgu augstas kvalitātes izglītības programmu un sadarbības tīklu attīstīšanai, kas veicina pieredzes un paraugprakses apmaiņu; |
| --- | --- |

a)

atbalsts tādu kopīgu augstas kvalitātes izglītības programmu un sadarbības tīklu attīstīšanai, kas veicina pieredzes un paraugprakses apmaiņu;

| b) | pastiprināts atbalsts to personu mobilitātei augstākās izglītības jomā, kuras izraudzītas, ievērojot akadēmiskās izcilības kritēriju, jo īpaši no trešām valstīm uz Eiropas valstīm, ievērojot līdztiesības principu starp vīriešiem un sievietēm un vēlmi panākt pēc iespējas līdzsvarotāku ģeogrāfisko pārstāvību, vienlaikus atvieglojot piekļuvi programmai saskaņā ar vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas principiem; |
| --- | --- |

b)

pastiprināts atbalsts to personu mobilitātei augstākās izglītības jomā, kuras izraudzītas, ievērojot akadēmiskās izcilības kritēriju, jo īpaši no trešām valstīm uz Eiropas valstīm, ievērojot līdztiesības principu starp vīriešiem un sievietēm un vēlmi panākt pēc iespējas līdzsvarotāku ģeogrāfisko pārstāvību, vienlaikus atvieglojot piekļuvi programmai saskaņā ar vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas principiem;

| c) | valodu prasmju iespējami plašāka veicināšana, piedāvājot studentiem iespēju apgūt vismaz divas no valodām, ko izmanto valstīs, kurās atrodas augstākās mācību iestādes, un izpratnes veicināšana par dažādām kultūrām; |
| --- | --- |

c)

valodu prasmju iespējami plašāka veicināšana, piedāvājot studentiem iespēju apgūt vismaz divas no valodām, ko izmanto valstīs, kurās atrodas augstākās mācību iestādes, un izpratnes veicināšana par dažādām kultūrām;

| d) | atbalsts izmēģinājuma projektiem, kuru pamatā ir partnerības ar ārēju dimensiju un kuri paredzēti, lai ieviestu jauninājumus augstākajā izglītībā un uzlabotu tās kvalitāti, jo īpaši atbalsts iespējai veicināt augstākās izglītības iestāžu un uzņēmēju partnerību; |
| --- | --- |

d)

atbalsts izmēģinājuma projektiem, kuru pamatā ir partnerības ar ārēju dimensiju un kuri paredzēti, lai ieviestu jauninājumus augstākajā izglītībā un uzlabotu tās kvalitāti, jo īpaši atbalsts iespējai veicināt augstākās izglītības iestāžu un uzņēmēju partnerību;

| e) | atbalsts augstākās izglītības virzienu un attīstības analizēšanai un paveiktā darba pārraudzīšanai starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

e)

atbalsts augstākās izglītības virzienu un attīstības analizēšanai un paveiktā darba pārraudzīšanai starptautiskā mērogā.

4.   Programmā ir paredzēti tehniskā atbalsta pasākumi, ieskaitot studijas, ekspertu sanāksmes, kā arī ar programmas mērķu sasniegšanu tieši saistīta informācija un publikācijas.

5.   Komisija nodrošina pēc iespējas plašāku informācijas izplatīšanu par programmas pasākumiem un attīstību, jo īpaši izmantojot Erasmus Mundus tīmekļa vietni.

6.   Šajā pantā izklāstītajiem pasākumiem Komisija var sniegt atbalstu pēc tam, kad izskatītas atbildes uz uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus un/vai uzaicinājumu uz konkursu. Attiecībā uz pasākumiem, kas veikti saistībā ar 4. punktu, Komisija vajadzības gadījumā var šos pasākumus veikt tieši saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002. Komisija par to regulāri informē Eiropas Parlamentu un šā lēmuma 8. panta 1. punktā minēto komiteju.

5. pants

Piekļuve programmai

Saskaņā ar nosacījumiem un īstenošanas pasākumiem, kas noteikti pielikumā, un ņemot vērā 2. pantā minētās definīcijas, programma ir vērsta uz:

| a) | augstākajām mācību iestādēm; |
| --- | --- |

a)

augstākajām mācību iestādēm;

| b) | visu līmeņu augstākās izglītības studentiem, tostarp doktora grāda kandidātiem; |
| --- | --- |

b)

visu līmeņu augstākās izglītības studentiem, tostarp doktora grāda kandidātiem;

| c) | doktora grādu ieguvušiem pētniekiem; |
| --- | --- |

c)

doktora grādu ieguvušiem pētniekiem;

| d) | augstskolu mācību spēkiem; |
| --- | --- |

d)

augstskolu mācību spēkiem;

| e) | augstākas izglītības darbiniekiem; |
| --- | --- |

e)

augstākas izglītības darbiniekiem;

| f) | citām publiskajām vai privātajām struktūrām, kas darbojas augstākās izglītības jomā atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei; |
| --- | --- |

f)

citām publiskajām vai privātajām struktūrām, kas darbojas augstākās izglītības jomā atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei;

| g) | uzņēmumiem; |
| --- | --- |

g)

uzņēmumiem;

| h) | pētniecības centriem. |
| --- | --- |

h)

pētniecības centriem.

6. pants

Komisijas un dalībvalstu uzdevumi

1.   Komisija:

| a) | nodrošina programmā ietverto Kopienas pasākumu efektīvu un pārredzamu īstenošanu atbilstīgi pielikumam, un attiecībā uz 2. pasākumu, atbilstīgi juridiskajiem instrumentiem, kas minēti 7. panta 1. punktā, kā arī saskaņā ar programmas mērķiem akadēmiskās izcilības jomā, izvēloties programmas dalībniekus; |
| --- | --- |

a)

nodrošina programmā ietverto Kopienas pasākumu efektīvu un pārredzamu īstenošanu atbilstīgi pielikumam, un attiecībā uz 2. pasākumu, atbilstīgi juridiskajiem instrumentiem, kas minēti 7. panta 1. punktā, kā arī saskaņā ar programmas mērķiem akadēmiskās izcilības jomā, izvēloties programmas dalībniekus;

| b) | ņem vērā dalībvalstu divpusējo sadarbību ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

b)

ņem vērā dalībvalstu divpusējo sadarbību ar trešām valstīm;

| c) | izmanto saskaņotību un vajadzības gadījumā izstrādā kopīgu rīcību ar citām Kopienas programmām un pasākumiem augstākās izglītības un pētniecības jomā; |
| --- | --- |

c)

izmanto saskaņotību un vajadzības gadījumā izstrādā kopīgu rīcību ar citām Kopienas programmām un pasākumiem augstākās izglītības un pētniecības jomā;

| d) | nosakot individuālas stipendiju bāzes likmes, nodrošina, ka tiek ņemta vērā iemaksas par mācību uzsākšanu līmenis un aplēstie mācību izdevumi; |
| --- | --- |

d)

nosakot individuālas stipendiju bāzes likmes, nodrošina, ka tiek ņemta vērā iemaksas par mācību uzsākšanu līmenis un aplēstie mācību izdevumi;

| e) | apspriežas ar attiecīgām Eiropas asociācijām un organizācijām augstākās izglītības jomā par jautājumiem, kas rodas programmas īstenošanas gaitā, un par tādu apspriežu rezultātiem informē 8. panta 1. punktā minēto komiteju; |
| --- | --- |

e)

apspriežas ar attiecīgām Eiropas asociācijām un organizācijām augstākās izglītības jomā par jautājumiem, kas rodas programmas īstenošanas gaitā, un par tādu apspriežu rezultātiem informē 8. panta 1. punktā minēto komiteju;

| f) | Komisija regulāri sniedz delegācijām attiecīgajās trešās valstīs noderīgu informāciju sabiedrībai par programmu. |
| --- | --- |

f)

Komisija regulāri sniedz delegācijām attiecīgajās trešās valstīs noderīgu informāciju sabiedrībai par programmu.

2.   Dalībvalstis:

| a) | veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu programmas efektīvu darbību dalībvalsts līmenī, iesaistot visas personas, kuras darbojas augstākās izglītības jomā atbilstīgi valsts praksei, un cenšas pieņemt atbilstošus pasākumus, ko varētu uzskatīt par vajadzīgiem, lai likvidētu ikvienu juridisku un administratīvu šķērsli, kas īpaši saistīti ar Eiropas valstu un trešo valstu apmaiņas programmām. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tās sniedz precīzu un skaidru informāciju studentiem un iestādēm, lai atvieglotu to līdzdalību programmā; |
| --- | --- |

a)

veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu programmas efektīvu darbību dalībvalsts līmenī, iesaistot visas personas, kuras darbojas augstākās izglītības jomā atbilstīgi valsts praksei, un cenšas pieņemt atbilstošus pasākumus, ko varētu uzskatīt par vajadzīgiem, lai likvidētu ikvienu juridisku un administratīvu šķērsli, kas īpaši saistīti ar Eiropas valstu un trešo valstu apmaiņas programmām. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tās sniedz precīzu un skaidru informāciju studentiem un iestādēm, lai atvieglotu to līdzdalību programmā;

| b) | izraugās atbilstīgas struktūras ciešai sadarbībai ar Komisiju; |
| --- | --- |

b)

izraugās atbilstīgas struktūras ciešai sadarbībai ar Komisiju;

| c) | veicina iespējamo saskaņotību ar citām Kopienas programmām un iespējamām līdzīgām valsts iniciatīvām, ko veic dalībvalsts līmenī. |
| --- | --- |

c)

veicina iespējamo saskaņotību ar citām Kopienas programmām un iespējamām līdzīgām valsts iniciatīvām, ko veic dalībvalsts līmenī.

3.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina:

| a) | atbilstīgu informāciju programmas atbalstīto pasākumu popularizēšanu un to īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

atbilstīgu informāciju programmas atbalstīto pasākumu popularizēšanu un to īstenošanu;

| b) | saskaņā ar programmu veikto pasākumu rezultātu izplatīšanu; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar programmu veikto pasākumu rezultātu izplatīšanu;

| c) | saziņas stratēģijas ar iespējamiem interesentiem Eiropas valstīs pilnveidošanu un partnerību starp universitātēm, sociālajiem partneriem un nevalstiskajām organizācijām sekmēšanu programmas attīstības nolūkā. |
| --- | --- |

c)

saziņas stratēģijas ar iespējamiem interesentiem Eiropas valstīs pilnveidošanu un partnerību starp universitātēm, sociālajiem partneriem un nevalstiskajām organizācijām sekmēšanu programmas attīstības nolūkā.

7. pants

Īstenošanas pasākumi

1.   Visus pasākumus, kas vajadzīgi 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā 2. pasākuma īstenošanai reglamentē procedūras, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 1085/2006, (EK) Nr. 1638/2006, (EK) Nr. 1905/2006 un (EK) Nr. 1934/2006, ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumā un ĀKK un EK iekšējā nolīgumā. Komisija regulāri informē 8. panta 1. punktā minēto komiteju par veiktajiem pasākumiem.

2.   Turpmāk minētos pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu programmu un citus pasākumus, ko paredz šis lēmums, pieņem saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto vadības procedūru atbilstīgi pielikumā noteiktajiem principiem, vispārējām vadlīnijām un atlases kritērijiem:

| a) | gada darba plānu, kurā norādītas prioritātes; |
| --- | --- |

a)

gada darba plānu, kurā norādītas prioritātes;

| b) | gada budžetu, līdzekļu sadalījumu pa dažādiem programmas pasākumiem un indikatīvas dotāciju summas; |
| --- | --- |

b)

gada budžetu, līdzekļu sadalījumu pa dažādiem programmas pasākumiem un indikatīvas dotāciju summas;

| c) | vispārējo programmas īstenošanas vadlīniju, tostarp atlases kritēriju, kas aprakstīti pielikumā, piemērošanas kārtību; |
| --- | --- |

c)

vispārējo programmas īstenošanas vadlīniju, tostarp atlases kritēriju, kas aprakstīti pielikumā, piemērošanas kārtību;

| d) | atlases procedūras, tostarp atlases komisijas sastāvu un reglamentu; |
| --- | --- |

d)

atlases procedūras, tostarp atlases komisijas sastāvu un reglamentu;

| e) | programmas uzraudzības un novērtēšanas, kā arī rezultātu izplatīšanas un nodošanas pasākumus. |
| --- | --- |

e)

programmas uzraudzības un novērtēšanas, kā arī rezultātu izplatīšanas un nodošanas pasākumus.

3.   Lēmumus par atlasi pieņem Komisija. Komisija, kura par to divu darba dienu laikā informē Eiropas Parlamentu un 8. panta 1. punktā minēto komiteju.

8. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir divi mēneši.

9. pants

Citu valstu līdzdalība programmā vienlīdzīgi ar dalībvalstīm

Programmā var piedalīties:

| a) | EBTA valstis, kas ir EEZ locekles, saskaņā ar EEZ līgumā noteiktajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

EBTA valstis, kas ir EEZ locekles, saskaņā ar EEZ līgumā noteiktajiem nosacījumiem;

| b) | kandidātvalstis, kuras īsteno pirmsiestāšanās stratēģiju, saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem un nosacījumiem, kuri paredzēti pamatnolīgumos, kas noslēgti ar šīm valstīm par viņu līdzdalību Kopienas programmās; |
| --- | --- |

b)

kandidātvalstis, kuras īsteno pirmsiestāšanās stratēģiju, saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem un nosacījumiem, kuri paredzēti pamatnolīgumos, kas noslēgti ar šīm valstīm par viņu līdzdalību Kopienas programmās;

| c) | Rietumbalkānu valstis saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem un nosacījumiem, kuri paredzēti pamatnolīgumos, kas noslēgti ar šīm valstīm par viņu līdzdalību Kopienas programmās; |
| --- | --- |

c)

Rietumbalkānu valstis saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem un nosacījumiem, kuri paredzēti pamatnolīgumos, kas noslēgti ar šīm valstīm par viņu līdzdalību Kopienas programmās;

| d) | Šveices Konfederācija ar nosacījumu, ka ar šo valsti ir noslēgts divpusējs nolīgums, kas paredz tās līdzdalību. |
| --- | --- |

d)

Šveices Konfederācija ar nosacījumu, ka ar šo valsti ir noslēgts divpusējs nolīgums, kas paredz tās līdzdalību.

10. pants

Horizontālie jautājumi

Īstenojot programmu, pienācīgi jārūpējas par to, lai tā pilnībā atbalstītu visaptverošu Kopienas stratēģiju pilnveidošanu, īpaši:

| a) | stiprinot Eiropas uz zināšanām balstītu ekonomiku un sabiedrību un sniedzot ieguldījumu jaunu darba vietu izveidē atbilstīgi Lisabonas stratēģijas mērķiem, kā arī veicinot Eiropas Savienības konkurētspēju pasaulē, tās ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi un lielāku sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

a)

stiprinot Eiropas uz zināšanām balstītu ekonomiku un sabiedrību un sniedzot ieguldījumu jaunu darba vietu izveidē atbilstīgi Lisabonas stratēģijas mērķiem, kā arī veicinot Eiropas Savienības konkurētspēju pasaulē, tās ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi un lielāku sociālo kohēziju;

| b) | veicinot kultūru, zināšanas un zinātību, lai daudzveidīgā Eiropa attīstītos mierīgi un ilgtspējīgi; |
| --- | --- |

b)

veicinot kultūru, zināšanas un zinātību, lai daudzveidīgā Eiropa attīstītos mierīgi un ilgtspējīgi;

| c) | veicinot apziņu par kultūru un valodu dažādības nozīmīgumu Eiropā un nepieciešamību cīnīties pret rasismu un ksenofobiju, kā arī sekmējot starpkultūru izglītību; |
| --- | --- |

c)

veicinot apziņu par kultūru un valodu dažādības nozīmīgumu Eiropā un nepieciešamību cīnīties pret rasismu un ksenofobiju, kā arī sekmējot starpkultūru izglītību;

| d) | veidojot priekšnosacījumus studentiem ar īpašām vajadzībām, īpaši atbalstot viņu integrāciju vispārējā augstākajā izglītībā un veicinot vienādas iespējas visiem; |
| --- | --- |

d)

veidojot priekšnosacījumus studentiem ar īpašām vajadzībām, īpaši atbalstot viņu integrāciju vispārējā augstākajā izglītībā un veicinot vienādas iespējas visiem;

| e) | veicinot vīriešu un sieviešu vienlīdzību un sniedzot ieguldījumu cīņā ar visa veida diskrimināciju dēļ dzimuma, rases, etniskās izcelsmes, reliģijas, ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas; |
| --- | --- |

e)

veicinot vīriešu un sieviešu vienlīdzību un sniedzot ieguldījumu cīņā ar visa veida diskrimināciju dēļ dzimuma, rases, etniskās izcelsmes, reliģijas, ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas;

| f) | veicinot trešo valstu attīstību. |
| --- | --- |

f)

veicinot trešo valstu attīstību.

11. pants

Saskanība un papildināmība ar citām politiskajām nostādnēm

1.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina vispārēju saskanību un papildināmību citiem attiecīgajiem Kopienas politikas virzieniem, tiesību aktiem un pasākumiem, īpaši ar Mūžizglītības programmu, Septīto pētniecības pamatprogrammu, attīstības politiku, ārējās sadarbības programmām, ĀKK asociatīvajiem nolīgumiem un Eiropas Trešo valstu piederīgo integrācijas fondu.

2.   Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un 8. panta 1. punktā minēto komiteju par Kopienas iniciatīvām attiecīgās jomās un nodrošina efektīvu saikni un attiecīgā gadījumā kopīgu rīcību saistībā ar šo programmu un tām programmām un pasākumiem augstākās izglītības jomā, ko veic, Kopienai sadarbojoties ar trešām valstīm, tostarp saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem, un ar kompetentām starptautiskajām organizācijām.

12. pants

Finansējums

1.   Lai īstenotu 1. un 3. pasākumu un 4. panta 4. punktā minētos saistītos tehniskā atbalsta pasākumus, paredzētā finanšu aploksne 2009.–2013. gadam ir EUR 493 690 000.

2.   Finanšu aploksne, kas paredzēta 2. pasākuma un 4. panta 4. punktā minēto saistīto tehnisko atbalsta pasākumu īstenošanai, 1. panta 2. punktā minētajam laikposmam ir noteikts saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kuras paredzētas Regulā (EK) Nr.1085/2006, (EK) Nr. 1638/2006, (EK) Nr. 1905/2006 un (EK) Nr. 1934/2006, kā arī ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumā un ĀKK un EK iekšējā nolīgumā.

3.   Gada apropriācijas atbilstīgi gada budžeta procedūrai apstiprina budžeta lēmējinstitūcija finanšu shēmas robežās.

13. pants

Uzraudzība un izvērtēšana

1.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm regulāri uzrauga šo programmu. Īstenojot programmu, izmanto programmas un iepriekšējās programmas uzraudzības un izvērtēšanas rezultātus. Šī uzraudzība ietver programmas dalībnieku ģeogrāfiskā sadalījuma analīzi attiecībā uz katru pasākumu un valsti, 3. punktā minētos ziņojumus un paziņojumus, kā arī īpašas darbības.

2.   Komisija regulāri izvērtē šo programmu, ņemot vērā 3. pantā noteiktos mērķus, programmas kopējo ietekmi un to, kā šīs programmas pasākumi papildina pasākumus, kas veikti saskaņā ar citiem attiecīgajiem Kopienas politikas virzieniem, tiesību aktiem un pasākumiem.

3.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai iesniedz:

| a) | līdz otrā gada 31. martam, kas seko programmā izveidoto jauno kursu faktiskajai uzsākšanai - starpposma izvērtējuma ziņojumu par sasniegtajiem rezultātiem un par programmas īstenošanas kvalitātes aspektiem; |
| --- | --- |

a)

līdz otrā gada 31. martam, kas seko programmā izveidoto jauno kursu faktiskajai uzsākšanai - starpposma izvērtējuma ziņojumu par sasniegtajiem rezultātiem un par programmas īstenošanas kvalitātes aspektiem;

| b) | līdz 2012. gada 30. janvārim – paziņojumu par šīs programmas turpināšanu; |
| --- | --- |

b)

līdz 2012. gada 30. janvārim – paziņojumu par šīs programmas turpināšanu;

| c) | līdz 2015. gada 31. decembrim – izvērtējuma ziņojumu par paveikto. |
| --- | --- |

c)

līdz 2015. gada 31. decembrim – izvērtējuma ziņojumu par paveikto.

14. pants

Pārejas noteikumi

1.   Pasākumus, kas sākti 2008. gada 31. decembrī vai pirms šā datuma, pamatojoties uz Lēmumu Nr. 2317/2003/EK, veic atbilstīgi minētā lēmuma noteikumiem, izņemot to, ka ar minēto lēmumu izveidoto komiteju aizstāj ar komiteju, kas minēta šā lēmuma 8. panta 1. punktā.

2.   Pasākumus, kas sākti 2008. gada 31. decembrī vai pirms šā datuma, pamatojoties uz 7. panta 1. punktā minētajos juridiskajos instrumentos noteiktajām procedūrām, veic atbilstīgi minēto instrumentu noteikumiem.

15. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2008. gada 16. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

B. LE MAIRE

---

(1)  OV C 204, 9.8.2008., 85. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2008. gada 16. decembra Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 345, 31.12.2003., 1. lpp.

3

(4)  OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.

4

(5)  OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.

5

(6)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

6

(7)  OV L 405, 30.12.2006., 41. lpp.

7

(8)  OV L 247, 9.9.2006., 32. lpp.

8

(9)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

9

(10)  OV L 97, 9.4.2008., 1. lpp.

10

(11)  OV C 303, 14.12.2007., 1. lpp.

11

(12)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

12

(13)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

13

(14)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

14

(15)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

15

(16)  OV L 327, 24.11.2006., 45. lpp.

16

---

PIELIKUMS

KOPIENAS PASĀKUMI (VISPĀRĒJĀS NOSTĀDNES UN ATLASES KRITĒRIJI), ATLASES PROCEDŪRAS UN FINANŠU NOTEIKUMI

Visi programmas pasākumi tiek īstenoti atbilstīgi vispārējām pamatnostādnēm un atlases kritērijiem, kas noteikti šajā pielikumā.

1. PASĀKUMS.   ERASMUS MUNDUS KOPĒJĀS PROGRAMMAS

A.   ERASMUS MUNDUS MAĢISTRA STUDIJU PROGRAMMA

1.   Kopiena atlasa izcilas akadēmiskas kvalitātes maģistra studiju programmas, kuras šajā programmā sauc par “Erasmus Mundus maģistra studiju programmu”.

2.   Šajā programmā Erasmus Mundus maģistra studiju programmas atbilst šādām vispārējām pamatnostādnēm un atlases kritērijiem:

| a) | tās aptver augstākās mācību iestādes vismaz trīs dažādās Eiropas valstīs; |
| --- | --- |

a)

tās aptver augstākās mācību iestādes vismaz trīs dažādās Eiropas valstīs;

| b) | tās var iesaistīt trešo valstu augstākās mācību iestādes vai citus atbilstīgus partnerus no trešām valstīm, piemēram, pētniecības centrus; |
| --- | --- |

b)

tās var iesaistīt trešo valstu augstākās mācību iestādes vai citus atbilstīgus partnerus no trešām valstīm, piemēram, pētniecības centrus;

| c) | tās īsteno studiju programmu, kas aptver studiju laiku vismaz divās no augstākās izglītības iestādēm, kas piedalās programmā atbilstīgi a) apakšpunktam; |
| --- | --- |

c)

tās īsteno studiju programmu, kas aptver studiju laiku vismaz divās no augstākās izglītības iestādēm, kas piedalās programmā atbilstīgi a) apakšpunktam;

| d) | tās atbilstīgos gadījumos veicina praksi studiju programmas ietvaros; |
| --- | --- |

d)

tās atbilstīgos gadījumos veicina praksi studiju programmas ietvaros;

| e) | tajās ir izveidoti mehānismi, kas ļauj atzīt mācību partneriestādēs pavadīto studiju laiku, pamatojoties uz Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmu vai uz veidu, kas ir saderīgs ar minēto sistēmu; |
| --- | --- |

e)

tajās ir izveidoti mehānismi, kas ļauj atzīt mācību partneriestādēs pavadīto studiju laiku, pamatojoties uz Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmu vai uz veidu, kas ir saderīgs ar minēto sistēmu;

| f) | tās noslēgumā dod iespēju iegūt kopīgu un/vai divkārtēju vai daudzkārtēju grādu, ko vienādi atzīst vai ir akreditējušas Eiropas valstis. Veicina programmas, kuru noslēgumā tiek iegūts kopīgs grāds; |
| --- | --- |

f)

tās noslēgumā dod iespēju iegūt kopīgu un/vai divkārtēju vai daudzkārtēju grādu, ko vienādi atzīst vai ir akreditējušas Eiropas valstis. Veicina programmas, kuru noslēgumā tiek iegūts kopīgs grāds;

| g) | tās izveido stingras pašnovērtējuma procedūras un piekrīt ārēju ekspertu (no Eiropas valstīm vai trešām valstīm) veiktai koleģiālai pārbaudei, lai nodrošinātu maģistra studiju programmas nemainīgi augstu kvalitāti; |
| --- | --- |

g)

tās izveido stingras pašnovērtējuma procedūras un piekrīt ārēju ekspertu (no Eiropas valstīm vai trešām valstīm) veiktai koleģiālai pārbaudei, lai nodrošinātu maģistra studiju programmas nemainīgi augstu kvalitāti;

| h) | tās rezervē noteiktu minimālo skaitu vietu studentiem no trešām valstīm un uzņem studentus, kuriem piešķirts finansiāls atbalsts saskaņā ar programmu; |
| --- | --- |

h)

tās rezervē noteiktu minimālo skaitu vietu studentiem no trešām valstīm un uzņem studentus, kuriem piešķirts finansiāls atbalsts saskaņā ar programmu;

| i) | tām ir noteikti kopīgi, pārredzami uzņemšanas nosacījumi, kuros pienācīga nozīme, inter alia, ir piešķirta dzimumu līdztiesības un vienlīdzības jautājumiem un kuri veicina piekļuvi saskaņā ar iespēju vienlīdzības un nediskriminācijas principiem; |
| --- | --- |

i)

tām ir noteikti kopīgi, pārredzami uzņemšanas nosacījumi, kuros pienācīga nozīme, inter alia, ir piešķirta dzimumu līdztiesības un vienlīdzības jautājumiem un kuri veicina piekļuvi saskaņā ar iespēju vienlīdzības un nediskriminācijas principiem;

| j) | tās brīvi izvēlas noteikt vai nenoteikt mācību maksu, ņemot vērā valsts tiesību aktus un vienošanos starp saistītajām iestādēm, kas minētas a) un b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

j)

tās brīvi izvēlas noteikt vai nenoteikt mācību maksu, ņemot vērā valsts tiesību aktus un vienošanos starp saistītajām iestādēm, kas minētas a) un b) apakšpunktā;

| k) | tās piekrīt ievērot noteikumus par stipendiātu (studentu un augstskolu mācību spēki) atlases procedūru; |
| --- | --- |

k)

tās piekrīt ievērot noteikumus par stipendiātu (studentu un augstskolu mācību spēki) atlases procedūru;

| l) | tās nodrošina atbilstošus pasākumus, lai atvieglotu Eiropas valstu un trešo valstu studentu piekļuvi un uzņemšanu (informācijas sniegšana, izmitināšana, palīdzība vīzas saņemšanai utt.). Komisija regulāri informē savas delegācijas attiecīgajās trešās valstīs par visiem jaunākajiem noteikumiem attiecībā uz programmu; |
| --- | --- |

l)

tās nodrošina atbilstošus pasākumus, lai atvieglotu Eiropas valstu un trešo valstu studentu piekļuvi un uzņemšanu (informācijas sniegšana, izmitināšana, palīdzība vīzas saņemšanai utt.). Komisija regulāri informē savas delegācijas attiecīgajās trešās valstīs par visiem jaunākajiem noteikumiem attiecībā uz programmu;

| m) | neierobežojot mācību valodu, tās paredz izmantot vismaz divas Eiropas valodas, kurās runā dalībvalstīs, kur atrodas Erasmus Mundus maģistra studiju programmu piedāvājošās augstākās mācību iestādes, un pēc vajadzības piedāvā sagatavošanas valodu apmācību un palīdzību studentiem, jo īpaši valodu kursos, ko organizē attiecīgās mācību iestādes. |
| --- | --- |

m)

neierobežojot mācību valodu, tās paredz izmantot vismaz divas Eiropas valodas, kurās runā dalībvalstīs, kur atrodas Erasmus Mundus maģistra studiju programmu piedāvājošās augstākās mācību iestādes, un pēc vajadzības piedāvā sagatavošanas valodu apmācību un palīdzību studentiem, jo īpaši valodu kursos, ko organizē attiecīgās mācību iestādes.

3.   Erasmus Mundus maģistra studiju programma jāizvēlas uz pieciem gadiem, un šo izvēli ik gadu atjauno, izmantojot procedūru, kuras pamatā ir darba pārskata iesniegšana.

4.   Iepriekšējās 2004.–2008. gada Erasmus Mundus programmas ietvaros izvēlētās Erasmus Mundus maģistra studiju programmas turpinās darboties 1. pasākuma ietvaros līdz tā laika beigām, kuram tās tika izvēlētas, un tiks ik gadu atjaunotas, izmantojot procedūru, kuras pamatā ir darba pārskata sniegšana.

B.   ERASMUS MUNDUS DOKTORA STUDIJU PROGRAMMA

1.   Kopiena atlasa izcilas akadēmiskās kvalitātes doktora studiju programmas, kuras šajā programmā sauc par “Erasmus Mundus doktora studiju programmām”.

2.   Šajā programmā Erasmus Mundus doktora studiju programmas atbilst šādām pamatnostādnēm un atlases kritērijiem:

| a) | tās aptver vismaz triju dažādu Eiropas valstu augstākās mācību iestādes un vajadzības gadījumā citus atbilstīgus partnerus, lai nodrošinātu jauninājumus un nodarbinātību; |
| --- | --- |

a)

tās aptver vismaz triju dažādu Eiropas valstu augstākās mācību iestādes un vajadzības gadījumā citus atbilstīgus partnerus, lai nodrošinātu jauninājumus un nodarbinātību;

| b) | tās var iesaistīt trešo valstu augstākās mācību iestādes vai citus atbilstīgus partnerus no trešām valstīm, piemēram, pētniecības centrus; |
| --- | --- |

b)

tās var iesaistīt trešo valstu augstākās mācību iestādes vai citus atbilstīgus partnerus no trešām valstīm, piemēram, pētniecības centrus;

| c) | tās īsteno doktora studiju programmu, kurā paredzēts studiju laiks vismaz divās no a) apakšpunktā minētajām augstākās izglītības iestādēm, kas piedalās programmā; |
| --- | --- |

c)

tās īsteno doktora studiju programmu, kurā paredzēts studiju laiks vismaz divās no a) apakšpunktā minētajām augstākās izglītības iestādēm, kas piedalās programmā;

| d) | tās veicina praksi doktora studiju programmas ietvaros, kā arī universitāšu darbinieku un uzņēmēju partnerību; |
| --- | --- |

d)

tās veicina praksi doktora studiju programmas ietvaros, kā arī universitāšu darbinieku un uzņēmēju partnerību;

| e) | tām izveidoti mehānismi, kas ļauj atzīt mācību partneriestādēs pavadīto studiju un pētniecības laiku; |
| --- | --- |

e)

tām izveidoti mehānismi, kas ļauj atzīt mācību partneriestādēs pavadīto studiju un pētniecības laiku;

| f) | tās noslēgumā dod iespēju iegūt kopēju un/vai divkārtēju vai daudzkārtēju grādu, ko atzīst vai ir akreditējušas Eiropas valstis. Veicina programmas, kuru noslēgumā tiek iegūts kopīgs grāds; |
| --- | --- |

f)

tās noslēgumā dod iespēju iegūt kopēju un/vai divkārtēju vai daudzkārtēju grādu, ko atzīst vai ir akreditējušas Eiropas valstis. Veicina programmas, kuru noslēgumā tiek iegūts kopīgs grāds;

| g) | tās izveido stingras pašnovērtējuma procedūras un piekrīt ārēju ekspertu (no Eiropas valstīm vai trešām valstīm, bet kuri strādā Eiropas valstīs) veiktai koleģiālai pārbaudei, lai nodrošinātu doktora studiju programmas nemainīgi augstu kvalitāti; |
| --- | --- |

g)

tās izveido stingras pašnovērtējuma procedūras un piekrīt ārēju ekspertu (no Eiropas valstīm vai trešām valstīm, bet kuri strādā Eiropas valstīs) veiktai koleģiālai pārbaudei, lai nodrošinātu doktora studiju programmas nemainīgi augstu kvalitāti;

| h) | tās rezervē noteiktu minimālo skaitu vietu doktora grāda kandidātiem no Eiropas valstīm un trešām valstīm un uzņem kandidātus, kuriem piešķirts finansiāls atbalsts saskaņā ar programmu; |
| --- | --- |

h)

tās rezervē noteiktu minimālo skaitu vietu doktora grāda kandidātiem no Eiropas valstīm un trešām valstīm un uzņem kandidātus, kuriem piešķirts finansiāls atbalsts saskaņā ar programmu;

| i) | tām ir noteikti kopīgi, pārredzami uzņemšanas nosacījumi, kuros pienācīga nozīme, inter alia, ir piešķirta dzimumu līdztiesības jautājumiem un vienlīdzības jautājumiem un veicina piekļuvi saskaņā ar iespēju vienlīdzības un nediskriminācijas principiem; |
| --- | --- |

i)

tām ir noteikti kopīgi, pārredzami uzņemšanas nosacījumi, kuros pienācīga nozīme, inter alia, ir piešķirta dzimumu līdztiesības jautājumiem un vienlīdzības jautājumiem un veicina piekļuvi saskaņā ar iespēju vienlīdzības un nediskriminācijas principiem;

| j) | tās brīvi izvēlas noteikt vai nenoteikt mācību maksu, ņemot vērā valsts tiesību aktus un vienošanos starp saistītajām iestādēm, kas minētas a) un b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

j)

tās brīvi izvēlas noteikt vai nenoteikt mācību maksu, ņemot vērā valsts tiesību aktus un vienošanos starp saistītajām iestādēm, kas minētas a) un b) apakšpunktā;

| k) | tās piekrīt ievērot noteikumus, ko piemēro doktora grāda kandidātu atlases procedūrai; |
| --- | --- |

k)

tās piekrīt ievērot noteikumus, ko piemēro doktora grāda kandidātu atlases procedūrai;

| l) | tās nodrošina atbilstošus pasākumus, lai atvieglotu Eiropas valstu un trešo valstu doktorantu piekļuvi un uzņemšanu (informācijas sniegšana, izmitināšana, palīdzība vīzas saņemšanai utt.); |
| --- | --- |

l)

tās nodrošina atbilstošus pasākumus, lai atvieglotu Eiropas valstu un trešo valstu doktorantu piekļuvi un uzņemšanu (informācijas sniegšana, izmitināšana, palīdzība vīzas saņemšanai utt.);

| m) | kā alternatīvu studiju stipendijai tās var piedāvāt darba līgumu slēgšanas iespējas ar doktora grāda kandidātu, ja to atļauj attiecīgās valsts tiesību akti; |
| --- | --- |

m)

kā alternatīvu studiju stipendijai tās var piedāvāt darba līgumu slēgšanas iespējas ar doktora grāda kandidātu, ja to atļauj attiecīgās valsts tiesību akti;

| n) | neierobežojot mācību valodu, tās paredz izmantot vismaz divas Eiropas valodas, kurās runā dalībvalstīs, kur atrodas Erasmus Mundus doktora studiju programmu piedāvājošās augstākās mācību iestādes, un pēc vajadzības piedāvā sagatavošanas valodu apmācību un palīdzību studentiem, jo īpaši valodu kursos, ko organizē attiecīgās mācību iestādes. |
| --- | --- |

n)

neierobežojot mācību valodu, tās paredz izmantot vismaz divas Eiropas valodas, kurās runā dalībvalstīs, kur atrodas Erasmus Mundus doktora studiju programmu piedāvājošās augstākās mācību iestādes, un pēc vajadzības piedāvā sagatavošanas valodu apmācību un palīdzību studentiem, jo īpaši valodu kursos, ko organizē attiecīgās mācību iestādes.

3.   Erasmus Mundus doktora studiju programma jāizvēlas uz pieciem gadiem, un šo izvēli ik gadu atjauno, izmantojot procedūru, kuras pamatā ir darba pārskata iesniegšana. Šajā posmā var iekļaut gadu ilgus sagatavošanās pasākumus pirms doktora grāda kandidātu uzņemšanas.

C.   STIPENDIJAS

1.   Kopiena var piešķirt stipendijas trešo valstu un Eiropas valstu maģistra programmu studentiem un doktora grāda kandidātiem visam studiju laikam, kā arī īstermiņa stipendijas Eiropas valstu vai trešo valstu augstskolu mācību spēkiem. Lai programmu padarītu pievilcīgāku trešo valstu valstspiederīgajiem, summas, ko visam studiju laikam piešķirs trešo valstu maģistra grāda studentiem un doktora grāda kandidātiem (A kategorijas stipendijas), būs lielākas nekā studentiem un doktora grāda kandidātiem no Eiropas (B kategorijas stipendijas).

| a) | Kopiena var piešķirt A kategorijas stipendijas visam studiju laikam trešo valstu maģistra studiju programmu studentiem un doktora grāda kandidātiem, kuri konkursa kārtā ir uzņemti Erasmus Mundus maģistra studiju programmās un Erasmus Mundus doktora studiju programmās. Šīs stipendijas piešķir studijām Erasmus Mundus maģistra studiju programmā vai Erasmus Mundus doktora studiju programmā iesaistītajās Eiropas valstu augstākajās mācību iestādēs. A kategorijas stipendijas nepiešķir trešo valstu studentiem, kas pēdējos piecos gados kopumā ilgāk nekā 12 mēnešus ir veikuši galvenās darbības (studijas, darbu, utt.) kādā Eiropas valstī. |
| --- | --- |

a)

Kopiena var piešķirt A kategorijas stipendijas visam studiju laikam trešo valstu maģistra studiju programmu studentiem un doktora grāda kandidātiem, kuri konkursa kārtā ir uzņemti Erasmus Mundus maģistra studiju programmās un Erasmus Mundus doktora studiju programmās. Šīs stipendijas piešķir studijām Erasmus Mundus maģistra studiju programmā vai Erasmus Mundus doktora studiju programmā iesaistītajās Eiropas valstu augstākajās mācību iestādēs. A kategorijas stipendijas nepiešķir trešo valstu studentiem, kas pēdējos piecos gados kopumā ilgāk nekā 12 mēnešus ir veikuši galvenās darbības (studijas, darbu, utt.) kādā Eiropas valstī.

| b) | Kopiena var piešķirt B kategorijas stipendijas visam studiju laikam Eiropas valstu maģistra studiju programmu studentiem un doktora grāda kandidātiem, kuri, savstarpēji konkurējot, ir uzņemti Erasmus Mundus maģistra studiju programmās un Erasmus Mundus doktora studiju programmās. Šīs stipendijas piešķir studijām Erasmus Mundus maģistra studiju programmā vai Erasmus Mundus doktora studiju programmā iesaistītajās Eiropas valstu augstākās izglītības iestādēs. B kategorijas stipendijas var piešķirt trešo valstu studentiem, kuri nevar pretendēt uz A kategorijas stipendijām. |
| --- | --- |

b)

Kopiena var piešķirt B kategorijas stipendijas visam studiju laikam Eiropas valstu maģistra studiju programmu studentiem un doktora grāda kandidātiem, kuri, savstarpēji konkurējot, ir uzņemti Erasmus Mundus maģistra studiju programmās un Erasmus Mundus doktora studiju programmās. Šīs stipendijas piešķir studijām Erasmus Mundus maģistra studiju programmā vai Erasmus Mundus doktora studiju programmā iesaistītajās Eiropas valstu augstākās izglītības iestādēs. B kategorijas stipendijas var piešķirt trešo valstu studentiem, kuri nevar pretendēt uz A kategorijas stipendijām.

| c) | Kopiena var piešķirt īslaicīgas stipendijas trešo valstu augstskolu mācību spēkiem, kas ir viesmācībspēki Erasmus Mundus maģistra studiju programmās, lai veiktu docēšanas vai pētniecības uzdevumus un zinātnisku darbu Eiropas augstākās izglītības iestādēs, kas piedāvā Erasmus Mundus maģistra studiju programmas. |
| --- | --- |

c)

Kopiena var piešķirt īslaicīgas stipendijas trešo valstu augstskolu mācību spēkiem, kas ir viesmācībspēki Erasmus Mundus maģistra studiju programmās, lai veiktu docēšanas vai pētniecības uzdevumus un zinātnisku darbu Eiropas augstākās izglītības iestādēs, kas piedāvā Erasmus Mundus maģistra studiju programmas.

| d) | Kopiena var piešķirt īslaicīgas stipendijas Eiropas valstu augstskolu mācību spēkiem, kas ir viesmācībspēki trešo valstu augstākās izglītības iestāžu Erasmus Mundus maģistra studiju programmās, lai veiktu docēšanas vai pētniecības uzdevumus un zinātnisku darbu trešo valstu augstākās izglītības iestādēs, kas piedāvā Erasmus Mundus maģistra studiju programmas. |
| --- | --- |

d)

Kopiena var piešķirt īslaicīgas stipendijas Eiropas valstu augstskolu mācību spēkiem, kas ir viesmācībspēki trešo valstu augstākās izglītības iestāžu Erasmus Mundus maģistra studiju programmās, lai veiktu docēšanas vai pētniecības uzdevumus un zinātnisku darbu trešo valstu augstākās izglītības iestādēs, kas piedāvā Erasmus Mundus maģistra studiju programmas.

| e) | Kopiena garantē, ka ir noteikti un tiek piemēroti pārredzami kritēriji stipendiju piešķiršanai un ka tajos inter alia ir ņemti vērā arī iespēju vienlīdzības un nediskriminācijas principi. |
| --- | --- |

e)

Kopiena garantē, ka ir noteikti un tiek piemēroti pārredzami kritēriji stipendiju piešķiršanai un ka tajos inter alia ir ņemti vērā arī iespēju vienlīdzības un nediskriminācijas principi.

2.   Stipendijas piešķir 2. pantā noteiktajiem Eiropas un trešo valstu maģistra studiju programmu studentiem un doktora grāda kandidātiem, kā arī augstskolu mācību spēkiem.

3.   Studentus, kuriem piešķirta stipendija, informē par augtāko mācību iestādi, kurā jāuzsāk studijas, tiklīdz ir pieņemts lēmums par stipendijas piešķiršanu.

4.   Personas, kas ir saņēmušas Erasmus Mundus maģistra studiju programmu stipendiju, ir tiesīgas saņemt stipendiju arī studijām Erasmus Mundus doktora studiju programmās.

5.   Komisija pieņem pasākumus, lai nodrošinātu to, ka neviena personu finansiālu atbalstu vienam un tam pašam mērķim nesaņem no vairākām Kopienas programmām. Īpaši personas, kas saņēmušas Erasmus Mundus stipendiju, nav tiesīgas saņemt Erasmus atbalstu tādai pašai Erasmus Mundus maģistra studiju programmai vai doktora studiju programmai Mūžizglītības programmas ietvaros. Tāpat personas, kuras ir saņēmušas atbalstu īpašajā programmā “Cilvēki” (Marijas Kirī vārdā nosauktie pasākumi), kas iekļauta EK Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (1), nav tiesīgas saņemt Erasmus Mundus atbalstu tam pašam studiju vai pētniecības darba laikam.

2. PASĀKUMS.   ERASMUS MUNDUS PARTNERĪBA

1.   Kopiena izvēlas augstas akadēmiskās kvalitātes partnerības, kuras šajā programmā sauc par “Erasmus Mundus partnerībām”. Tās cenšas sasniegt un atbilst 3. pantā minētajiem mērķiem un īpašajiem uzdevumiem tiktāl, ciktāl tie atbilst finansējuma juridiskajam pamatam.

2.   Programmas mērķu sasniegšanai un atbilstīgi finansējuma juridiskajam pamatam “Erasmus Mundus partnerības:”

| a) | aptver vismaz piecas augstākās mācību iestādes ne mazāk kā trīs dažādās Eiropas valstīs un vairākas augstākās mācību iestādes konkrētās trešās valstīs, kas nepiedalās Mūžizglītības programmā un kas tiek noteiktas gada uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

a)

aptver vismaz piecas augstākās mācību iestādes ne mazāk kā trīs dažādās Eiropas valstīs un vairākas augstākās mācību iestādes konkrētās trešās valstīs, kas nepiedalās Mūžizglītības programmā un kas tiek noteiktas gada uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus;

| b) | īsteno partnerību kā zinātības pārneses pamatu; |
| --- | --- |

b)

īsteno partnerību kā zinātības pārneses pamatu;

| c) | organizē to studentu apmaiņu, kas atlasīti pēc akadēmiskās izcilības kritērijiem visos augstākās izglītības līmeņos (no pirmā akadēmiskā cikla līdz pēcdoktorantūras studiju līmenim), augstskolu mācību spēku un augstāko mācību iestāžu personāla apmaiņu uz dažāda ilguma mobilitātes posmiem, ieskaitot prakses iespējas uz noteiktu laiku; |
| --- | --- |

c)

organizē to studentu apmaiņu, kas atlasīti pēc akadēmiskās izcilības kritērijiem visos augstākās izglītības līmeņos (no pirmā akadēmiskā cikla līdz pēcdoktorantūras studiju līmenim), augstskolu mācību spēku un augstāko mācību iestāžu personāla apmaiņu uz dažāda ilguma mobilitātes posmiem, ieskaitot prakses iespējas uz noteiktu laiku;

| d) | izveido mehānismus, kas ļauj savstarpēji atzīt mācību partneriestādēs pavadīto studiju un pētniecības laiku, pamatojoties uz Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmu vai uz veidu, kas ir saderīgs ar minēto sistēmu, kā arī uz trešo valstu atbilstīgām sistēmām; |
| --- | --- |

d)

izveido mehānismus, kas ļauj savstarpēji atzīt mācību partneriestādēs pavadīto studiju un pētniecības laiku, pamatojoties uz Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmu vai uz veidu, kas ir saderīgs ar minēto sistēmu, kā arī uz trešo valstu atbilstīgām sistēmām;

| e) | izmanto Erasmus programmā izstrādātus mobilitātes instrumentus, piemēram, iepriekšējo studiju atzīšanu, studiju līgumu un atzīmju lapas izrakstu; |
| --- | --- |

e)

izmanto Erasmus programmā izstrādātus mobilitātes instrumentus, piemēram, iepriekšējo studiju atzīšanu, studiju līgumu un atzīmju lapas izrakstu;

| f) | nosaka pārredzamus mobilitātes dotāciju piešķiršanas nosacījumus, kuros nozīme ir piešķirta, inter alia, dzimumu līdztiesības un vienlīdzības jautājumiem, valodu spējām, un kas atvieglo piekļuvi saskaņā ar iespēju vienlīdzības un nediskriminācijas principiem; |
| --- | --- |

f)

nosaka pārredzamus mobilitātes dotāciju piešķiršanas nosacījumus, kuros nozīme ir piešķirta, inter alia, dzimumu līdztiesības un vienlīdzības jautājumiem, valodu spējām, un kas atvieglo piekļuvi saskaņā ar iespēju vienlīdzības un nediskriminācijas principiem;

| g) | piekrīt ievērot noteikumus par stipendiātu (studentu, augstskolu mācību spēku, augstāko izglītības iestāžu personāla) atlases procedūru; |
| --- | --- |

g)

piekrīt ievērot noteikumus par stipendiātu (studentu, augstskolu mācību spēku, augstāko izglītības iestāžu personāla) atlases procedūru;

| h) | nosaka atbilstīgus pasākumus, kas atvieglo Eiropas valstu un trešo valstu studentu, augstskolu mācību spēku un augstāko izglītības iestāžu personāla piekļuvi un uzņemšanu (iespējas iegūt informāciju, izmitināšana, palīdzība vīzu saņemšanai utt.); |
| --- | --- |

h)

nosaka atbilstīgus pasākumus, kas atvieglo Eiropas valstu un trešo valstu studentu, augstskolu mācību spēku un augstāko izglītības iestāžu personāla piekļuvi un uzņemšanu (iespējas iegūt informāciju, izmitināšana, palīdzība vīzu saņemšanai utt.);

| i) | neierobežojot mācību valodu, paredz izmantot vismaz divas Eiropas valodas, kurās runā dalībvalstīs, kur atrodas augstākās mācību iestādes, kas iesaistītas Erasmus Mundus partnerībās, un pēc vajadzības paredz sagatavošanas valodu apmācību un palīdzību stipendiātiem, jo īpaši valodu kursos, ko organizē attiecīgās mācību iestādes; |
| --- | --- |

i)

neierobežojot mācību valodu, paredz izmantot vismaz divas Eiropas valodas, kurās runā dalībvalstīs, kur atrodas augstākās mācību iestādes, kas iesaistītas Erasmus Mundus partnerībās, un pēc vajadzības paredz sagatavošanas valodu apmācību un palīdzību stipendiātiem, jo īpaši valodu kursos, ko organizē attiecīgās mācību iestādes;

| j) | īsteno citus partnerības pasākumus, piemēram, divkārša grāda piešķiršana, kopīga mācību satura veidošana, labas prakses pārnese utt.; |
| --- | --- |

j)

īsteno citus partnerības pasākumus, piemēram, divkārša grāda piešķiršana, kopīga mācību satura veidošana, labas prakses pārnese utt.;

| k) | ja pasākumus finansē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006 vai ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu, izveido mehānismus, lai nodrošinātu, ka jaunattīstības valstu valstspiederīgie pēc studiju vai pētnieciskā darba beigām atgriežas savās izcelsmes valstīs, lai varētu sniegt ieguldījumu šīs valsts ekonomiskajā attīstībā un labklājībā. |
| --- | --- |

k)

ja pasākumus finansē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006 vai ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu, izveido mehānismus, lai nodrošinātu, ka jaunattīstības valstu valstspiederīgie pēc studiju vai pētnieciskā darba beigām atgriežas savās izcelsmes valstīs, lai varētu sniegt ieguldījumu šīs valsts ekonomiskajā attīstībā un labklājībā.

3.   Komisija, ar savu delegāciju starpniecību apspriedusies ar kompetentajām iestādēm trešās valstīs, nosaka nacionālās un reģionālās prioritātes atbilstīgi konkrētās(-o) partnerībā iesaistītās(-o) trešās(-o) valsts(-u) vajadzībām.

4.   Erasmus Mundus partnerības jāizvēlas uz trim gadiem, un šo izvēli ik gadu atjauno, izmantojot procedūru, kuras pamatā ir darba pārskata iesniegšana.

5.   Stipendijas piešķir 2. pantā minētajiem Eiropas un trešo valstu studentiem un augstskolu mācību spēkiem.

6.   Piešķirot stipendijas 2. pasākuma ietvaros, Komisija atbalsta grupas, kas atrodas nelabvēlīgā sociāli ekonomiskajā stāvoklī un neaizsargātās iedzīvotāju grupas, nekaitējot 2. punkta f) apakšpunktā noteiktajiem pārskatāmības nosacījumiem.

7.   Komisija pieņem pasākumus, lai nodrošinātu to, ka neviena personu finansiālu atbalstu vienam un tam pašam mērķim nesaņem no vairākām Kopienas programmām. Īpaši personas, kas saņēmušas Erasmus Mundus stipendiju, nav tiesīgas saņemt Erasmus atbalstu tām pašam Erasmus Mundus mobilitātes posmam Mūžizglītības programmas ietvaros. Tāpat personas, kuras ir saņēmušas atbalstu iepriekšminētajā īpašajā programmā “Cilvēki”, nav tiesīgas saņemt Erasmus Mundus atbalstu tam pašam studiju vai pētniecības darba laikam.

8.   Erasmus Mundus Ārējās sadarbības ietvarā (bijušais 2. pasākuma nosaukums) izvēlētās Erasmus Mundus partnerības turpinās darboties šā pasākuma ietvaros līdz tā laika beigām, kuram tās tika izvēlētas, un tiks ik gadu atjaunotas, izmantojot vienkāršotu procedūru, kuras pamatā ir darba pārskata iesniegšana.

3. PASĀKUMS.   EIROPAS AUGSTĀKĀS IZGLĪTĪBAS PIEVILCĪBAS VEICINĀŠANA

1.   Ar 3. pasākumu Kopiena var atbalstīt darbības, kuru mērķis ir veicināt Eiropas augstākās izglītības pievilcību, profilu un tās atpazīstamību un pieejamību. Darbības palīdz sasniegt programmas mērķus, un tās ir saistītas ar visu augstākās izglītības aspektu starptautisko dimensiju, piemēram, popularizēšana, pieejamība, kvalitātes nodrošināšana, kredītpunktu atzīšana, Eiropā iegūtas kvalifikācijas atzīšana ārvalstīs un kvalifikācijas savstarpēja atzīšana ar trešām valstīm, mācību programmas izstrāde, mobilitāte un pakalpojumu kvalitāte utt. Pasākumi var aptvert programmas un tās rezultātu popularizēšanu.

2.   Iestādes, kas var tikt uzņemtas programmā atbilstīgi 5. panta f) apakšpunktam, var būt publiskas vai privātas struktūras, kas darbojas augstākās izglītības jomā. Darbības veic grupās, kurās ietilpst organizācijas no vismaz trim dažādām Eiropas valstīm un var ietilpt organizācijas no trešām valstīm.

3.   Darbības (kas var būt konferences, semināri, darba semināri, pētījumi, analītiski pasākumi, eksperimentāli projekti, godalgas, starptautiskie tīkli, publicējama materiāla izstrāde, informācijas un komunikāciju tehnoloģijas līdzekļu izstrāde, u.c.) var veikt jebkurā vietā pasaulē. Komisija nodrošina iespējami labāku informācijas izplatīšanu par programmas pasākumiem un attīstību, jo īpaši izmantojot daudzvalodu informācijas portālu Erasmus Mundus, kuram jābūt skaidrākam un pieejamākam.

4.   Ar veicināšanas darbībām tiecas veidot saikni starp augstāko izglītību un pētniecību, starp augstāko izglītību un privāto sektoru Eiropas valstīs un trešās valstīs, un pēc iespējas izmantot varbūtējo sinerģiju.

5.   Saskaņota sabiedrības informēšanas politika, kuru valstu kompetentās iestādes īsteno, sadarbojoties ar augstskolām, kuras piedalās programmā. Šīs politikas mērķis ir savlaicīgi sniegt savlaicīgu un pilnīgu informāciju, kā arī skaidrojumu par nepieciešamajām procedūrām, galveno prioritāti joprojām dodot nepietiekami pārstāvētiem reģioniem.

6.   Cenšoties veicināt programmu un izplatīt tās rezultātus valstu un pasaules mērogā, Kopiena attiecīgā gadījumā var atbalstīt saskaņā ar 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu izraudzītās struktūras.

7.   Kopiena atbalsta absolventu asociāciju, kurā ietilpst visi Erasmus Mundus maģistra un doktora studiju programmu beigušie studenti (no trešām valstīm un no Eiropas).

TEHNISKĀ NODROŠINĀJUMA PASĀKUMI

No programmas kopējā finanšu aploksnes drīkst finansēt arī izdevumus, kas saistīti ar ekspertiem, izpildaģentūru, esošām dalībvalstu kompetentajām iestādēm un vajadzības gadījumā cita veida tehnisko palīdzību, kas Komisijai var būt vajadzīga, lai īstenotu šo programmu. To skaitā pārsvarā ir pētījumi, sanāksmes, informējošas darbības, publikācijas, izdevumi par informācijas apmaiņai paredzētiem informātikas tīkliem un visi citi izdevumi, kas vajadzīgi tieši, lai īstenotu programmu un sasniegtu tās mērķus.

ATLASES PROCEDŪRAS

Minētajās procedūrās ņem vērā šādus noteikumus:

| a) | saskaņā ar 1. pasākumu iesniegto priekšlikumu atlasi veic Komisija, kurai palīdz atlases komisija, kuras priekšsēdētāju tā ievēlē pati un kuras sastāvā ir akadēmisko aprindu autoritātes, kas pārstāv augstākās izglītības daudzveidību Eiropas Savienībā. Atlases komisija nodrošina to, ka Erasmus Mundus maģistra studiju programmas un doktora studiju programmas atbilst visaugstākajai akadēmiskajai kvalitātei, vienlaikus ņemot vērā to, ka ģeogrāfiskajai pārstāvībai jābūt iespējami līdzsvarotai. Programmas darbības laikā tiecas panākt līdzsvarotu pārstāvību dažādās studiju jomās. Komisija organizē, ka visus atbilstošos priekšlikumus pirms to iesniegšanas atlases komisijai neatkarīgi augstskolu mācību spēki novērtē Eiropas līmenī. Katrai Erasmus Mundus maģistra studiju programmai un doktora studiju programmai piešķir noteiktu stipendiju skaitu, kuras izraudzītajām personām piešķir struktūra (vai struktūras), kura vada maģistra studiju un doktora studiju programmu. Maģistra studiju programmas studentu, doktora grāda kandidātu un augstskolu mācību spēku atlasi pēc akadēmiskās izcilības kritērija, apspriedušās ar Komisiju, veic iestādes, kuras piedalās Erasmus Mundus maģistra studiju programmās un doktora studiju programmās. Lai gan 1. pasākums paredzēts galvenokārt trešo valstu studentiem, tas ir atvērts arī Eiropas studentiem. Erasmus Mundus maģistra studiju programmu un doktora studiju programmu atlases procedūras paredz apspriešanos ar struktūrām, kas izraudzītas saskaņā ar 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar 1. pasākumu iesniegto priekšlikumu atlasi veic Komisija, kurai palīdz atlases komisija, kuras priekšsēdētāju tā ievēlē pati un kuras sastāvā ir akadēmisko aprindu autoritātes, kas pārstāv augstākās izglītības daudzveidību Eiropas Savienībā. Atlases komisija nodrošina to, ka Erasmus Mundus maģistra studiju programmas un doktora studiju programmas atbilst visaugstākajai akadēmiskajai kvalitātei, vienlaikus ņemot vērā to, ka ģeogrāfiskajai pārstāvībai jābūt iespējami līdzsvarotai. Programmas darbības laikā tiecas panākt līdzsvarotu pārstāvību dažādās studiju jomās. Komisija organizē, ka visus atbilstošos priekšlikumus pirms to iesniegšanas atlases komisijai neatkarīgi augstskolu mācību spēki novērtē Eiropas līmenī. Katrai Erasmus Mundus maģistra studiju programmai un doktora studiju programmai piešķir noteiktu stipendiju skaitu, kuras izraudzītajām personām piešķir struktūra (vai struktūras), kura vada maģistra studiju un doktora studiju programmu. Maģistra studiju programmas studentu, doktora grāda kandidātu un augstskolu mācību spēku atlasi pēc akadēmiskās izcilības kritērija, apspriedušās ar Komisiju, veic iestādes, kuras piedalās Erasmus Mundus maģistra studiju programmās un doktora studiju programmās. Lai gan 1. pasākums paredzēts galvenokārt trešo valstu studentiem, tas ir atvērts arī Eiropas studentiem. Erasmus Mundus maģistra studiju programmu un doktora studiju programmu atlases procedūras paredz apspriešanos ar struktūrām, kas izraudzītas saskaņā ar 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu;

| b) | saskaņā ar 2. pasākumu iesniegto priekšlikumu atlasi veic Komisija atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1085/2006, (EK) Nr. 1638/2006, (EK) Nr. 1905/2006 un (EK) Nr. 1934/2006, kā arī ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumam un ĀKK un EK iekšējam nolīgumam;
  Neierobežojot pirmajā daļā minētos regulu un nolīgumu noteikumus, Komisija turklāt nodrošina, ka Erasmus Mundus partnerības priekšlikumi atbilst visaugstākās akadēmiskās kvalitātes standartiem un līdzsvarotas ģeogrāfiskās pārstāvības kritērijam. Studentu un augstskolu mācībspēku atlasi pēc apspriedes ar Komisiju, ievērojot akadēmiskās izcilības kritēriju, veic iestādes, kuras piedalās partnerībā. Pasākums ir paredzēts galvenokārt studentiem no trešām valstīm. Tomēr, lai sekmētu savstarpēju bagātināšanos, mobilitātē jāiekļauj arī Eiropas valstu valstspiederīgie; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar 2. pasākumu iesniegto priekšlikumu atlasi veic Komisija atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1085/2006, (EK) Nr. 1638/2006, (EK) Nr. 1905/2006 un (EK) Nr. 1934/2006, kā arī ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumam un ĀKK un EK iekšējam nolīgumam;

Neierobežojot pirmajā daļā minētos regulu un nolīgumu noteikumus, Komisija turklāt nodrošina, ka Erasmus Mundus partnerības priekšlikumi atbilst visaugstākās akadēmiskās kvalitātes standartiem un līdzsvarotas ģeogrāfiskās pārstāvības kritērijam. Studentu un augstskolu mācībspēku atlasi pēc apspriedes ar Komisiju, ievērojot akadēmiskās izcilības kritēriju, veic iestādes, kuras piedalās partnerībā. Pasākums ir paredzēts galvenokārt studentiem no trešām valstīm. Tomēr, lai sekmētu savstarpēju bagātināšanos, mobilitātē jāiekļauj arī Eiropas valstu valstspiederīgie;

| c) | saskaņā ar 3. pasākumu iesniegto priekšlikumu atlasi veic Komisija; |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar 3. pasākumu iesniegto priekšlikumu atlasi veic Komisija;

| d) | Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un 8. panta 1. punktā minēto komiteju par veiktajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

d)

Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un 8. panta 1. punktā minēto komiteju par veiktajiem pasākumiem.

FINANŠU NOTEIKUMI

1.   Vienotās noteiktās likmes finansējums, vienības izmaksas apmērs un godalgas.

Kā noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 181. panta 1. punktā, attiecībā uz visiem 4. pantā minētajiem pasākumiem var izmantot vienotās noteiktās likmes finansējumu un/vai vienības izmaksas apmēru.

Saskaņā ar dotāciju nolīgumu vienotās noteiktās likmes finansējumus vienam partnerim var būt līdz 25 000 EUR. Tos var apvienot līdz 100 000 EUR un/vai izmantot kopā ar vienības izmaksu apmēru.

Komisija var piešķirt godalgas saistībā ar programmas ietvaros sāktajiem pasākumiem.

2.   Partnerattiecību nolīgumi

Ja programmas pasākumi saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 163. pantu tiek atbalstīti ar līdzdalības pamatnolīgumu dotācijām, attiecīgās partnerības var atlasīt un finansēt piecu gadu periodā, un atjaunot, piemērojot vienkāršotu procedūru.

3.   Valsts augstākās izglītības mācību iestādes un organizācijas

Komisija pieņem, ka visām dalībvalstu norādītajām augstākajām mācību iestādēm un organizācijām, kuras pēdējos divos gados vairāk kā 50 % no gada ienākumiem ir saņēmušas no publiskiem finansējuma avotiem vai kuras kontrolē publiskās struktūras vai to pārstāvji, ir pietiekami finanšu, profesionālie un administratīvie resursi, kā arī vajadzīgā finansiālā stabilitāte, lai īstenotu programmas projektus; tām neprasa iesniegt papildu dokumentāciju, lai to pierādītu. Šādas iestādes vai organizācijas var atbrīvot no prasības par revīziju atbilstīgi Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 173. panta 4. punkta piektajai daļai.

4.   Pieteikumu iesniedzēju profesionālā kompetence un kvalifikācijas

Komisija var lemt saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 176. panta 2. punktu, ka konkrētām saņēmēju kategorijām ir vajadzīgās profesionālās zināšanas un kvalifikācija, lai izpildītu piedāvāto pasākumu vai darba programmu.

5.   Krāpšanas novēršanas noteikumi

Saskaņā ar 7. pantu pieņemtie Komisijas lēmumi, no tiem izrietošie līgumi un nolīgumi, kā arī nolīgumi ar iesaistītajām trešām valstīm īpaši nosaka Komisijas (vai cita tās pilnvarota pārstāvja) pārraudzību un finanšu kontroli, ko tostarp veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un inspekciju (vajadzības gadījumā uz vietas) veic Revīzijas palāta.

Dotācijas saņēmējs nodrošina, ka attiecīgā gadījumā Komisijai ir pieejami organizācijas partneru vai locekļu valdījumā esoši apliecinošie dokumenti.

Par dotāciju izmantošanu Komisija var veikt revīziju tās darbinieku izpildījumā vai izvēlēties kvalificētu iestādi ārpus tās. Šādas revīzijas var veikt visā vienošanās spēkā esamības laikā un piecu gadu laikā pēc projekta noslēguma dienas. Ja nepieciešams, revīzijas rezultāti var kalpot par pamatu Komisijas pieņemtiem lēmumiem par līdzekļu atmaksāšanu.

Komisijas darbiniekiem un ārpus komisijas pilnvarotiem darbiniekiem jābūt atbilstošām piekļuves tiesībām, it īpaši līdzekļu saņēmēju birojiem un visai informācijai, ieskaitot informāciju elektroniskā formātā, kas nepieciešama, lai veiktu šādas revīzijas.

Revīzijas palātai un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai ir tādas pašas tiesības, it īpaši piekļuves, kā Komisijai.

Papildus šīs programmas ietvaros Komisija var veikt pārbaudes un inspekcijas uz vietas saskaņā ar Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (2).

Saskaņā ar šo lēmumu finansēto Kopienas darbību sakarā pārkāpums, kas noteikts 1. panta 2. punktā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (3), nozīmē Kopienas tiesību aktu normas vai līgumsaistību pārkāpumu, ko rada kāda saimnieciskās darbības subjekta rīcība vai nolaidība, kas kaitē vai varētu kaitēt Eiropas Savienības budžetam vai tās pārvaldītiem piešķīrumiem, veicot nepamatotus izdevumus.

---

(1)  OV L 54, 22.2.2007., 91. lpp.

(2)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

(3)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 19.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/99 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/99

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 8. decembris),

ar ko no Kopienas finansējuma izslēdz atsevišķus dalībvalstu izdevumus, kurus tās attiecinājušas uz Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) Garantiju nodaļu un uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7820)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, portugāļu, slovēņu, somu, spāņu un zviedru valodā)

(2008/960/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1258/1999 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (2) un jo īpaši tās 31. pantu,

apspriedusies ar Lauksaimniecības fondu komiteju,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 7. panta 4. punktu Regulā (EK) Nr. 1258/1999 un 31. pantu Regulā (EK) Nr. 1290/2005 Komisijai jāveic vajadzīgās pārbaudes, jāpaziņo dalībvalstīm šo pārbaužu rezultāti, jāņem vērā dalībvalstu apsvērumi, jāsasauc divpusējas apspriedes, lai panāktu vienošanos ar attiecīgajām dalībvalstīm, un oficiāli jāpaziņo tām savi secinājumi. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 7. panta 4. punktu Regulā (EK) Nr. 1258/1999 un 31. pantu Regulā (EK) Nr. 1290/2005 Komisijai jāveic vajadzīgās pārbaudes, jāpaziņo dalībvalstīm šo pārbaužu rezultāti, jāņem vērā dalībvalstu apsvērumi, jāsasauc divpusējas apspriedes, lai panāktu vienošanos ar attiecīgajām dalībvalstīm, un oficiāli jāpaziņo tām savi secinājumi.

| (2) | Dalībvalstīm ir bijusi iespēja pieprasīt saskaņošanas procedūras uzsākšanu. Atsevišķos gadījumos šī iespēja ir izmantota, un Komisija ir izskatījusi procedūras rezultātā sagatavoto ziņojumu. |
| --- | --- |

(2)

Dalībvalstīm ir bijusi iespēja pieprasīt saskaņošanas procedūras uzsākšanu. Atsevišķos gadījumos šī iespēja ir izmantota, un Komisija ir izskatījusi procedūras rezultātā sagatavoto ziņojumu.

| (3) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1258/1999 un Regulu (EK) Nr. 1290/2005 finansēt drīkst vienīgi lauksaimniecības izdevumus, kas veikti, nepārkāpjot Kopienas noteikumus. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1258/1999 un Regulu (EK) Nr. 1290/2005 finansēt drīkst vienīgi lauksaimniecības izdevumus, kas veikti, nepārkāpjot Kopienas noteikumus.

| (4) | Ņemot vērā veiktās pārbaudes, divpusējo apspriežu rezultātus un saskaņošanas procedūras, atklājās, ka daļa no dalībvalstu deklarētajiem izdevumiem neatbilst šai prasībai, un tāpēc tos nevar finansēt no ELVGF Garantiju nodaļas un no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda, turpmāk “ELGF”. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā veiktās pārbaudes, divpusējo apspriežu rezultātus un saskaņošanas procedūras, atklājās, ka daļa no dalībvalstu deklarētajiem izdevumiem neatbilst šai prasībai, un tāpēc tos nevar finansēt no ELVGF Garantiju nodaļas un no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda, turpmāk “ELGF”.

| (5) | Ir jānorāda summas, kuras nevar finansēt no ELVGF Garantiju nodaļas un no ELGF. Šīs summas nav saistītas ar izdevumiem, kas radušies vairāk nekā divdesmit četrus mēnešus pirms Komisijas rakstveida ziņojuma dalībvalstīm par veikto pārbaužu rezultātiem. |
| --- | --- |

(5)

Ir jānorāda summas, kuras nevar finansēt no ELVGF Garantiju nodaļas un no ELGF. Šīs summas nav saistītas ar izdevumiem, kas radušies vairāk nekā divdesmit četrus mēnešus pirms Komisijas rakstveida ziņojuma dalībvalstīm par veikto pārbaužu rezultātiem.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētajos gadījumos to summu novērtējumu, kuras paredzēts izslēgt no finansējuma sakarā ar to neatbilstību Kopienas noteikumiem, Komisija dalībvalstīm darīja zināmu attiecīgajā kopsavilkuma ziņojumā. |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētajos gadījumos to summu novērtējumu, kuras paredzēts izslēgt no finansējuma sakarā ar to neatbilstību Kopienas noteikumiem, Komisija dalībvalstīm darīja zināmu attiecīgajā kopsavilkuma ziņojumā.

| (7) | Šis lēmums neskar finansiāla rakstura secinājumus, ko Komisija varētu izdarīt saistībā ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem tādās lietās par šā lēmuma tematu, kuru izskatīšana 2008. gada 11. septembrī vēl nebija pabeigta, |
| --- | --- |

(7)

Šis lēmums neskar finansiāla rakstura secinājumus, ko Komisija varētu izdarīt saistībā ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem tādās lietās par šā lēmuma tematu, kuru izskatīšana 2008. gada 11. septembrī vēl nebija pabeigta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pielikumā uzskaitītos dalībvalstu akreditēto maksājumu aģentūru izdevumus, kas deklarēti, tos attiecinot uz ELVGF Garantiju nodaļu vai uz ELGF, izslēdz no Kopienas finansējuma, jo tie neatbilst Kopienas noteikumiem.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei, Francijas Republikai, Grieķijas Republikai, Igaunijas Republikai, Īrijai, Itālijas Republikai, Kipras Republikai, Latvijas Republikai, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei, Nīderlandes Karalistei, Portugāles Republikai, Slovēnijas Republikai, Somijas Republikai, Spānijas Karalistei un Zviedrijas Karalistei.

Briselē, 2008. gada 8. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 103. lpp.

1

(2)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

budžeta postenis 6 7 0 1

| DV | Pasākums | FG | Korekcijas iemesls | Veids | % | Valūta | Summa | Jau veiktie atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CY | Finanšu revīzija – novēloti maksājumi | 2005 | Maksājumu termiņu neievērošana | vienreizējs | | EUR | – 307 476,09 | 0,00 | – 307 476,09 |
| CY | Finanšu revīzija – novēloti maksājumi | 2007 | Maksājumu termiņu neievērošana | vienreizējs | | EUR | –15 492,01 | 0,00 | –15 492,01 |
| KOPĀ CY | – 322 968,10 | 0,00 | – 322 968,10 |
| DK | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2007 | Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana | vienreizējs | | EUR | –5 152,13 | –5 152,13 | 0,00 |
| DK | Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa | 2003 | Trūkumi, veicot pārbaudes uz vietas | likme | 2,00 | DKK | – 259 091,35 | 0,00 | – 259 091,35 |
| DK | Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa | 2003 | Neatbilstīgi maksājumi lauksaimniekiem, kuriem ir mazāk par 10 piemaksu tiesībām, sankciju nepiemērošana | vienreizējs | | DKK | –36 000,00 | 0,00 | –36 000,00 |
| DK | Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa | 2003 | Neatbilstīgi maksājumi lauksaimniekiem, kuriem ir mazāk par 10 piemaksu tiesībām, sankciju nepiemērošana | vienreizējs | | DKK | –5 470,00 | 0,00 | –5 470,00 |
| DK | Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa | 2004 | Trūkumi, veicot pārbaudes uz vietas | likme | 2,00 | DKK | – 260 526,93 | 0,00 | – 260 526,93 |
| DK | Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa | 2004 | Neatbilstīgi maksājumi lauksaimniekiem, kuriem ir mazāk par 10 piemaksu tiesībām, sankciju nepiemērošana | vienreizējs | | DKK | –7 953,00 | 0,00 | –7 953,00 |
| DK | Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa | 2005 | Trūkumi, veicot pārbaudes uz vietas | likme | 2,00 | DKK | – 251 525,26 | 0,00 | – 251 525,27 |
| DK | Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa | 2005 | Neatbilstīgi maksājumi lauksaimniekiem, kuriem ir mazāk par 10 piemaksu tiesībām | vienreizējs | | DKK | –6 876,00 | 0,00 | –6 876,00 |
| DK | Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa | 2006 | Trūkumi, veicot pārbaudes uz vietas | likme | 2,00 | DKK | –1 113,18 | 0,00 | –1 113,18 |
| KOPĀ DK (EUR) | –5 152,13 | –5 152,13 | 0,00 |
| KOPĀ DK (DKK) | – 828 555,71 | 0,00 | – 828 555,73 |
| EE | Tiešie maksājumi | 2005 | LLVA jautājumu kontroles trūkums | likme | 5,00 | EUR | –53 048,53 | 0,00 | –53 048,53 |
| EE | Tiešie maksājumi | 2005 | Novēlota zemesgabalu identificēšana un atbilstības kontrole; nepamatotas tolerances piemērošana | vienreizējs | | EUR | –8 354,58 | 0,00 | –8 354,58 |
| KOPĀ EE | –61 403,11 | 0,00 | –61 403,11 |
| ES | Finanšu revīzija – novēloti maksājumi | 2007 | Maksājumu termiņu neievērošana | vienreizējs | | EUR | –2 841 217,50 | –2 841 217,50 | 0,00 |
| ES | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2006 | Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana | vienreizējs | | EUR | –12 065,99 | 0,00 | –12 065,99 |
| ES | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2007 | Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana | vienreizējs | | EUR | 2 414 475,70 | 2 414 475,70 | 0,00 |
| ES | Augļi un dārzeņi – persiku un bumbieru pārstrāde | 2006 | Trūkumi saistībā ar ziņošanu par daudzumiem | vienreizējs | | EUR | – 344 930,75 | 0,00 | – 344 930,75 |
| ES | Cukura intervences krājumi | 2006 | Kļūdaina deklarēšana e-Faudit sistēmā | vienreizējs | | EUR | – 393 000,00 | 0,00 | – 393 000,00 |
| ES | LA Garantiju nodaļa – papildu pasākumi (ar platībām nesaistīti pasākumi) | 2005 | Nepilnības galvenajās un papildu kontrolēs | likme | 2,00 | EUR | –3 595,00 | 0,00 | –3 595,00 |
| ES | LA Garantiju nodaļa – papildu pasākumi (ar platībām nesaistīti pasākumi) | 2006 | Nepilnības galvenajās un papildu kontrolēs | likme | 2,00 | EUR | – 207 884,00 | 0,00 | – 207 884,00 |
| ES | LA Garantiju nodaļa – papildu pasākumi (ar platībām nesaistīti pasākumi) | 2006 | Nepilnības galvenajās un papildu kontrolēs | likme | 5,00 | EUR | – 288 357,00 | 0,00 | – 288 357,00 |
| ES | LA Garantiju nodaļa – papildu pasākumi (ar platībām saistīti pasākumi) | 2004 | Salīdzinošās pārbaudes ar IAKS nav oficiāli reglamentētas, nepilnības administratīvo pārbaužu pārraudzībā | likme | 5,00 | EUR | –14 615,00 | 0,00 | –14 615,00 |
| ES | LA Garantiju nodaļa – papildu pasākumi (ar platībām saistīti pasākumi) | 2005 | Salīdzinošās pārbaudes ar IAKS nav oficiāli reglamentētas, nepilnības administratīvo pārbaužu pārraudzībā | likme | 5,00 | EUR | –30 439,00 | 0,00 | –30 439,00 |
| KOPĀ ES | –1 721 628,54 | – 426 741,80 | –1 294 886,74 |
| FI | Finanšu revīzija – novēloti maksājumi | 2007 | Maksājumu termiņu neievērošana | vienreizējs | | EUR | –42 506,38 | –42 506,38 | 0,00 |
| FI | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2007 | Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana | vienreizējs | | EUR | –1 726 188,56 | –1 726 188,56 | 0,00 |
| FI | Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa | 2004 | Neatbilstīgi maksājumi | vienreizējs | | EUR | – 339,95 | 0,00 | – 339,95 |
| FI | Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa | 2004 | Trūkumi ganāmpulka reģistrā, apliecinājuma dokumentu kontroles trūkumi un nepiemērots laiks pārbaudēm uz vietas | likme | 2,00 | EUR | –27 247,15 | 0,00 | –27 247,15 |
| FI | Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa | 2005 | Neatbilstīgi maksājumi | vienreizējs | | EUR | –32,84 | 0,00 | –32,84 |
| FI | Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa | 2005 | Trūkumi ganāmpulka reģistrā, apliecinājuma dokumentu kontroles trūkumi un nepiemērots laiks pārbaudēm uz vietas | likme | 2,00 | EUR | –28 736,83 | 0,00 | –28 736,83 |
| FI | Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa | 2006 | Neatbilstīgi maksājumi | vienreizējs | | EUR | – 531,54 | 0,00 | – 531,54 |
| FI | Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa | 2006 | Trūkumi ganāmpulka reģistrā, apliecinājuma dokumentu kontroles trūkumi un nepiemērots laiks pārbaudēm uz vietas | likme | 2,00 | EUR | –28 844,64 | 0,00 | –28 844,64 |
| KOPĀ FI | –1 854 427,90 | –1 768 694,94 | –85 732,96 |
| FR | Vīns – pārstrukturēšana | 2001 | Kompensācija pēc Komisijas Lēmuma 2005/579/EK atcelšanas ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu lietā T-370/05 | vienreizējs | | EUR | 1 865 093,29 | 0,00 | 1 865 093,29 |
| FR | Vīns – pārstrukturēšana | 2002 | Kompensācija pēc Komisijas Lēmuma 2005/579/EK atcelšanas ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu lietā T-370/05 | vienreizējs | | EUR | 7 090 032,97 | 0,00 | 7 090 032,97 |
| FR | Vīns – pārstrukturēšana | 2003 | Kompensācija pēc Komisijas Lēmuma 2005/579/EK atcelšanas ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu lietā T-370/05 | vienreizējs | | EUR | 4 563 995,79 | 0,00 | 4 563 995,79 |
| FR | Finanšu revīzija – novēloti maksājumi | 2007 | Maksājumu termiņu neievērošana | vienreizējs | | EUR | –68 057,71 | –68 057,71 | 0,00 |
| FR | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2007 | Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana | vienreizējs | | EUR | 6 570 774,75 | 6 570 774,75 | 0,00 |
| FR | Augļi un dārzeņi – rieksti (citi pasākumi) | 2005 | Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana | vienreizējs | | EUR | – 103 178,78 | 0,00 | – 103 178,78 |
| FR | Augļi un dārzeņi – rieksti (citi pasākumi) | 2006 | Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana | vienreizējs | | EUR | –20 217,77 | 0,00 | –20 217,77 |
| FR | Augļi un dārzeņi – darbības fondi | 2002 | Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana | vienreizējs | | EUR | –59 992,28 | 0,00 | –59 992,28 |
| FR | Augļi un dārzeņi – darbības fondi | 2003 | Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana | vienreizējs | | EUR | – 679 369,40 | 0,00 | – 679 369,40 |
| FR | Augļi un dārzeņi – darbības fondi | 2004 | Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana | vienreizējs | | EUR | –1 027 984,81 | 0,00 | –1 027 984,81 |
| FR | Augļi un dārzeņi – darbības fondi | 2004 | Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana | likme | 5,00 | EUR | –1 304 495,63 | 0,00 | –1 304 495,63 |
| FR | Augļi un dārzeņi – darbības fondi | 2005 | Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana | vienreizējs | | EUR | –19 291 685,69 | 0,00 | –19 291 685,69 |
| FR | Augļi un dārzeņi – darbības fondi | 2005 | Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana | likme | 5,00 | EUR | –1 572 466,41 | 0,00 | –1 572 466,41 |
| FR | Augļi un dārzeņi – darbības fondi | 2005 | Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana | likme | 10,00 | EUR | –44 313,03 | 0,00 | –44 313,03 |
| FR | Augļi un dārzeņi – darbības fondi | 2006 | Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana | vienreizējs | | EUR | –16 287 142,74 | 0,00 | –16 287 142,74 |
| FR | Augļi un dārzeņi – darbības fondi | 2006 | Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana | likme | 5,00 | EUR | –1 195 302,78 | 0,00 | –1 195 302,78 |
| FR | Augļi un dārzeņi – darbības fondi | 2006 | Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana | likme | 10,00 | EUR | –35 982,74 | 0,00 | –35 982,74 |
| FR | Augļi un dārzeņi – ražotāju grupas | 2005 | Nav ievēroti daži atzīšanas kritēriji | likme | 10,00 | EUR | – 110 942,38 | 0,00 | – 110 942,38 |
| FR | Augļi un dārzeņi – ražotāju grupas | 2006 | Nav ievēroti daži atzīšanas kritēriji | likme | 10,00 | EUR | –78 515,09 | 0,00 | –78 515,09 |
| FR | Augļi un dārzeņi – izņemšana no tirgus | 2005 | Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana | vienreizējs | | EUR | – 514 054,00 | 0,00 | – 514 054,00 |
| FR | Augļi un dārzeņi – izņemšana no tirgus | 2006 | Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana | vienreizējs | | EUR | – 271 574,01 | 0,00 | – 271 574,01 |
| FR | IT revīzija – vispārīgo pārbaužu revīzija | 2004 | Starpība starp dzīvnieku skaitu, par kuriem ir samaksāts atbalsts, un dzīvnieku skaitu, par kuriem būtu vajadzējis samaksāt atbalstu | vienreizējs | | EUR | –10 785,10 | 0,00 | –10 785,10 |
| FR | IT revīzija – vispārīgo pārbaužu revīzija | 2005 | Starpība starp dzīvnieku skaitu, par kuriem ir samaksāts atbalsts, un dzīvnieku skaitu, par kuriem būtu vajadzējis samaksāt atbalstu | vienreizējs | | EUR | –24 879,30 | 0,00 | –24 879,30 |
| FR | IT revīzija – vispārīgo pārbaužu revīzija | 2006 | Starpība starp dzīvnieku skaitu, par kuriem ir samaksāts atbalsts, un dzīvnieku skaitu, par kuriem būtu vajadzējis samaksāt atbalstu | vienreizējs | | EUR | –26 907,72 | 0,00 | –26 907,72 |
| FR | Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa | 2003 | Sankciju piemērošanas trūkumi | likme | 2,00 | EUR | –6 341 113,15 | 0,00 | –6 341 113,15 |
| FR | Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa | 2004 | Sankciju piemērošanas trūkumi | likme | 2,00 | EUR | – 749 598,96 | 0,00 | – 749 598,96 |
| FR | Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa | 2005 | Sankciju piemērošanas trūkumi | likme | 2,00 | EUR | –3 500 199,46 | 0,00 | –3 500 199,46 |
| FR | Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa | 2006 | Sankciju piemērošanas trūkumi | likme | 2,00 | EUR | –3 409 359,12 | 0,00 | –3 409 359,13 |
| KOPĀ FR | –36 638 221,26 | 6 502 717,04 | –43 140 938,32 |
| GB | Finanšu revīzija – novēloti maksājumi | 2007 | Maksājumu termiņu neievērošana | vienreizējs | | EUR | –84 719 103,39 | –84 719 103,39 | 0,00 |
| GB | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2007 | Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana | vienreizējs | | EUR | –3 631,78 | –3 631,78 | 0,00 |
| GB | Savstarpēja atbilstība | 2006 | Nepilnības, piemērojot sankcijas par OPP 2 neievērošanu | likme | 0,06 | GBP | – 258 049,93 | 0,00 | – 258 049,93 |
| GB | Savstarpēja atbilstība | 2006 | Minimālā OTSC likme netika sasniegta | likme | 0,30 | GBP | –4 618 521,99 | 0,00 | –4 618 521,99 |
| GB | Augļi un dārzeņi – darbības fondi | 2003 | Galveno pārbaužu nepilnības | likme | 5,00 | GBP | –58 457,00 | 0,00 | –58 457,00 |
| GB | Augļi un dārzeņi – darbības fondi | 2004 | Galveno pārbaužu nepilnības | likme | 5,00 | GBP | – 633 224,00 | 0,00 | – 633 224,00 |
| GB | Augļi un dārzeņi – darbības fondi | 2005 | Galveno pārbaužu nepilnības | likme | 5,00 | GBP | – 847 207,00 | 0,00 | – 847 207,00 |
| GB | Augļi un dārzeņi – darbības fondi | 2006 | Galveno pārbaužu nepilnības | likme | 5,00 | GBP | – 462 110,00 | 0,00 | – 462 110,00 |
| GB | Augļi un dārzeņi – ražotāju grupas | 2003 | Kontroles sistēmas nepilnības attiecībā uz nesen izveidotu ražotāju organizāciju atzīšanu | vienreizējs | | GBP | – 558 146,00 | 0,00 | – 558 146,00 |
| GB | Augļi un dārzeņi – ražotāju grupas | 2004 | Kontroles sistēmas nepilnības attiecībā uz ražotāju organizācijām, kas izveidotas līdz 2002. gadam (tehnisku līdzekļu nenodrošināšana) | vienreizējs | | GBP | –6 228 894,00 | 0,00 | –6 228 894,00 |
| GB | Augļi un dārzeņi – ražotāju grupas | 2005 | Kontroles sistēmas nepilnības attiecībā uz ražotāju organizācijām, kas izveidotas līdz 2002. gadam (tehnisku līdzekļu nenodrošināšana) | vienreizējs | | GBP | –8 637 752,00 | 0,00 | –8 637 752,00 |
| GB | Augļi un dārzeņi – ražotāju grupas | 2006 | Kontroles sistēmas nepilnības attiecībā uz ražotāju organizācijām, kas izveidotas līdz 2002. gadam (tehnisku līdzekļu nenodrošināšana) | vienreizējs | | GBP | –4 777 965,00 | 0,00 | –4 777 965,00 |
| GB | Ārkārtas atbalsta pasākumi | 2003 | Maksājumi par neatbilstīgiem dzīvniekiem, kas veikti kontroles nepilnību dēļ | likme | 2,00 | GBP | – 200 749,00 | 0,00 | – 200 749,00 |
| GB | Ārkārtas atbalsta pasākumi | 2004 | Maksājumi par neatbilstīgiem dzīvniekiem, kas veikti kontroles nepilnību dēļ | likme | 2,00 | GBP | – 473 831,00 | 0,00 | – 473 831,00 |
| GB | Ārkārtas atbalsta pasākumi | 2005 | Maksājumi par neatbilstīgiem dzīvniekiem, kas veikti kontroles nepilnību dēļ | likme | 2,00 | GBP | – 262 024,00 | 0,00 | – 262 024,00 |
| KOPĀ GB (EUR) | –84 722 735,17 | –84 722 735,17 | 0,00 |
| KOPĀ GB (GBP) | –28 016 930,92 | 0,00 | –28 016 930,92 |
| GR | Kokvilna | 2002 | Atbilstīgās produkcijas daudzuma pārsniegšana | likme | 5,00 | EUR | –27 731 557,37 | 0,00 | –27 731 557,37 |
| GR | Kokvilna | 2003 | Atbilstīgās produkcijas daudzuma pārsniegšana | vienreizējs | | EUR | –4 870 264,97 | 0,00 | –4 870 264,97 |
| GR | Kokvilna | 2003 | Nepietiekamas vides apstākļu kontroles | likme | 5,00 | EUR | –32 655 464,17 | 0,00 | –32 655 464,17 |
| GR | Kokvilna | 2004 | Atbilstīgās produkcijas daudzuma pārsniegšana | vienreizējs | | EUR | –2 143 945,63 | 0,00 | –2 143 945,63 |
| GR | Finanšu revīzija – novēloti maksājumi | 2005 | Maksājumu termiņu neievērošana | vienreizējs | | EUR | –4 521 536,62 | –4 678 975,85 | 157 439,23 |
| GR | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2004 | Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana | vienreizējs | | EUR | –6 326 450,77 | – 151 597,30 | –6 174 853,47 |
| GR | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2005 | Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana | vienreizējs | | EUR | – 233 613,43 | –7 621,91 | – 225 991,52 |
| GR | Augļi un dārzeņi – citrusaugļu pārstrāde | 2005 | Samaksa ar čeku. Administratīvās un grāmatvedības kontroles nepilnības. | likme | 10,00 | EUR | –2 289 213,00 | 0,00 | –2 289 213,00 |
| GR | Augļi un dārzeņi – citrusaugļu pārstrāde | 2006 | Samaksa ar čeku. Administratīvās un grāmatvedības kontroles nepilnības. | likme | 10,00 | EUR | – 385 748,00 | 0,00 | – 385 748,00 |
| GR | Piemaksas par gaļu – liellopi | 2003 | Nepilnības I&R datubāzēs un pārbaudēs uz vietas | likme | 10,00 | EUR | –9 445 037,70 | 0,00 | –9 445 037,71 |
| GR | Piemaksas par gaļu – liellopi | 2004 | Nepilnības I&R datubāzēs un pārbaudēs uz vietas | likme | 5,00 | EUR | –3 639 136,55 | 0,00 | –3 639 136,55 |
| GR | Piemaksas par gaļu – liellopi | 2004 | Nepilnības I&R datubāzēs un pārbaudēs uz vietas | likme | 10,00 | EUR | –1 872 425,62 | 0,00 | –1 872 425,62 |
| GR | Piemaksas par gaļu – liellopi | 2005 | Nepilnības I&R datubāzēs un pārbaudēs uz vietas | likme | 5,00 | EUR | –85 029,84 | 0,00 | –85 029,85 |
| GR | Piemaksas par gaļu – liellopi | 2005 | Nepilnības I&R datubāzēs un pārbaudēs uz vietas | likme | 10,00 | EUR | 460 487,38 | 0,00 | 460 487,38 |
| GR | Piemaksas par gaļu – liellopi | 2006 | Nepilnības I&R datubāzēs un pārbaudēs uz vietas | likme | 5,00 | EUR | 162 160,27 | 0,00 | 162 160,27 |
| GR | Piemaksas par gaļu – liellopi | 2006 | Nepilnības I&R datubāzēs un pārbaudēs uz vietas | likme | 10,00 | EUR | 77 552,14 | 0,00 | 77 552,14 |
| GR | Olīveļļa – atbalsts ražošanai | 2003 | Atkārtotas olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības | likme | 15,00 | EUR | – 289 062,31 | 0,00 | – 289 062,31 |
| GR | Olīveļļa – atbalsts ražošanai | 2004 | Atkārtotas olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības | likme | 15,00 | EUR | –81 190 095,29 | 0,00 | –81 190 095,29 |
| GR | Olīveļļa – atbalsts ražošanai | 2005 | Olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības | likme | 10,00 | EUR | – 235 809,09 | 0,00 | – 235 809,09 |
| GR | Olīveļļa – atbalsts ražošanai | 2005 | Atkārtotas olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības | likme | 15,00 | EUR | –1 265 993,69 | 0,00 | –1 265 993,69 |
| GR | Olīveļļa – atbalsts ražošanai | 2006 | Olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības | likme | 10,00 | EUR | –34 325,00 | 0,00 | –34 325,00 |
| GR | Olīveļļa – atbalsts ražošanai | 2006 | Atkārtotas olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības | likme | 15,00 | EUR | – 626 085,40 | 0,00 | – 626 085,40 |
| KOPĀ GR | – 179 140 594,66 | –4 838 195,06 | – 174 302 399,62 |
| IE | Finanšu revīzija – novēloti maksājumi | 2007 | Maksājumu termiņu neievērošana | vienreizējs | | EUR | –93 944,01 | –93 944,01 | 0,00 |
| IE | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2006 | Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana | vienreizējs | | EUR | – 136 003,53 | 0,00 | – 136 003,53 |
| IE | Augļi un dārzeņi – darbības fondi | 2004 | Neatbilstīgi izdevumi | vienreizējs | | EUR | –1 479 118,94 | 0,00 | –1 479 118,94 |
| IE | Augļi un dārzeņi – darbības fondi | 2005 | Neatbilstīgi izdevumi | vienreizējs | | EUR | – 731 899,67 | 0,00 | – 731 899,67 |
| KOPĀ IE | –2 440 966,15 | –93 944,01 | –2 347 022,14 |
| IT | Finanšu revīzija – novēloti maksājumi | 2005 | Maksājumu termiņu neievērošana | vienreizējs | | EUR | –12 020 178,75 | –12 411 322,67 | 391 143,82 |
| IT | Finanšu revīzija – novēloti maksājumi | 2006 | Maksājumu termiņu neievērošana | vienreizējs | | EUR | –44 999 501,14 | –50 877 193,90 | 5 877 692,76 |
| IT | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2006 | Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana | vienreizējs | | EUR | 431 931,77 | 431 931,77 | 0,00 |
| IT | Olīveļļa – atbalsts ražošanai | 2003 | Atkārtotas olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības | likme | 10,00 | EUR | –69 502 963,67 | 0,00 | –69 502 963,67 |
| IT | Olīveļļa – atbalsts ražošanai | 2004 | Olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības | likme | 5,00 | EUR | –33 962 143,60 | 0,00 | –33 962 143,60 |
| IT | Olīveļļa – atbalsts ražošanai | 2004 | Atkārtotas olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības | likme | 10,00 | EUR | – 388 003,29 | 0,00 | – 388 003,29 |
| IT | Olīveļļa – atbalsts ražošanai | 2005 | Olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības | likme | 5,00 | EUR | – 390 610,81 | 0,00 | – 390 610,81 |
| IT | Olīveļļa – atbalsts ražošanai | 2005 | Atkārtotas olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības, ĢIS trūkumi | likme | 10,00 | EUR | – 736 915,95 | 0,00 | – 736 915,95 |
| IT | Olīveļļa – atbalsts ražošanai | 2006 | Olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības | likme | 5,00 | EUR | – 269 650,53 | 0,00 | – 269 650,53 |
| IT | Olīveļļa – atbalsts ražošanai | 2006 | Atkārtotas olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības, ĢIS trūkumi | likme | 10,00 | EUR | – 285 788,56 | 0,00 | – 285 788,56 |
| IT | Veicināšanas pasākumi | 2004 | Novēloti maksājumi un galveno pārbaužu nepilnības | likme | 10,00 | EUR | – 267 629,30 | 0,00 | – 267 629,30 |
| IT | Veicināšanas pasākumi | 2004 | Novēloti maksājumi un galveno pārbaužu nepilnības | vienreizējs | | EUR | – 438 250,40 | 0,00 | – 438 250,40 |
| IT | Veicināšanas pasākumi | 2005 | Novēloti maksājumi un galveno pārbaužu nepilnības | likme | 10,00 | EUR | – 550 739,86 | 0,00 | – 550 739,86 |
| IT | Veicināšanas pasākumi | 2005 | Novēloti maksājumi un galveno pārbaužu nepilnības | vienreizējs | | EUR | – 899 332,00 | 0,00 | – 899 332,00 |
| IT | Veicināšanas pasākumi | 2006 | Novēloti maksājumi un galveno pārbaužu nepilnības | likme | 10,00 | EUR | – 822 921,46 | 0,00 | – 822 921,46 |
| IT | Veicināšanas pasākumi | 2006 | Novēloti maksājumi un galveno pārbaužu nepilnības | vienreizējs | | EUR | –1 343 791,60 | 0,00 | –1 343 791,60 |
| IT | Veicināšanas pasākumi | 2007 | Novēloti maksājumi un galveno pārbaužu nepilnības | likme | 10,00 | EUR | – 135 044,28 | 0,00 | – 135 044,28 |
| IT | Veicināšanas pasākumi | 2007 | Novēloti maksājumi un galveno pārbaužu nepilnības | vienreizējs | | EUR | – 220 520,88 | 0,00 | – 220 520,88 |
| IT | LA Garantiju nodaļa – papildu pasākumi (ar platībām saistīti pasākumi) | 2004 | Pārbaužu ziņojumu nepilnības | likme | 2,00 | EUR | – 303 451,00 | 0,00 | – 303 451,00 |
| IT | LA Garantiju nodaļa – papildu pasākumi (ar platībām saistīti pasākumi) | 2004 | Pārbaužu ziņojumu nepilnības | likme | 2,00 | EUR | – 188 845,00 | 0,00 | – 188 845,00 |
| IT | LA Garantiju nodaļa – papildu pasākumi (ar platībām saistīti pasākumi) | 2005 | Pārbaužu ziņojumu nepilnības | likme | 2,00 | EUR | – 319 213,00 | 0,00 | – 319 213,00 |
| IT | LA Garantiju nodaļa – papildu pasākumi (ar platībām saistīti pasākumi) | 2005 | Pārbaužu ziņojumu nepilnības | likme | 2,00 | EUR | – 146 966,00 | 0,00 | – 146 966,00 |
| KOPĀ IT | – 167 760 529,32 | –62 856 584,80 | – 104 903 944,62 |
| LV | | 2007 | Sankciju neprecīza aprēķināšana | vienreizējs | | LVL | –7 877,26 | 0,00 | –7 877,26 |
| KOPĀ LV | –7 877,26 | 0,00 | –7 877,26 |
| NL | Finanšu revīzija – novēloti maksājumi | 2006 | Maksājumu termiņu neievērošana | vienreizējs | | EUR | – 137 870,39 | – 137 870,39 | 0,00 |
| NL | Finanšu revīzija – novēloti maksājumi | 2007 | Maksājumu termiņu neievērošana | vienreizējs | | EUR | –74 874,44 | –74 874,44 | 0,00 |
| NL | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2005 | Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana | vienreizējs | | EUR | – 183 554,00 | 0,00 | – 183 554,00 |
| NL | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2006 | Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana | vienreizējs | | EUR | –4 382 373,60 | –4 382 373,60 | 0,00 |
| NL | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2007 | Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana | vienreizējs | | EUR | – 124 315,72 | – 124 315,72 | 0,00 |
| KOPĀ NL | –4 902 988,15 | –4 719 434,15 | – 183 554,00 |
| PT | Finanšu revīzija – novēloti maksājumi | 2007 | Maksājumu termiņu neievērošana | vienreizējs | | EUR | –14 191,28 | –14 191,28 | 0,00 |
| PT | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2007 | Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana | vienreizējs | | EUR | – 268 925,46 | – 268 925,46 | 0,00 |
| PT | Pārtikas atbalsts Kopienā | 2006 | Neatbilstīgi izdevumi un kļūdaina deklarēšana e-Faudit sistēmā | vienreizējs | | EUR | –13 741,70 | 0,00 | –13 741,70 |
| PT | Pārtikas atbalsts Kopienā | 2007 | Neatbilstīgi izdevumi | vienreizējs | | EUR | –2 197,30 | 0,00 | –2 197,30 |
| PT | Augļi un dārzeņi – banāni | 2004 | Grāmatvedības un pārbaužu sistēmu nepilnības Madeiras ražotāju organizācijās | likme | 5,00 | EUR | –48 193,97 | 0,00 | –48 193,97 |
| PT | Augļi un dārzeņi – banāni | 2005 | Grāmatvedības un pārbaužu sistēmu nepilnības Madeiras ražotāju organizācijās | likme | 5,00 | EUR | – 247 262,07 | 0,00 | – 247 262,07 |
| KOPĀ PT | – 594 511,78 | – 283 116,74 | – 311 395,04 |
| SE | Piemaksas par gaļu – liellopi | 2003 | Augsts noviržu īpatsvars, nepietiekamas pārbaudes uz vietas, nepiemērotas ganību platību atbilstības pārbaudes | likme | 2,00 | SEK | –22 378 863,88 | 0,00 | –22 378 863,88 |
| SE | Piemaksas par gaļu – liellopi | 2003 | Augsts noviržu īpatsvars, nepietiekamas pārbaudes uz vietas, nepiemērotas ganību platību atbilstības pārbaudes | likme | 5,00 | SEK | –20 284 766,35 | 0,00 | –20 284 766,35 |
| SE | Piemaksas par gaļu – liellopi | 2004 | Augsts noviržu īpatsvars, nepietiekamas pārbaudes uz vietas, nepiemērotas ganību platību atbilstības pārbaudes | likme | 2,00 | SEK | –21 595 488,80 | 0,00 | –21 595 488,80 |
| SE | Piemaksas par gaļu – liellopi | 2004 | Augsts noviržu īpatsvars, nepietiekamas pārbaudes uz vietas, nepiemērotas ganību platību atbilstības pārbaudes | likme | 5,00 | SEK | –19 650 275,70 | 0,00 | –19 650 275,71 |
| SE | Piemaksas par gaļu – liellopi | 2005 | Augsts noviržu īpatsvars, nepietiekamas pārbaudes uz vietas, nepiemērotas ganību platību atbilstības pārbaudes | likme | 2,00 | SEK | –23 046 504,52 | 0,00 | –23 046 504,52 |
| SE | Piemaksas par gaļu – liellopi | 2005 | Augsts noviržu īpatsvars, nepietiekamas pārbaudes uz vietas, nepiemērotas ganību platību atbilstības pārbaudes | likme | 5,00 | SEK | –19 591 659,24 | 0,00 | –19 591 659,24 |
| SE | Piemaksas par gaļu – liellopi | 2006 | Augsts noviržu īpatsvars, nepietiekamas pārbaudes uz vietas, nepiemērotas ganību platību atbilstības pārbaudes | likme | 2,00 | SEK | –43 931,84 | 0,00 | –43 931,84 |
| SE | Piemaksas par gaļu – liellopi | 2006 | Augsts noviržu īpatsvars, nepietiekamas pārbaudes uz vietas, nepiemērotas ganību platību atbilstības pārbaudes | likme | 5,00 | SEK | –52 328,54 | 0,00 | –52 328,54 |
| KOPĀ SE | – 126 643 818,88 | 0,00 | – 126 643 818,89 |
| SI | Sertifikācija | 2005 | Visticamāk – kļūda | vienreizējs | | EUR | –5 416,10 | 0,00 | –5 416,10 |
| KOPĀ SI | –5 416,10 | 0,00 | –5 416,10 |

DV

Pasākums

FG

Korekcijas iemesls

Veids

%

Valūta

Summa

Jau veiktie atskaitījumi

Finansiālā ietekme

CY

Finanšu revīzija – novēloti maksājumi

2005

Maksājumu termiņu neievērošana

vienreizējs

EUR

– 307 476,09

0,00

– 307 476,09

CY

Finanšu revīzija – novēloti maksājumi

2007

Maksājumu termiņu neievērošana

vienreizējs

EUR

–15 492,01

0,00

–15 492,01

KOPĀ CY

– 322 968,10

0,00

– 322 968,10

DK

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2007

Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana

vienreizējs

EUR

–5 152,13

–5 152,13

0,00

DK

Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa

2003

Trūkumi, veicot pārbaudes uz vietas

likme

2,00

DKK

– 259 091,35

0,00

– 259 091,35

DK

Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa

2003

Neatbilstīgi maksājumi lauksaimniekiem, kuriem ir mazāk par 10 piemaksu tiesībām, sankciju nepiemērošana

vienreizējs

DKK

–36 000,00

0,00

–36 000,00

DK

Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa

2003

Neatbilstīgi maksājumi lauksaimniekiem, kuriem ir mazāk par 10 piemaksu tiesībām, sankciju nepiemērošana

vienreizējs

DKK

–5 470,00

0,00

–5 470,00

DK

Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa

2004

Trūkumi, veicot pārbaudes uz vietas

likme

2,00

DKK

– 260 526,93

0,00

– 260 526,93

DK

Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa

2004

Neatbilstīgi maksājumi lauksaimniekiem, kuriem ir mazāk par 10 piemaksu tiesībām, sankciju nepiemērošana

vienreizējs

DKK

–7 953,00

0,00

–7 953,00

DK

Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa

2005

Trūkumi, veicot pārbaudes uz vietas

likme

2,00

DKK

– 251 525,26

0,00

– 251 525,27

DK

Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa

2005

Neatbilstīgi maksājumi lauksaimniekiem, kuriem ir mazāk par 10 piemaksu tiesībām

vienreizējs

DKK

–6 876,00

0,00

–6 876,00

DK

Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa

2006

Trūkumi, veicot pārbaudes uz vietas

likme

2,00

DKK

–1 113,18

0,00

–1 113,18

KOPĀ DK (EUR)

–5 152,13

–5 152,13

0,00

KOPĀ DK (DKK)

– 828 555,71

0,00

– 828 555,73

EE

Tiešie maksājumi

2005

LLVA jautājumu kontroles trūkums

likme

5,00

EUR

–53 048,53

0,00

–53 048,53

EE

Tiešie maksājumi

2005

Novēlota zemesgabalu identificēšana un atbilstības kontrole; nepamatotas tolerances piemērošana

vienreizējs

EUR

–8 354,58

0,00

–8 354,58

KOPĀ EE

–61 403,11

0,00

–61 403,11

ES

Finanšu revīzija – novēloti maksājumi

2007

Maksājumu termiņu neievērošana

vienreizējs

EUR

–2 841 217,50

–2 841 217,50

0,00

ES

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2006

Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana

vienreizējs

EUR

–12 065,99

0,00

–12 065,99

ES

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2007

Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana

vienreizējs

EUR

2 414 475,70

2 414 475,70

0,00

ES

Augļi un dārzeņi – persiku un bumbieru pārstrāde

2006

Trūkumi saistībā ar ziņošanu par daudzumiem

vienreizējs

EUR

– 344 930,75

0,00

– 344 930,75

ES

Cukura intervences krājumi

2006

Kļūdaina deklarēšana e-Faudit sistēmā

vienreizējs

EUR

– 393 000,00

0,00

– 393 000,00

ES

LA Garantiju nodaļa – papildu pasākumi (ar platībām nesaistīti pasākumi)

2005

Nepilnības galvenajās un papildu kontrolēs

likme

2,00

EUR

–3 595,00

0,00

–3 595,00

ES

LA Garantiju nodaļa – papildu pasākumi (ar platībām nesaistīti pasākumi)

2006

Nepilnības galvenajās un papildu kontrolēs

likme

2,00

EUR

– 207 884,00

0,00

– 207 884,00

ES

LA Garantiju nodaļa – papildu pasākumi (ar platībām nesaistīti pasākumi)

2006

Nepilnības galvenajās un papildu kontrolēs

likme

5,00

EUR

– 288 357,00

0,00

– 288 357,00

ES

LA Garantiju nodaļa – papildu pasākumi (ar platībām saistīti pasākumi)

2004

Salīdzinošās pārbaudes ar IAKS nav oficiāli reglamentētas, nepilnības administratīvo pārbaužu pārraudzībā

likme

5,00

EUR

–14 615,00

0,00

–14 615,00

ES

LA Garantiju nodaļa – papildu pasākumi (ar platībām saistīti pasākumi)

2005

Salīdzinošās pārbaudes ar IAKS nav oficiāli reglamentētas, nepilnības administratīvo pārbaužu pārraudzībā

likme

5,00

EUR

–30 439,00

0,00

–30 439,00

KOPĀ ES

–1 721 628,54

– 426 741,80

–1 294 886,74

FI

Finanšu revīzija – novēloti maksājumi

2007

Maksājumu termiņu neievērošana

vienreizējs

EUR

–42 506,38

–42 506,38

0,00

FI

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2007

Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana

vienreizējs

EUR

–1 726 188,56

–1 726 188,56

0,00

FI

Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa

2004

Neatbilstīgi maksājumi

vienreizējs

EUR

– 339,95

0,00

– 339,95

FI

Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa

2004

Trūkumi ganāmpulka reģistrā, apliecinājuma dokumentu kontroles trūkumi un nepiemērots laiks pārbaudēm uz vietas

likme

2,00

EUR

–27 247,15

0,00

–27 247,15

FI

Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa

2005

Neatbilstīgi maksājumi

vienreizējs

EUR

–32,84

0,00

–32,84

FI

Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa

2005

Trūkumi ganāmpulka reģistrā, apliecinājuma dokumentu kontroles trūkumi un nepiemērots laiks pārbaudēm uz vietas

likme

2,00

EUR

–28 736,83

0,00

–28 736,83

FI

Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa

2006

Neatbilstīgi maksājumi

vienreizējs

EUR

– 531,54

0,00

– 531,54

FI

Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa

2006

Trūkumi ganāmpulka reģistrā, apliecinājuma dokumentu kontroles trūkumi un nepiemērots laiks pārbaudēm uz vietas

likme

2,00

EUR

–28 844,64

0,00

–28 844,64

KOPĀ FI

–1 854 427,90

–1 768 694,94

–85 732,96

FR

Vīns – pārstrukturēšana

2001

Kompensācija pēc Komisijas Lēmuma 2005/579/EK atcelšanas ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu lietā T-370/05

vienreizējs

EUR

1 865 093,29

0,00

1 865 093,29

FR

Vīns – pārstrukturēšana

2002

Kompensācija pēc Komisijas Lēmuma 2005/579/EK atcelšanas ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu lietā T-370/05

vienreizējs

EUR

7 090 032,97

0,00

7 090 032,97

FR

Vīns – pārstrukturēšana

2003

Kompensācija pēc Komisijas Lēmuma 2005/579/EK atcelšanas ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu lietā T-370/05

vienreizējs

EUR

4 563 995,79

0,00

4 563 995,79

FR

Finanšu revīzija – novēloti maksājumi

2007

Maksājumu termiņu neievērošana

vienreizējs

EUR

–68 057,71

–68 057,71

0,00

FR

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2007

Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana

vienreizējs

EUR

6 570 774,75

6 570 774,75

0,00

FR

Augļi un dārzeņi – rieksti (citi pasākumi)

2005

Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana

vienreizējs

EUR

– 103 178,78

0,00

– 103 178,78

FR

Augļi un dārzeņi – rieksti (citi pasākumi)

2006

Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana

vienreizējs

EUR

–20 217,77

0,00

–20 217,77

FR

Augļi un dārzeņi – darbības fondi

2002

Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana

vienreizējs

EUR

–59 992,28

0,00

–59 992,28

FR

Augļi un dārzeņi – darbības fondi

2003

Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana

vienreizējs

EUR

– 679 369,40

0,00

– 679 369,40

FR

Augļi un dārzeņi – darbības fondi

2004

Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana

vienreizējs

EUR

–1 027 984,81

0,00

–1 027 984,81

FR

Augļi un dārzeņi – darbības fondi

2004

Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana

likme

5,00

EUR

–1 304 495,63

0,00

–1 304 495,63

FR

Augļi un dārzeņi – darbības fondi

2005

Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana

vienreizējs

EUR

–19 291 685,69

0,00

–19 291 685,69

FR

Augļi un dārzeņi – darbības fondi

2005

Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana

likme

5,00

EUR

–1 572 466,41

0,00

–1 572 466,41

FR

Augļi un dārzeņi – darbības fondi

2005

Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana

likme

10,00

EUR

–44 313,03

0,00

–44 313,03

FR

Augļi un dārzeņi – darbības fondi

2006

Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana

vienreizējs

EUR

–16 287 142,74

0,00

–16 287 142,74

FR

Augļi un dārzeņi – darbības fondi

2006

Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana

likme

5,00

EUR

–1 195 302,78

0,00

–1 195 302,78

FR

Augļi un dārzeņi – darbības fondi

2006

Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana

likme

10,00

EUR

–35 982,74

0,00

–35 982,74

FR

Augļi un dārzeņi – ražotāju grupas

2005

Nav ievēroti daži atzīšanas kritēriji

likme

10,00

EUR

– 110 942,38

0,00

– 110 942,38

FR

Augļi un dārzeņi – ražotāju grupas

2006

Nav ievēroti daži atzīšanas kritēriji

likme

10,00

EUR

–78 515,09

0,00

–78 515,09

FR

Augļi un dārzeņi – izņemšana no tirgus

2005

Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana

vienreizējs

EUR

– 514 054,00

0,00

– 514 054,00

FR

Augļi un dārzeņi – izņemšana no tirgus

2006

Neattaisnoti izdevumi, sankcijas nepiemērošana

vienreizējs

EUR

– 271 574,01

0,00

– 271 574,01

FR

IT revīzija – vispārīgo pārbaužu revīzija

2004

Starpība starp dzīvnieku skaitu, par kuriem ir samaksāts atbalsts, un dzīvnieku skaitu, par kuriem būtu vajadzējis samaksāt atbalstu

vienreizējs

EUR

–10 785,10

0,00

–10 785,10

FR

IT revīzija – vispārīgo pārbaužu revīzija

2005

Starpība starp dzīvnieku skaitu, par kuriem ir samaksāts atbalsts, un dzīvnieku skaitu, par kuriem būtu vajadzējis samaksāt atbalstu

vienreizējs

EUR

–24 879,30

0,00

–24 879,30

FR

IT revīzija – vispārīgo pārbaužu revīzija

2006

Starpība starp dzīvnieku skaitu, par kuriem ir samaksāts atbalsts, un dzīvnieku skaitu, par kuriem būtu vajadzējis samaksāt atbalstu

vienreizējs

EUR

–26 907,72

0,00

–26 907,72

FR

Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa

2003

Sankciju piemērošanas trūkumi

likme

2,00

EUR

–6 341 113,15

0,00

–6 341 113,15

FR

Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa

2004

Sankciju piemērošanas trūkumi

likme

2,00

EUR

– 749 598,96

0,00

– 749 598,96

FR

Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa

2005

Sankciju piemērošanas trūkumi

likme

2,00

EUR

–3 500 199,46

0,00

–3 500 199,46

FR

Piemaksas par gaļu – aitas un kazas gaļa

2006

Sankciju piemērošanas trūkumi

likme

2,00

EUR

–3 409 359,12

0,00

–3 409 359,13

KOPĀ FR

–36 638 221,26

6 502 717,04

–43 140 938,32

GB

Finanšu revīzija – novēloti maksājumi

2007

Maksājumu termiņu neievērošana

vienreizējs

EUR

–84 719 103,39

–84 719 103,39

0,00

GB

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2007

Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana

vienreizējs

EUR

–3 631,78

–3 631,78

0,00

GB

Savstarpēja atbilstība

2006

Nepilnības, piemērojot sankcijas par OPP 2 neievērošanu

likme

0,06

GBP

– 258 049,93

0,00

– 258 049,93

GB

Savstarpēja atbilstība

2006

Minimālā OTSC likme netika sasniegta

likme

0,30

GBP

–4 618 521,99

0,00

–4 618 521,99

GB

Augļi un dārzeņi – darbības fondi

2003

Galveno pārbaužu nepilnības

likme

5,00

GBP

–58 457,00

0,00

–58 457,00

GB

Augļi un dārzeņi – darbības fondi

2004

Galveno pārbaužu nepilnības

likme

5,00

GBP

– 633 224,00

0,00

– 633 224,00

GB

Augļi un dārzeņi – darbības fondi

2005

Galveno pārbaužu nepilnības

likme

5,00

GBP

– 847 207,00

0,00

– 847 207,00

GB

Augļi un dārzeņi – darbības fondi

2006

Galveno pārbaužu nepilnības

likme

5,00

GBP

– 462 110,00

0,00

– 462 110,00

GB

Augļi un dārzeņi – ražotāju grupas

2003

Kontroles sistēmas nepilnības attiecībā uz nesen izveidotu ražotāju organizāciju atzīšanu

vienreizējs

GBP

– 558 146,00

0,00

– 558 146,00

GB

Augļi un dārzeņi – ražotāju grupas

2004

Kontroles sistēmas nepilnības attiecībā uz ražotāju organizācijām, kas izveidotas līdz 2002. gadam (tehnisku līdzekļu nenodrošināšana)

vienreizējs

GBP

–6 228 894,00

0,00

–6 228 894,00

GB

Augļi un dārzeņi – ražotāju grupas

2005

Kontroles sistēmas nepilnības attiecībā uz ražotāju organizācijām, kas izveidotas līdz 2002. gadam (tehnisku līdzekļu nenodrošināšana)

vienreizējs

GBP

–8 637 752,00

0,00

–8 637 752,00

GB

Augļi un dārzeņi – ražotāju grupas

2006

Kontroles sistēmas nepilnības attiecībā uz ražotāju organizācijām, kas izveidotas līdz 2002. gadam (tehnisku līdzekļu nenodrošināšana)

vienreizējs

GBP

–4 777 965,00

0,00

–4 777 965,00

GB

Ārkārtas atbalsta pasākumi

2003

Maksājumi par neatbilstīgiem dzīvniekiem, kas veikti kontroles nepilnību dēļ

likme

2,00

GBP

– 200 749,00

0,00

– 200 749,00

GB

Ārkārtas atbalsta pasākumi

2004

Maksājumi par neatbilstīgiem dzīvniekiem, kas veikti kontroles nepilnību dēļ

likme

2,00

GBP

– 473 831,00

0,00

– 473 831,00

GB

Ārkārtas atbalsta pasākumi

2005

Maksājumi par neatbilstīgiem dzīvniekiem, kas veikti kontroles nepilnību dēļ

likme

2,00

GBP

– 262 024,00

0,00

– 262 024,00

KOPĀ GB (EUR)

–84 722 735,17

–84 722 735,17

0,00

KOPĀ GB (GBP)

–28 016 930,92

0,00

–28 016 930,92

GR

Kokvilna

2002

Atbilstīgās produkcijas daudzuma pārsniegšana

likme

5,00

EUR

–27 731 557,37

0,00

–27 731 557,37

GR

Kokvilna

2003

Atbilstīgās produkcijas daudzuma pārsniegšana

vienreizējs

EUR

–4 870 264,97

0,00

–4 870 264,97

GR

Kokvilna

2003

Nepietiekamas vides apstākļu kontroles

likme

5,00

EUR

–32 655 464,17

0,00

–32 655 464,17

GR

Kokvilna

2004

Atbilstīgās produkcijas daudzuma pārsniegšana

vienreizējs

EUR

–2 143 945,63

0,00

–2 143 945,63

GR

Finanšu revīzija – novēloti maksājumi

2005

Maksājumu termiņu neievērošana

vienreizējs

EUR

–4 521 536,62

–4 678 975,85

157 439,23

GR

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2004

Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana

vienreizējs

EUR

–6 326 450,77

– 151 597,30

–6 174 853,47

GR

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2005

Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana

vienreizējs

EUR

– 233 613,43

–7 621,91

– 225 991,52

GR

Augļi un dārzeņi – citrusaugļu pārstrāde

2005

Samaksa ar čeku. Administratīvās un grāmatvedības kontroles nepilnības.

likme

10,00

EUR

–2 289 213,00

0,00

–2 289 213,00

GR

Augļi un dārzeņi – citrusaugļu pārstrāde

2006

Samaksa ar čeku. Administratīvās un grāmatvedības kontroles nepilnības.

likme

10,00

EUR

– 385 748,00

0,00

– 385 748,00

GR

Piemaksas par gaļu – liellopi

2003

Nepilnības I&R datubāzēs un pārbaudēs uz vietas

likme

10,00

EUR

–9 445 037,70

0,00

–9 445 037,71

GR

Piemaksas par gaļu – liellopi

2004

Nepilnības I&R datubāzēs un pārbaudēs uz vietas

likme

5,00

EUR

–3 639 136,55

0,00

–3 639 136,55

GR

Piemaksas par gaļu – liellopi

2004

Nepilnības I&R datubāzēs un pārbaudēs uz vietas

likme

10,00

EUR

–1 872 425,62

0,00

–1 872 425,62

GR

Piemaksas par gaļu – liellopi

2005

Nepilnības I&R datubāzēs un pārbaudēs uz vietas

likme

5,00

EUR

–85 029,84

0,00

–85 029,85

GR

Piemaksas par gaļu – liellopi

2005

Nepilnības I&R datubāzēs un pārbaudēs uz vietas

likme

10,00

EUR

460 487,38

0,00

460 487,38

GR

Piemaksas par gaļu – liellopi

2006

Nepilnības I&R datubāzēs un pārbaudēs uz vietas

likme

5,00

EUR

162 160,27

0,00

162 160,27

GR

Piemaksas par gaļu – liellopi

2006

Nepilnības I&R datubāzēs un pārbaudēs uz vietas

likme

10,00

EUR

77 552,14

0,00

77 552,14

GR

Olīveļļa – atbalsts ražošanai

2003

Atkārtotas olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības

likme

15,00

EUR

– 289 062,31

0,00

– 289 062,31

GR

Olīveļļa – atbalsts ražošanai

2004

Atkārtotas olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības

likme

15,00

EUR

–81 190 095,29

0,00

–81 190 095,29

GR

Olīveļļa – atbalsts ražošanai

2005

Olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības

likme

10,00

EUR

– 235 809,09

0,00

– 235 809,09

GR

Olīveļļa – atbalsts ražošanai

2005

Atkārtotas olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības

likme

15,00

EUR

–1 265 993,69

0,00

–1 265 993,69

GR

Olīveļļa – atbalsts ražošanai

2006

Olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības

likme

10,00

EUR

–34 325,00

0,00

–34 325,00

GR

Olīveļļa – atbalsts ražošanai

2006

Atkārtotas olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības

likme

15,00

EUR

– 626 085,40

0,00

– 626 085,40

KOPĀ GR

– 179 140 594,66

–4 838 195,06

– 174 302 399,62

IE

Finanšu revīzija – novēloti maksājumi

2007

Maksājumu termiņu neievērošana

vienreizējs

EUR

–93 944,01

–93 944,01

0,00

IE

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2006

Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana

vienreizējs

EUR

– 136 003,53

0,00

– 136 003,53

IE

Augļi un dārzeņi – darbības fondi

2004

Neatbilstīgi izdevumi

vienreizējs

EUR

–1 479 118,94

0,00

–1 479 118,94

IE

Augļi un dārzeņi – darbības fondi

2005

Neatbilstīgi izdevumi

vienreizējs

EUR

– 731 899,67

0,00

– 731 899,67

KOPĀ IE

–2 440 966,15

–93 944,01

–2 347 022,14

IT

Finanšu revīzija – novēloti maksājumi

2005

Maksājumu termiņu neievērošana

vienreizējs

EUR

–12 020 178,75

–12 411 322,67

391 143,82

IT

Finanšu revīzija – novēloti maksājumi

2006

Maksājumu termiņu neievērošana

vienreizējs

EUR

–44 999 501,14

–50 877 193,90

5 877 692,76

IT

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2006

Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana

vienreizējs

EUR

431 931,77

431 931,77

0,00

IT

Olīveļļa – atbalsts ražošanai

2003

Atkārtotas olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības

likme

10,00

EUR

–69 502 963,67

0,00

–69 502 963,67

IT

Olīveļļa – atbalsts ražošanai

2004

Olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības

likme

5,00

EUR

–33 962 143,60

0,00

–33 962 143,60

IT

Olīveļļa – atbalsts ražošanai

2004

Atkārtotas olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības

likme

10,00

EUR

– 388 003,29

0,00

– 388 003,29

IT

Olīveļļa – atbalsts ražošanai

2005

Olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības

likme

5,00

EUR

– 390 610,81

0,00

– 390 610,81

IT

Olīveļļa – atbalsts ražošanai

2005

Atkārtotas olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības, ĢIS trūkumi

likme

10,00

EUR

– 736 915,95

0,00

– 736 915,95

IT

Olīveļļa – atbalsts ražošanai

2006

Olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības

likme

5,00

EUR

– 269 650,53

0,00

– 269 650,53

IT

Olīveļļa – atbalsts ražošanai

2006

Atkārtotas olīvkoku, olīveļļas spiestuvju un ražas kontroles nepilnības, ĢIS trūkumi

likme

10,00

EUR

– 285 788,56

0,00

– 285 788,56

IT

Veicināšanas pasākumi

2004

Novēloti maksājumi un galveno pārbaužu nepilnības

likme

10,00

EUR

– 267 629,30

0,00

– 267 629,30

IT

Veicināšanas pasākumi

2004

Novēloti maksājumi un galveno pārbaužu nepilnības

vienreizējs

EUR

– 438 250,40

0,00

– 438 250,40

IT

Veicināšanas pasākumi

2005

Novēloti maksājumi un galveno pārbaužu nepilnības

likme

10,00

EUR

– 550 739,86

0,00

– 550 739,86

IT

Veicināšanas pasākumi

2005

Novēloti maksājumi un galveno pārbaužu nepilnības

vienreizējs

EUR

– 899 332,00

0,00

– 899 332,00

IT

Veicināšanas pasākumi

2006

Novēloti maksājumi un galveno pārbaužu nepilnības

likme

10,00

EUR

– 822 921,46

0,00

– 822 921,46

IT

Veicināšanas pasākumi

2006

Novēloti maksājumi un galveno pārbaužu nepilnības

vienreizējs

EUR

–1 343 791,60

0,00

–1 343 791,60

IT

Veicināšanas pasākumi

2007

Novēloti maksājumi un galveno pārbaužu nepilnības

likme

10,00

EUR

– 135 044,28

0,00

– 135 044,28

IT

Veicināšanas pasākumi

2007

Novēloti maksājumi un galveno pārbaužu nepilnības

vienreizējs

EUR

– 220 520,88

0,00

– 220 520,88

IT

LA Garantiju nodaļa – papildu pasākumi (ar platībām saistīti pasākumi)

2004

Pārbaužu ziņojumu nepilnības

likme

2,00

EUR

– 303 451,00

0,00

– 303 451,00

IT

LA Garantiju nodaļa – papildu pasākumi (ar platībām saistīti pasākumi)

2004

Pārbaužu ziņojumu nepilnības

likme

2,00

EUR

– 188 845,00

0,00

– 188 845,00

IT

LA Garantiju nodaļa – papildu pasākumi (ar platībām saistīti pasākumi)

2005

Pārbaužu ziņojumu nepilnības

likme

2,00

EUR

– 319 213,00

0,00

– 319 213,00

IT

LA Garantiju nodaļa – papildu pasākumi (ar platībām saistīti pasākumi)

2005

Pārbaužu ziņojumu nepilnības

likme

2,00

EUR

– 146 966,00

0,00

– 146 966,00

KOPĀ IT

– 167 760 529,32

–62 856 584,80

– 104 903 944,62

LV

2007

Sankciju neprecīza aprēķināšana

vienreizējs

LVL

–7 877,26

0,00

–7 877,26

KOPĀ LV

–7 877,26

0,00

–7 877,26

NL

Finanšu revīzija – novēloti maksājumi

2006

Maksājumu termiņu neievērošana

vienreizējs

EUR

– 137 870,39

– 137 870,39

0,00

NL

Finanšu revīzija – novēloti maksājumi

2007

Maksājumu termiņu neievērošana

vienreizējs

EUR

–74 874,44

–74 874,44

0,00

NL

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2005

Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana

vienreizējs

EUR

– 183 554,00

0,00

– 183 554,00

NL

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2006

Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana

vienreizējs

EUR

–4 382 373,60

–4 382 373,60

0,00

NL

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2007

Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana

vienreizējs

EUR

– 124 315,72

– 124 315,72

0,00

KOPĀ NL

–4 902 988,15

–4 719 434,15

– 183 554,00

PT

Finanšu revīzija – novēloti maksājumi

2007

Maksājumu termiņu neievērošana

vienreizējs

EUR

–14 191,28

–14 191,28

0,00

PT

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2007

Finansējuma maksimālās robežas pārsniegšana

vienreizējs

EUR

– 268 925,46

– 268 925,46

0,00

PT

Pārtikas atbalsts Kopienā

2006

Neatbilstīgi izdevumi un kļūdaina deklarēšana e-Faudit sistēmā

vienreizējs

EUR

–13 741,70

0,00

–13 741,70

PT

Pārtikas atbalsts Kopienā

2007

Neatbilstīgi izdevumi

vienreizējs

EUR

–2 197,30

0,00

–2 197,30

PT

Augļi un dārzeņi – banāni

2004

Grāmatvedības un pārbaužu sistēmu nepilnības Madeiras ražotāju organizācijās

likme

5,00

EUR

–48 193,97

0,00

–48 193,97

PT

Augļi un dārzeņi – banāni

2005

Grāmatvedības un pārbaužu sistēmu nepilnības Madeiras ražotāju organizācijās

likme

5,00

EUR

– 247 262,07

0,00

– 247 262,07

KOPĀ PT

– 594 511,78

– 283 116,74

– 311 395,04

SE

Piemaksas par gaļu – liellopi

2003

Augsts noviržu īpatsvars, nepietiekamas pārbaudes uz vietas, nepiemērotas ganību platību atbilstības pārbaudes

likme

2,00

SEK

–22 378 863,88

0,00

–22 378 863,88

SE

Piemaksas par gaļu – liellopi

2003

Augsts noviržu īpatsvars, nepietiekamas pārbaudes uz vietas, nepiemērotas ganību platību atbilstības pārbaudes

likme

5,00

SEK

–20 284 766,35

0,00

–20 284 766,35

SE

Piemaksas par gaļu – liellopi

2004

Augsts noviržu īpatsvars, nepietiekamas pārbaudes uz vietas, nepiemērotas ganību platību atbilstības pārbaudes

likme

2,00

SEK

–21 595 488,80

0,00

–21 595 488,80

SE

Piemaksas par gaļu – liellopi

2004

Augsts noviržu īpatsvars, nepietiekamas pārbaudes uz vietas, nepiemērotas ganību platību atbilstības pārbaudes

likme

5,00

SEK

–19 650 275,70

0,00

–19 650 275,71

SE

Piemaksas par gaļu – liellopi

2005

Augsts noviržu īpatsvars, nepietiekamas pārbaudes uz vietas, nepiemērotas ganību platību atbilstības pārbaudes

likme

2,00

SEK

–23 046 504,52

0,00

–23 046 504,52

SE

Piemaksas par gaļu – liellopi

2005

Augsts noviržu īpatsvars, nepietiekamas pārbaudes uz vietas, nepiemērotas ganību platību atbilstības pārbaudes

likme

5,00

SEK

–19 591 659,24

0,00

–19 591 659,24

SE

Piemaksas par gaļu – liellopi

2006

Augsts noviržu īpatsvars, nepietiekamas pārbaudes uz vietas, nepiemērotas ganību platību atbilstības pārbaudes

likme

2,00

SEK

–43 931,84

0,00

–43 931,84

SE

Piemaksas par gaļu – liellopi

2006

Augsts noviržu īpatsvars, nepietiekamas pārbaudes uz vietas, nepiemērotas ganību platību atbilstības pārbaudes

likme

5,00

SEK

–52 328,54

0,00

–52 328,54

KOPĀ SE

– 126 643 818,88

0,00

– 126 643 818,89

SI

Sertifikācija

2005

Visticamāk – kļūda

vienreizējs

EUR

–5 416,10

0,00

–5 416,10

KOPĀ SI

–5 416,10

0,00

–5 416,10

---

| 19.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/112 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/112

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 12. decembris)

par noteiktu trešo valstu grāmatvedības standartiem un starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem, ko izmanto trešo valstu vērtspapīru emitenti, lai sagatavotu konsolidētos finanšu pārskatus

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 8218)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/961/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīvu 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK (1) un jo īpaši tās 23. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulā (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (2) noteikts, ka uzņēmējsabiedrībām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts tiesību akti un kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū jebkurā dalībvalstī, no 2005. gada 1. janvāra vai turpmāk par katru finanšu gadu jāsagatavo konsolidētie finanšu pārskati atbilstīgi starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, kurus tagad dēvē par starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem un kuri ir pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (turpmāk tekstā – “pieņemtie SFPS”). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulā (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (2) noteikts, ka uzņēmējsabiedrībām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts tiesību akti un kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū jebkurā dalībvalstī, no 2005. gada 1. janvāra vai turpmāk par katru finanšu gadu jāsagatavo konsolidētie finanšu pārskati atbilstīgi starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, kurus tagad dēvē par starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem un kuri ir pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (turpmāk tekstā – “pieņemtie SFPS”).

| (2) | Direktīvas 2004/109/EK 4. un 5. pantā noteikts, ka gadījumā, ja emitentam ir jāsagatavo konsolidētie pārskati, gada un pusgada finanšu pārskati ietver šādus konsolidētos pārskatus, kas veidoti atbilstīgi pieņemtajiem SFPS. Lai arī šī prasība attiecas gan uz Kopienas, gan uz trešo valstu emitentiem, trešo valstu emitentus var atbrīvot no minētās prasības ar nosacījumu, ka attiecīgās trešās valsts tiesību aktos ir noteiktas līdzvērtīgas prasības. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2004/109/EK 4. un 5. pantā noteikts, ka gadījumā, ja emitentam ir jāsagatavo konsolidētie pārskati, gada un pusgada finanšu pārskati ietver šādus konsolidētos pārskatus, kas veidoti atbilstīgi pieņemtajiem SFPS. Lai arī šī prasība attiecas gan uz Kopienas, gan uz trešo valstu emitentiem, trešo valstu emitentus var atbrīvot no minētās prasības ar nosacījumu, ka attiecīgās trešās valsts tiesību aktos ir noteiktas līdzvērtīgas prasības.

| (3) | Komisijas Lēmumā 2006/891/EK (3) noteikts, ka par finanšu gadiem, kas sākas pirms 2009. gada 1. janvāra, trešās valsts emitents drīkst arī sagatavot konsolidētos pārskatus saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvedības standartu padomes (SGSP) izdotajiem SFPS, Kanādas, Japānas un Amerikas Savienoto Valstu vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem (VGP) vai trešās valsts VGP, kas pielāgoti SFPS. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Lēmumā 2006/891/EK (3) noteikts, ka par finanšu gadiem, kas sākas pirms 2009. gada 1. janvāra, trešās valsts emitents drīkst arī sagatavot konsolidētos pārskatus saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvedības standartu padomes (SGSP) izdotajiem SFPS, Kanādas, Japānas un Amerikas Savienoto Valstu vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem (VGP) vai trešās valsts VGP, kas pielāgoti SFPS.

| (4) | Finanšu pārskati, kas sagatavoti atbilstīgi SGSP izdotajiem SFPS, šo pārskatu lietotājiem sniedz pietiekamu informācijas apjomu, lai tie varētu pienācīgi novērtēt emitenta aktīvus un pasīvus, finanšu stāvokli, peļņu un zaudējumus, un perspektīvas. Tāpēc ir lietderīgi atļaut trešo valstu emitentiem Kopienas teritorijā izmantot SGSP izdotos SFPS. |
| --- | --- |

(4)

Finanšu pārskati, kas sagatavoti atbilstīgi SGSP izdotajiem SFPS, šo pārskatu lietotājiem sniedz pietiekamu informācijas apjomu, lai tie varētu pienācīgi novērtēt emitenta aktīvus un pasīvus, finanšu stāvokli, peļņu un zaudējumus, un perspektīvas. Tāpēc ir lietderīgi atļaut trešo valstu emitentiem Kopienas teritorijā izmantot SGSP izdotos SFPS.

| (5) | Lai novērtētu trešās valsts vispārpieņemto grāmatvedības principu (VPGP) līdzvērtību pieņemtajiem SFPS, Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 1569/2007, ar ko izveido mehānismu, kā nosaka līdzvērtību grāmatvedības standartiem, kurus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/71/EK un 2004/109/EK piemēro trešo valstu vērtspapīru emitenti (4), ir noteikta līdzvērtības definīcija un izveidots mehānisms trešās valsts VPGP līdzvērtības noteikšanai. Regulā (EK) Nr. 1569/2007 noteikta arī prasība par Komisijas lēmumu, ar ko atļauj Kopienas emitentiem attiecīgajā trešā valstī izmantot SFPS, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002. |
| --- | --- |

(5)

Lai novērtētu trešās valsts vispārpieņemto grāmatvedības principu (VPGP) līdzvērtību pieņemtajiem SFPS, Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 1569/2007, ar ko izveido mehānismu, kā nosaka līdzvērtību grāmatvedības standartiem, kurus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/71/EK un 2004/109/EK piemēro trešo valstu vērtspapīru emitenti (4), ir noteikta līdzvērtības definīcija un izveidots mehānisms trešās valsts VPGP līdzvērtības noteikšanai. Regulā (EK) Nr. 1569/2007 noteikta arī prasība par Komisijas lēmumu, ar ko atļauj Kopienas emitentiem attiecīgajā trešā valstī izmantot SFPS, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002.

| (6) | Komisija 2007. gada decembrī apspriedās ar Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju (EVRK) par Amerikas Savienoto Valstu, Ķīnas un Japānas vispārpieņemto VPGP līdzvērtības tehnisko novērtēšanu. Komisija 2008. gada martā paplašināja šo apspriežu jomu, iekļaujot tajā arī Dienvidkorejas, Kanādas un Indijas VPGP. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2007. gada decembrī apspriedās ar Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju (EVRK) par Amerikas Savienoto Valstu, Ķīnas un Japānas vispārpieņemto VPGP līdzvērtības tehnisko novērtēšanu. Komisija 2008. gada martā paplašināja šo apspriežu jomu, iekļaujot tajā arī Dienvidkorejas, Kanādas un Indijas VPGP.

| (7) | Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja savā ieteikumā (sniegts 2008. gada martā, maijā un attiecīgi 2008. gada oktobrī) ieteica atzīt Amerikas Savienoto Valstu VPGP un Japānas VPGP par līdzvērtīgiem SFPS izmantošanai Kopienas teritorijā. Turklāt EVRK ieteica Kopienas teritorijā pagaidām (ne ilgāk kā līdz 2011. gada 31. decembrim) pieņemt finanšu pārskatus, kuros izmantoti Ķīnas, Kanādas, Dienvidkorejas un Indijas VPGP. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja savā ieteikumā (sniegts 2008. gada martā, maijā un attiecīgi 2008. gada oktobrī) ieteica atzīt Amerikas Savienoto Valstu VPGP un Japānas VPGP par līdzvērtīgiem SFPS izmantošanai Kopienas teritorijā. Turklāt EVRK ieteica Kopienas teritorijā pagaidām (ne ilgāk kā līdz 2011. gada 31. decembrim) pieņemt finanšu pārskatus, kuros izmantoti Ķīnas, Kanādas, Dienvidkorejas un Indijas VPGP.

| (8) | Amerikas Savienoto Valstu Grāmatvedības standartu padome un SGSP 2006. gadā noslēdza saprašanās memorandu, kurā atkārtoti apstiprināja savu mērķi – konverģenci starp Amerikas Savienoto valstu VPGP un SFPS – un īsumā izklāstīja šā mērķa sasniegšanai veicamā darba programmu. Šīs darba programmas rezultātā tika novērstas vairākas būtiskas atšķirības starp Amerikas Savienoto valstu VPGP un SFPS. Turklāt pēc Komisijas un ASV grāmatvedības standartu padomes dialoga Kopienas emitentiem, kuri sagatavo finanšu pārskatus atbilstīgi SGSP izdotajiem SFPS, vairs nav nepieciešama saskaņošana. Tāpēc ir lietderīgi no 2009. gada 1. janvāra uzskatīt ASV VPGP par līdzvērtīgiem pieņemtajiem SFPS. |
| --- | --- |

(8)

Amerikas Savienoto Valstu Grāmatvedības standartu padome un SGSP 2006. gadā noslēdza saprašanās memorandu, kurā atkārtoti apstiprināja savu mērķi – konverģenci starp Amerikas Savienoto valstu VPGP un SFPS – un īsumā izklāstīja šā mērķa sasniegšanai veicamā darba programmu. Šīs darba programmas rezultātā tika novērstas vairākas būtiskas atšķirības starp Amerikas Savienoto valstu VPGP un SFPS. Turklāt pēc Komisijas un ASV grāmatvedības standartu padomes dialoga Kopienas emitentiem, kuri sagatavo finanšu pārskatus atbilstīgi SGSP izdotajiem SFPS, vairs nav nepieciešama saskaņošana. Tāpēc ir lietderīgi no 2009. gada 1. janvāra uzskatīt ASV VPGP par līdzvērtīgiem pieņemtajiem SFPS.

| (9) | Japānas Grāmatvedības standartu padome un SGSP 2007. gada augustā paziņoja par vienošanos paātrināt konverģenci, galvenās atšķirības starp Japānas VPGP un SFPS novēršot līdz 2008. gadam un pārējās atšķirības – līdz 2011. gada beigām. Japānas iestādes nepieprasa saskaņošanu no Kopienas emitentiem, kas sagatavo finanšu pārskatus saskaņā ar SFPS. Tāpēc ir lietderīgi no 2009. gada 1. janvāra uzskatīt Japānas VPGP par līdzvērtīgiem pieņemtajiem SFPS. |
| --- | --- |

(9)

Japānas Grāmatvedības standartu padome un SGSP 2007. gada augustā paziņoja par vienošanos paātrināt konverģenci, galvenās atšķirības starp Japānas VPGP un SFPS novēršot līdz 2008. gadam un pārējās atšķirības – līdz 2011. gada beigām. Japānas iestādes nepieprasa saskaņošanu no Kopienas emitentiem, kas sagatavo finanšu pārskatus saskaņā ar SFPS. Tāpēc ir lietderīgi no 2009. gada 1. janvāra uzskatīt Japānas VPGP par līdzvērtīgiem pieņemtajiem SFPS.

| (10) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1569/2007 4. pantu trešo valstu emitentiem drīkst atļaut izmantot tādu citu trešo valstu VPGP, kuras pielāgo savus standartus SFPS vai ir apņēmušās pieņemt SFPS vai arī kuras pirms 2008. gada 31. decembra ar Kopienu noslēgušas savstarpējās atzīšanas nolīgumu par pārejas posmu, kas beidzas ne vēlāk kā 2011. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1569/2007 4. pantu trešo valstu emitentiem drīkst atļaut izmantot tādu citu trešo valstu VPGP, kuras pielāgo savus standartus SFPS vai ir apņēmušās pieņemt SFPS vai arī kuras pirms 2008. gada 31. decembra ar Kopienu noslēgušas savstarpējās atzīšanas nolīgumu par pārejas posmu, kas beidzas ne vēlāk kā 2011. gada 31. decembrī.

| (11) | Ķīnas uzņēmumu grāmatvedības standarti ir būtiski pielāgoti SFPS un aptver gandrīz visus jautājumus, uz kuriem attiecas SFPS. Tomēr, tā kā uzņēmumu grāmatvedības standartus piemēro tikai no 2007. gada, ir vajadzīgi turpmāki pierādījumi par to pienācīgu piemērošanu. |
| --- | --- |

(11)

Ķīnas uzņēmumu grāmatvedības standarti ir būtiski pielāgoti SFPS un aptver gandrīz visus jautājumus, uz kuriem attiecas SFPS. Tomēr, tā kā uzņēmumu grāmatvedības standartus piemēro tikai no 2007. gada, ir vajadzīgi turpmāki pierādījumi par to pienācīgu piemērošanu.

| (12) | Kanādas Grāmatvedības standartu padome 2006. gada janvārī publiski pauda apņemšanos pieņemt SFPS līdz 2011. gada 31. decembrim un patlaban veic efektīvus pasākumus, lai līdz minētajam datumam nodrošinātu savlaicīgu un pilnīgu pāreju uz SFPS. |
| --- | --- |

(12)

Kanādas Grāmatvedības standartu padome 2006. gada janvārī publiski pauda apņemšanos pieņemt SFPS līdz 2011. gada 31. decembrim un patlaban veic efektīvus pasākumus, lai līdz minētajam datumam nodrošinātu savlaicīgu un pilnīgu pāreju uz SFPS.

| (13) | Korejas Finanšu uzraudzības komisija un Korejas Grāmatvedības institūts 2007. gada martā publiski pauda apņemšanos pieņemt SFPS līdz 2011. gada 31. decembrim un patlaban veic efektīvus pasākumus, lai līdz minētajam datumam nodrošinātu savlaicīgu un pilnīgu pāreju uz SFPS. |
| --- | --- |

(13)

Korejas Finanšu uzraudzības komisija un Korejas Grāmatvedības institūts 2007. gada martā publiski pauda apņemšanos pieņemt SFPS līdz 2011. gada 31. decembrim un patlaban veic efektīvus pasākumus, lai līdz minētajam datumam nodrošinātu savlaicīgu un pilnīgu pāreju uz SFPS.

| (14) | Indijas valdība un Indijas Sertificētu grāmatvežu institūts 2007. gada jūlijā publiski pauda apņemšanos pieņemt SFPS līdz 2011. gada 31. decembrim un patlaban veic efektīvus pasākumus, lai līdz minētajam datumam nodrošinātu savlaicīgu un pilnīgu pāreju uz SFPS. |
| --- | --- |

(14)

Indijas valdība un Indijas Sertificētu grāmatvežu institūts 2007. gada jūlijā publiski pauda apņemšanos pieņemt SFPS līdz 2011. gada 31. decembrim un patlaban veic efektīvus pasākumus, lai līdz minētajam datumam nodrošinātu savlaicīgu un pilnīgu pāreju uz SFPS.

| (15) | Lai gan galīgais lēmums par tādu grāmatvedības standartu līdzvērtību, kurus pielāgo SFPS, nav jāpieņem, pirms nav veikts novērtējums par to, kā šos grāmatvedības standartus īsteno uzņēmumi un revidenti, ir svarīgi atbalstīt to valstu centienus, kuras ir apņēmušās pielāgot savus grāmatvedības standartus SFPS, un to valstu, kuras ir apņēmušās pieņemt SFPS. Tāpēc ir lietderīgi atļaut trešo valstu emitentiem pārejas posma laikā, kas nepārsniedz trīs gadus, savus gada un pusgada finanšu pārskatus izmantošanai Kopienas teritorijā sagatavot atbilstīgi Ķīnas, Kanādas, Dienvidkorejas vai Indijas VPGP. |
| --- | --- |

(15)

Lai gan galīgais lēmums par tādu grāmatvedības standartu līdzvērtību, kurus pielāgo SFPS, nav jāpieņem, pirms nav veikts novērtējums par to, kā šos grāmatvedības standartus īsteno uzņēmumi un revidenti, ir svarīgi atbalstīt to valstu centienus, kuras ir apņēmušās pielāgot savus grāmatvedības standartus SFPS, un to valstu, kuras ir apņēmušās pieņemt SFPS. Tāpēc ir lietderīgi atļaut trešo valstu emitentiem pārejas posma laikā, kas nepārsniedz trīs gadus, savus gada un pusgada finanšu pārskatus izmantošanai Kopienas teritorijā sagatavot atbilstīgi Ķīnas, Kanādas, Dienvidkorejas vai Indijas VPGP.

| (16) | Komisijai ar Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas sniegto tehnisko palīdzību jāturpina uzraudzīt situāciju attiecībā uz šādu trešo valstu VPGP saistībā ar pieņemtajiem SFPS. |
| --- | --- |

(16)

Komisijai ar Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas sniegto tehnisko palīdzību jāturpina uzraudzīt situāciju attiecībā uz šādu trešo valstu VPGP saistībā ar pieņemtajiem SFPS.

| (17) | Jārosina valstis pieņemt SFPS. Eiropas Savienība var noteikt, ka, sagatavojot informāciju, kas pieprasīta saskaņā ar Direktīvu 2004/109/EK vai Komisijas Regulu (EK) Nr. 809/2004 (5) par Direktīvas 2003/71/EK īstenošanu, attiecīgās valstis, kuras ir pieņēmušas SFPS kā savus vienotus grāmatvedības standartus, vairs nepiemēro valsts standartus, kas atzīti par līdzvērtīgiem. |
| --- | --- |

(17)

Jārosina valstis pieņemt SFPS. Eiropas Savienība var noteikt, ka, sagatavojot informāciju, kas pieprasīta saskaņā ar Direktīvu 2004/109/EK vai Komisijas Regulu (EK) Nr. 809/2004 (5) par Direktīvas 2003/71/EK īstenošanu, attiecīgās valstis, kuras ir pieņēmušas SFPS kā savus vienotus grāmatvedības standartus, vairs nepiemēro valsts standartus, kas atzīti par līdzvērtīgiem.

| (18) | Skaidrības un pārredzamības labad Lēmums 2006/891/EK ir jāaizstāj. |
| --- | --- |

(18)

Skaidrības un pārredzamības labad Lēmums 2006/891/EK ir jāaizstāj.

| (19) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(19)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No 2009. gada 1. janvāra papildus SFPS, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz konsolidētajiem finanšu pārskatiem un pusgada konsolidētajiem finanšu pārskatiem par līdzvērtīgiem SFPS, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002, uzskata šādus standartus:

| a) | starptautiskie finanšu pārskatu standarti – ar noteikumu, ka pārbaudīto finanšu pārskatu pielikumā ietverts skaidrs un tiešs paziņojums, ka šie finanšu pārskati atbilst starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem saskaņā ar 1. starptautisko grāmatvedības standartu “Finanšu pārskatu sniegšana”; |
| --- | --- |

a)

starptautiskie finanšu pārskatu standarti – ar noteikumu, ka pārbaudīto finanšu pārskatu pielikumā ietverts skaidrs un tiešs paziņojums, ka šie finanšu pārskati atbilst starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem saskaņā ar 1. starptautisko grāmatvedības standartu “Finanšu pārskatu sniegšana”;

| b) | Japānas vispārpieņemtie grāmatvedības principi; |
| --- | --- |

b)

Japānas vispārpieņemtie grāmatvedības principi;

| c) | Amerikas Savienoto Valstu vispārpieņemtie grāmatvedības principi. |
| --- | --- |

c)

Amerikas Savienoto Valstu vispārpieņemtie grāmatvedības principi.

Līdz finanšu gadam, kas sākas 2012. gada 1. janvārī vai turpmāk, trešās valsts emitents drīkst sagatavot gada konsolidētos finanšu pārskatus un pusgada konsolidētos finanšu pārskatus saskaņā ar Ķīnas Tautas Republikas, Kanādas, Korejas Republikas vai Indijas Republikas vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem.

1.a pants

Komisija, izmantojot EVRK sniegto tehnisko palīdzību, turpina pārraudzīt trešo valstu centienus pārņemt SFPS un konverģences procesa laikā veic aktīvu dialogu ar iestādēm. Komisija 2009. gada laikā iesniedz Eiropas Parlamentam un Eiropas Vērtspapīru komitejai ziņojumu par sasniegto šajā sakarā. Komisija iespējami drīz informē Padomi un Eiropas Parlamentu par ikvienu nākotnē izveidojušos situāciju, kurā ES emitenti ir spiesti saskaņot savus finanšu pārskatus ar attiecīgo ārvalstu jurisdikcijā esošajiem valsts VPGP.

1.b pants

Trešo valstu publiski paziņotie datumi, kuros tās pāriet uz SFPS, ir atsauces datumi, kad attiecībā uz šīm trešām valstīm jāatceļ prasības par līdzvērtības atzīšanu.

2. pants

Ar šo Lēmums 2006/891/EK tiek atcelts no 2009. gada 1. janvāra.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 12. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.

1

(2)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

2

(3)  OV L 343, 8.12.2006., 96. lpp.

3

(4)  OV L 340, 22.12.2007., 66. lpp.

4

(5)  OV L 149, 30.4.2004., 1. lpp.

5

---

| 19.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/115 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/115

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 15. decembris),

ar ko groza Lēmumus 2001/405/EK, 2002/255/EK, 2002/371/EK, 2002/740/EK, 2002/741/EK, 2005/341/EK un 2005/343/EK, lai pagarinātu ekoloģisko kritēriju spēkā esību Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai dažiem ražojumiem

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 8442)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/962/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1980/2000 par pārskatīto Kopienas ekoetiķetes piešķiršanas programmu (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punkta otro daļu,

apspriedusies ar Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteju,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2001. gada 4. maija Lēmums 2001/405/EK, ar ko nosaka ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai salvešpapīram (2), zaudē spēku 2009. gada 4. maijā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2001. gada 4. maija Lēmums 2001/405/EK, ar ko nosaka ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai salvešpapīram (2), zaudē spēku 2009. gada 4. maijā.

| (2) | Komisijas 2002. gada 25. marta Lēmums 2002/255/EK, ar ko nosaka ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai televizoriem (3), zaudē spēku 2009. gada 31. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2002. gada 25. marta Lēmums 2002/255/EK, ar ko nosaka ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai televizoriem (3), zaudē spēku 2009. gada 31. martā.

| (3) | Komisijas 2002. gada 15. maija Lēmums 2002/371/EK, ar ko nosaka ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai tekstilizstrādājumiem (4), zaudē spēku 2009. gada 31. maijā. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2002. gada 15. maija Lēmums 2002/371/EK, ar ko nosaka ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai tekstilizstrādājumiem (4), zaudē spēku 2009. gada 31. maijā.

| (4) | Komisijas 2002. gada 3. septembra Lēmums 2002/740/EK, ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai gultas matračiem un groza Lēmumu 98/634/EK (5), zaudē spēku 2009. gada 28. februārī. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas 2002. gada 3. septembra Lēmums 2002/740/EK, ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai gultas matračiem un groza Lēmumu 98/634/EK (5), zaudē spēku 2009. gada 28. februārī.

| (5) | Komisijas 2002. gada 4. septembra Lēmums 2002/741/EK, ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai kopēšanas un zīmēšanas papīram un groza Lēmumu 1999/554/EK (6), zaudē spēku 2009. gada 28. februārī. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas 2002. gada 4. septembra Lēmums 2002/741/EK, ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai kopēšanas un zīmēšanas papīram un groza Lēmumu 1999/554/EK (6), zaudē spēku 2009. gada 28. februārī.

| (6) | Komisijas 2005. gada 11. aprīļa Lēmums 2005/341/EK, ar ko nosaka ekoloģiskos kritērijus un ar tiem saistītās novērtēšanas un pārbaudes prasības Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai personālajiem datoriem (7), zaudē spēku 2009. gada 30. aprīlī. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas 2005. gada 11. aprīļa Lēmums 2005/341/EK, ar ko nosaka ekoloģiskos kritērijus un ar tiem saistītās novērtēšanas un pārbaudes prasības Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai personālajiem datoriem (7), zaudē spēku 2009. gada 30. aprīlī.

| (7) | Komisijas 2005. gada 11. aprīļa Lēmums 2005/343/EK, ar ko nosaka ekoloģiskos kritērijus un ar tiem saistītās novērtēšanas un pārbaudes prasības Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai portatīvajiem datoriem (8), zaudē spēku 2009. gada 30. aprīlī. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas 2005. gada 11. aprīļa Lēmums 2005/343/EK, ar ko nosaka ekoloģiskos kritērijus un ar tiem saistītās novērtēšanas un pārbaudes prasības Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai portatīvajiem datoriem (8), zaudē spēku 2009. gada 30. aprīlī.

| (8) | Atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1980/2000 ir laikus pārskatīti ekoloģiskie kritēriji, kā arī ar tiem saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības, kas noteiktas ar minētajiem lēmumiem. |
| --- | --- |

(8)

Atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1980/2000 ir laikus pārskatīti ekoloģiskie kritēriji, kā arī ar tiem saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības, kas noteiktas ar minētajiem lēmumiem.

| (9) | Ņemot vērā minēto lēmumu dažādās pārskatīšanas procesa stadijas, ir lietderīgi pagarināt spēkā esības termiņus lēmumos noteiktajiem ekoloģiskajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām novērtēšanas un verifikācijas prasībām. Lēmumiem 2002/255/EK un 2002/371/EK spēkā esības termiņš jāpagarina uz 7 mēnešiem, Lēmumam 2001/405/EK – uz 8 mēnešiem, Lēmumam 2002/740/EK – uz 10 mēnešiem, Lēmumiem 2005/341/EK un 2005/343/EK – uz 13 mēnešiem un Lēmumam 2002/741/EK – uz 15 mēnešiem. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā minēto lēmumu dažādās pārskatīšanas procesa stadijas, ir lietderīgi pagarināt spēkā esības termiņus lēmumos noteiktajiem ekoloģiskajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām novērtēšanas un verifikācijas prasībām. Lēmumiem 2002/255/EK un 2002/371/EK spēkā esības termiņš jāpagarina uz 7 mēnešiem, Lēmumam 2001/405/EK – uz 8 mēnešiem, Lēmumam 2002/740/EK – uz 10 mēnešiem, Lēmumiem 2005/341/EK un 2005/343/EK – uz 13 mēnešiem un Lēmumam 2002/741/EK – uz 15 mēnešiem.

| (10) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2001/405/EK, 2002/255/EK, 2002/371/EK, 2002/740/EK, 2002/741/EK, 2005/341/EK un 2005/343/EK. |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2001/405/EK, 2002/255/EK, 2002/371/EK, 2002/740/EK, 2002/741/EK, 2005/341/EK un 2005/343/EK.

| (11) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1980/2000 17. pantam, |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1980/2000 17. pantam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2001/405/EK 3. panta tekstu aizstāj ar šādu:

“3. pants

Ekoloģis“kie kritēriji ražojumu grupai salvešpapīrs” un ar tiem saistītās vērtēšanas un pārbaudes prasības ir spēkā līdz 2010. gada 4. janvārim.”

2. pants

Lēmuma 2002/255/EK 4. panta tekstu aizstāj ar šādu:

“4. pants

Ekoloģiskie kritēriji ražojumu grupai “televizori” un ar tiem saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2009. gada 31. oktobrim.”

3. pants

Lēmuma 2002/371/EK 5. panta tekstu aizstāj ar šādu:

“5. pants

Ekoloģiskie kritēriji ražojumu grupai “tekstilizstrādājumi” un ar tiem saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2009. gada 31. decembrim.”

4. pants

Lēmuma 2002/740/EK 5. panta tekstu aizstāj ar šādu:

“5. pants

Ekoloģiskie kritēriji ražojumu grupai “gultas matrači” un ar tiem saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2009. gada 31. decembrim.”

5. pants

Lēmuma 2002/741/EK 5. panta tekstu aizstāj ar šādu:

“5. pants

Ekoloģiskie kritēriji ražojumu grupai “kopēšanas un zīmēšanas papīrs” un ar tiem saistītās vērtēšanas un pārbaudes prasības ir spēkā līdz 2010. gada 31. maijam.”

6. pants

Lēmuma 2005/341/EK 3. panta tekstu aizstāj ar šādu:

“3. pants

Ekoloģiskie kritēriji ražojumu grupai “personālie datori” un ar tiem saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2010. gada 31. maijam.”

7. pants

Lēmuma 2005/343/EK 3. panta tekstu aizstāj ar šādu:

“3. pants

Ekoloģiskie kritēriji ražojumu grupai “portatīvie datori” un ar tiem saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2010. gada 31. maijam.”

8. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 237, 21.9.2000., 1. lpp.

1

(2)  OV L 142, 29.5.2001., 10. lpp.

2

(3)  OV L 87, 4.4.2002., 53. lpp.

3

(4)  OV L 133, 15.5.2002., 29. lpp.

4

(5)  OV L 236, 4.9.2002., 10. lpp.

5

(6)  OV L 237, 5.9.2002., 6. lpp.

6

(7)  OV L 115, 4.5.2005., 1. lpp.

7

(8)  OV L 115, 4.5.2005., 35. lpp.

8

---