# Az Európai Unió L 323/2008

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 323 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 51. évfolyam2008. december 3. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 323

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

51. évfolyam2008. december 3.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 1193/2008/EK rendelete (2008. december 1.) a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vámok végleges beszedéséről | 1 |
| | | A Bizottság 1194/2008/EK rendelete (2008. december 2.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 16 |
| | * | A Bizottság 1195/2008/EK rendelete (2008. december 2.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítások jóváhagyásáról (Scottish Farmed Salmon (OFJ)) | 18 |
| | * | A Bizottság 1196/2008/EK rendelete (2008. december 2.) a skót whisky formájában exportált gabonafélék tekintetében a 2008/2009-es időszakban alkalmazandó együtthatók rögzítéséről | 20 |
| | * | A Bizottság 1197/2008/EK rendelete (2008. december 1.) a Hollandia lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES IIa és IV övezet közösségi vizein folytatott, szürke tőkehalra irányuló halászat tilalmáról | 22 |
| | * | A Bizottság 1198/2008/EK rendelete (2008. december 1.) az Észtország lobogója alatt közlekedő hajók által a NAFO 3LMNO övezetben folytatott, grönlandi laposhalra irányuló halászat tilalmáról | 24 |
| | | A Bizottság 1199/2008/EK rendelete (2008. december 2.) a 2009. március 1-jétől2009. május 31-ig tartó alidőszakban történő fokhagyma-behozatalra vonatkozó engedélyek kibocsátásáról | 26 |
| | | A Bizottság 1200/2008/EK rendelete (2008. december 2.) a gabonaágazatban 2008. december 1-jetől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról szóló 1186/2008/EK rendelet módosításáról | 28 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2008/102/EK irányelve (2008. november 19.) a vadon élő madarak védelméről szóló 79/409/EGK tanácsi irányelvnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörökre figyelemmel történő módosításáról | 31 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2008/106/EK irányelve (2008. november 19.) a tengerészek képzésének minimumszintjéről (átdolgozás) (
  1
  ) | 33 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 1193/2008/EK rendelete (2008. december 1.) a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vámok végleges beszedéséről

1

A Bizottság 1194/2008/EK rendelete (2008. december 2.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

16

*

A Bizottság 1195/2008/EK rendelete (2008. december 2.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítások jóváhagyásáról (Scottish Farmed Salmon (OFJ))

18

*

A Bizottság 1196/2008/EK rendelete (2008. december 2.) a skót whisky formájában exportált gabonafélék tekintetében a 2008/2009-es időszakban alkalmazandó együtthatók rögzítéséről

20

*

A Bizottság 1197/2008/EK rendelete (2008. december 1.) a Hollandia lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES IIa és IV övezet közösségi vizein folytatott, szürke tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

22

*

A Bizottság 1198/2008/EK rendelete (2008. december 1.) az Észtország lobogója alatt közlekedő hajók által a NAFO 3LMNO övezetben folytatott, grönlandi laposhalra irányuló halászat tilalmáról

24

A Bizottság 1199/2008/EK rendelete (2008. december 2.) a 2009. március 1-jétől2009. május 31-ig tartó alidőszakban történő fokhagyma-behozatalra vonatkozó engedélyek kibocsátásáról

26

A Bizottság 1200/2008/EK rendelete (2008. december 2.) a gabonaágazatban 2008. december 1-jetől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról szóló 1186/2008/EK rendelet módosításáról

28

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2008/102/EK irányelve (2008. november 19.) a vadon élő madarak védelméről szóló 79/409/EGK tanácsi irányelvnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörökre figyelemmel történő módosításáról

31

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2008/106/EK irányelve (2008. november 19.) a tengerészek képzésének minimumszintjéről (átdolgozás) (
  1
  )

1

33

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2008/899/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. december 2.) a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról | 62 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2008/899/EK

*

A Bizottság határozata (2008. december 2.) a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról

62

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | A Tanács 2008/900/KKBP együttes fellépése (2008. december 2.) az Európai Unió közép-ázsiai különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról szóló 2008/107/KKBP együttes fellépés módosításáról | 65 |
| | * | A Tanács 2008/901/KKBP határozata (2008. december 2.) a grúziai konfliktussal kapcsolatos független nemzetközi tényfeltáró misszióról | 66 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

A Tanács 2008/900/KKBP együttes fellépése (2008. december 2.) az Európai Unió közép-ázsiai különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról szóló 2008/107/KKBP együttes fellépés módosításáról

65

*

A Tanács 2008/901/KKBP határozata (2008. december 2.) a grúziai konfliktussal kapcsolatos független nemzetközi tényfeltáró misszióról

66

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

*

Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Megjegyzés az olvasóhoz

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 3.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 323/1

---

A TANÁCS 1193/2008/EK RENDELETE

(2008. december 1.)

a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vámok végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet), és különösen annak 9. cikkére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság által benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK

| (1) | 2007. szeptember 4-én a Bizottság értesítést (2) tett közzé a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó citromsav Közösségbe történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról. 2008. június 3-án a Bizottság a 488/2008/EK rendelettel (3) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) a Kínából származó citromsav behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki. |
| --- | --- |

(1)

2007. szeptember 4-én a Bizottság értesítést (2) tett közzé a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó citromsav Közösségbe történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról. 2008. június 3-án a Bizottság a 488/2008/EK rendelettel (3) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) a Kínából származó citromsav behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki.

| (2) | Megjegyzendő, hogy az eljárást az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) (a továbbiakban: a panaszos) által a teljes közösségi termelés jelentős hányadát, ez esetben több mint 25 %-át jelentő gyártó nevében benyújtott panasz alapján indították meg. |
| --- | --- |

(2)

Megjegyzendő, hogy az eljárást az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) (a továbbiakban: a panaszos) által a teljes közösségi termelés jelentős hányadát, ez esetben több mint 25 %-át jelentő gyártó nevében benyújtott panasz alapján indították meg.

| (3) | Az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2006. július 1-jétől2007. június 30-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: a vizsgálati időszak vagy VI) vonatkozott. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák kimutatása céljából a Bizottság a 2004. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó periódus (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) adatait elemezte. |
| --- | --- |

(3)

Az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2006. július 1-jétől2007. június 30-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: a vizsgálati időszak vagy VI) vonatkozott. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák kimutatása céljából a Bizottság a 2004. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó periódus (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) adatait elemezte.

B.   AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE

| (4) | A Kínából származó citromsav behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetését követően több érdekelt fél írásban észrevételeket nyújtott be. Amennyiben a felek kérelmezték, lehetőséget kaptak szóbeli meghallgatásra is. |
| --- | --- |

(4)

A Kínából származó citromsav behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetését követően több érdekelt fél írásban észrevételeket nyújtott be. Amennyiben a felek kérelmezték, lehetőséget kaptak szóbeli meghallgatásra is.

| (5) | A Bizottság folytatta a végleges megállapításokhoz szükségesnek ítélt információk feltárását és ellenőrzését. A Bizottság különösen a közösségi érdek szempontjait vizsgálta behatóan. Ezzel összefüggésben az ideiglenes intézkedések elrendelését követően egy kiegészítő ellenőrző látogatásra került sor a citromsavat felhasználó következő vállalatnál az Európai Unióban:






  — | Reckitt-Benckiser Corporate Services Ltd, Slough, Egyesült Királyság és Nowy Dwor, Lengyelország. |
| --- | --- | --- |

(5)

A Bizottság folytatta a végleges megállapításokhoz szükségesnek ítélt információk feltárását és ellenőrzését. A Bizottság különösen a közösségi érdek szempontjait vizsgálta behatóan. Ezzel összefüggésben az ideiglenes intézkedések elrendelését követően egy kiegészítő ellenőrző látogatásra került sor a citromsavat felhasználó következő vállalatnál az Európai Unióban:

—

Reckitt-Benckiser Corporate Services Ltd, Slough, Egyesült Királyság és Nowy Dwor, Lengyelország.

Ezen túlmenően, amint azt a (11) preambulumbekezdés részletesen tárgyalja, a következő exportáló gyártók telephelyén tartottak ellenőrző látogatásokat:

| — | Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (a továbbiakban: Laiwu Taihe), Laiwu City, Shandong tartomány, |
| --- | --- |

—

Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (a továbbiakban: Laiwu Taihe), Laiwu City, Shandong tartomány,

| — | Weifang Ensign Industry Co. Ltd (a továbbiakban: Weifang Ensign), Changle City, Shandong tartomány. |
| --- | --- |

—

Weifang Ensign Industry Co. Ltd (a továbbiakban: Weifang Ensign), Changle City, Shandong tartomány.

| (6) | Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Kínából származó citromsav behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánták javasolni. A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően adott határidőn belül előterjesztéseket nyújthassanak be. |
| --- | --- |

(6)

Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Kínából származó citromsav behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánták javasolni. A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően adott határidőn belül előterjesztéseket nyújthassanak be.

| (7) | Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették, és adott esetben a megállapításokat azoknak megfelelően módosították. |
| --- | --- |

(7)

Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették, és adott esetben a megállapításokat azoknak megfelelően módosították.

C.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA, AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

| (8) | Az egyik exportáló gyártó megismételte állítását, mely szerint a panasz nyilvánosságra hozott változata nem tartalmazott a közösségi ágazatot ért kárra vonatkozóan első látásra elfogadható (prima facie) bizonyítékot, ami megakadályozta az érdekelt feleket abban, hogy a védelemhez való jogukat gyakorolják. Az említett exportáló gyártó szerint az eljárást nem lett volna szabad megindítani a panaszban szereplő bizonyíték elégtelen jellege miatt. E tekintetben megjegyzendő, hogy a panasz nyilvánosságra hozott változata tartalmazta az alapvető bizonyítékokat és a bizalmas megjelöléssel összegyűjtött adatok nem bizalmas összefoglalóját, annak érdekében, hogy az érdekelt felek az eljárás során végig gyakorolhassák a védelemhez való jogukat. Ezt az érvet ennek megfelelően el kell utasítani. |
| --- | --- |

(8)

Az egyik exportáló gyártó megismételte állítását, mely szerint a panasz nyilvánosságra hozott változata nem tartalmazott a közösségi ágazatot ért kárra vonatkozóan első látásra elfogadható (prima facie) bizonyítékot, ami megakadályozta az érdekelt feleket abban, hogy a védelemhez való jogukat gyakorolják. Az említett exportáló gyártó szerint az eljárást nem lett volna szabad megindítani a panaszban szereplő bizonyíték elégtelen jellege miatt. E tekintetben megjegyzendő, hogy a panasz nyilvánosságra hozott változata tartalmazta az alapvető bizonyítékokat és a bizalmas megjelöléssel összegyűjtött adatok nem bizalmas összefoglalóját, annak érdekében, hogy az érdekelt felek az eljárás során végig gyakorolhassák a védelemhez való jogukat. Ezt az érvet ennek megfelelően el kell utasítani.

| (9) | Néhány érdekelt fél azzal érvelt, hogy az érintett termék, ahogy azt az ideiglenes rendelet (16) preambulumbekezdése meghatározza, illetve a hasonló termék – ellentétben az ideiglenes rendelet (18) preambulumbekezdésben foglalt megállapítással – nem azonosak, mivel nem egyeznek fizikai és kémiai jellemzőik, továbbá e kettőt nem ugyanarra a célra használják. Ez utóbbi érdekelt felek szerint az ideiglenes rendelet (18) preambulumbekezdésében szereplő állítás nem veszi figyelembe a vizsgálat során felhozott érveket, és ellentmond a Bizottság által az áralákínálás mértékének kiszámításakor az érintett termék bizonyos mennyiségének az Unióba történő megérkezése utáni szétválasztása kapcsán alkalmazott kiigazításnak. Először is megjegyzendő, hogy a vizsgálat kimutatta, az érintett terméket és a hasonló terméket alapvetően ugyanazokra a célokra használják, azaz főként háztartási tisztítószerként (automata mosogatógépekbe mosószerek, tisztítószerek, vízlágyítók), valamint élelmiszerekhez és italokhoz adalékanyagként, továbbá a személyi higiéné/kozmetikai szerek esetében is. Azt az állítást, miszerint az érintett terméket a gyakorlatban a szaga és/vagy színe miatt bizonyos felhasználók nem használják tisztítószerek, élelmiszerek vagy italok gyártásához, nem támasztották alá bizonyítékkal. A vizsgálat kimutatta, hogy az alkalmazásoknak mindössze egyetlen köre, azaz a gyógyszeripari felhasználás esetében használnak kizárólag európai citromsavat a szükséges speciális megfelelési teszt költsége miatt. Mivel a gyógyszeripar a felhasználók összes forgalmának csak csekély hányadát teszi ki, a megfelelési teszt elvégzését nem tekintették gazdaságilag indokolható üzleti döntésnek. Másodszor, nincs ellentmondás az ideiglenes rendelkezés (64) preambulumbekezdésében említett, az áralákínálás mértékének kiszámításakor az érintett termék bizonyos mennyiségének az Unióba történő megérkezése utáni szétválasztása kapcsán alkalmazott kiigazítás,valamint azon állítás között, hogy a két termék hasonló, mivel elégséges az a tény, hogy az érintett és a hasonló termék alapvető kémiai, fizikai és technikai jellemzői azonosak, illetve alapvető felhasználásuk is azonos. Megjegyezendő továbbá, hogy a csomósodás nem a kínai termék sajátosságai miatt fordul elő, hanem azért, mert minden citromsav, tekintet nélkül az eredetére, kémiai összetételénél fogva hajlamos a csomósodásra, amikor nedves környezetben van, vagy hőmérséklet-ingadozásnak teszik ki. Mivel természetesen csak az érintett termék kerül hosszabb ideig nedves környezetbe és hőmérséklet-ingadozásnak kitett helyzetbe az EU-ba történő szállítása során, a probléma főként – de nem kizárólag – azt érinti. Ennélfogva a kiigazítás mindössze azt veszi figyelembe, hogy a szétválasztás főként az érintett termék esetében jelent további költséget, mivel a csomósodás által érintett mennyiségeket a továbbértékesítés előtt vagy szétválasztják (összetörve és megszitálva vagy elfolyósítva a csomósodott terméket), vagy árengedménnyel értékesítik. Ezen az alapon a felvetést el kell utasítani. |
| --- | --- |

(9)

Néhány érdekelt fél azzal érvelt, hogy az érintett termék, ahogy azt az ideiglenes rendelet (16) preambulumbekezdése meghatározza, illetve a hasonló termék – ellentétben az ideiglenes rendelet (18) preambulumbekezdésben foglalt megállapítással – nem azonosak, mivel nem egyeznek fizikai és kémiai jellemzőik, továbbá e kettőt nem ugyanarra a célra használják. Ez utóbbi érdekelt felek szerint az ideiglenes rendelet (18) preambulumbekezdésében szereplő állítás nem veszi figyelembe a vizsgálat során felhozott érveket, és ellentmond a Bizottság által az áralákínálás mértékének kiszámításakor az érintett termék bizonyos mennyiségének az Unióba történő megérkezése utáni szétválasztása kapcsán alkalmazott kiigazításnak. Először is megjegyzendő, hogy a vizsgálat kimutatta, az érintett terméket és a hasonló terméket alapvetően ugyanazokra a célokra használják, azaz főként háztartási tisztítószerként (automata mosogatógépekbe mosószerek, tisztítószerek, vízlágyítók), valamint élelmiszerekhez és italokhoz adalékanyagként, továbbá a személyi higiéné/kozmetikai szerek esetében is. Azt az állítást, miszerint az érintett terméket a gyakorlatban a szaga és/vagy színe miatt bizonyos felhasználók nem használják tisztítószerek, élelmiszerek vagy italok gyártásához, nem támasztották alá bizonyítékkal. A vizsgálat kimutatta, hogy az alkalmazásoknak mindössze egyetlen köre, azaz a gyógyszeripari felhasználás esetében használnak kizárólag európai citromsavat a szükséges speciális megfelelési teszt költsége miatt. Mivel a gyógyszeripar a felhasználók összes forgalmának csak csekély hányadát teszi ki, a megfelelési teszt elvégzését nem tekintették gazdaságilag indokolható üzleti döntésnek. Másodszor, nincs ellentmondás az ideiglenes rendelkezés (64) preambulumbekezdésében említett, az áralákínálás mértékének kiszámításakor az érintett termék bizonyos mennyiségének az Unióba történő megérkezése utáni szétválasztása kapcsán alkalmazott kiigazítás,valamint azon állítás között, hogy a két termék hasonló, mivel elégséges az a tény, hogy az érintett és a hasonló termék alapvető kémiai, fizikai és technikai jellemzői azonosak, illetve alapvető felhasználásuk is azonos. Megjegyezendő továbbá, hogy a csomósodás nem a kínai termék sajátosságai miatt fordul elő, hanem azért, mert minden citromsav, tekintet nélkül az eredetére, kémiai összetételénél fogva hajlamos a csomósodásra, amikor nedves környezetben van, vagy hőmérséklet-ingadozásnak teszik ki. Mivel természetesen csak az érintett termék kerül hosszabb ideig nedves környezetbe és hőmérséklet-ingadozásnak kitett helyzetbe az EU-ba történő szállítása során, a probléma főként – de nem kizárólag – azt érinti. Ennélfogva a kiigazítás mindössze azt veszi figyelembe, hogy a szétválasztás főként az érintett termék esetében jelent további költséget, mivel a csomósodás által érintett mennyiségeket a továbbértékesítés előtt vagy szétválasztják (összetörve és megszitálva vagy elfolyósítva a csomósodott terméket), vagy árengedménnyel értékesítik. Ezen az alapon a felvetést el kell utasítani.

| (10) | A fentiek alapján végérvényesen arra lehet következtetni, hogy az érintett termék és az analóg országban, vagyis Kanadában termelt és eladott citromsav, valamint a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon termelt és eladott termék az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése és az ideiglenes rendelet (15)–(17) preambulumbekezdésének értelmében hasonló. |
| --- | --- |

(10)

A fentiek alapján végérvényesen arra lehet következtetni, hogy az érintett termék és az analóg országban, vagyis Kanadában termelt és eladott citromsav, valamint a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon termelt és eladott termék az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése és az ideiglenes rendelet (15)–(17) preambulumbekezdésének értelmében hasonló.

D.   DÖMPING

1.   Általános háttér

| (11) | A vizsgálat ideiglenes szakaszában a piacgazdasági elbánásra, illetve egyéni elbánásra irányuló kérelmeket minden ismert exportáló gyártó esetében megvizsgáltak. Az exportáló gyártók közül csak kevesen kerültek bele a mintába, és egyetlen vállalat esetében folytattak egyéni vizsgálatot. Az ideiglenes rendelethez fűzött észrevételeikben több érdekelt jelezte, hogy e megközelítésnek hiányosságai vannak. Az ügyet ennélfogva újra átgondolták, és annak a ténynek a fényében is, hogy az adott ügy körülményei között lehetővé vált – például a rendelkezésre álló forrásoknak köszönhetően – a megfelelően megvizsgálható vállalatok számát megnövelni, végül úgy döntöttek, hogy a mintavételi eljárást nem alkalmazzák. Mivel minden együttműködő vállalat megkapta legalább az egyéni bánásmódot az ideiglenes szakaszban, mindegyikük esetében egyéni vámtételt kell meghatározni. Ennek következtében három, a mintában nem szereplő vagy az ideiglenes szakaszban egyéni vizsgálat alá vont vállalatot kérdőíves válaszadásra kértek fel. A kérdőívre azonban a felkértek közül csak két vállalat válaszolt. A harmadik vállalat nem nyújtott be kérdőíves választ, és a továbbiakban nem vizsgálták. |
| --- | --- |

(11)

A vizsgálat ideiglenes szakaszában a piacgazdasági elbánásra, illetve egyéni elbánásra irányuló kérelmeket minden ismert exportáló gyártó esetében megvizsgáltak. Az exportáló gyártók közül csak kevesen kerültek bele a mintába, és egyetlen vállalat esetében folytattak egyéni vizsgálatot. Az ideiglenes rendelethez fűzött észrevételeikben több érdekelt jelezte, hogy e megközelítésnek hiányosságai vannak. Az ügyet ennélfogva újra átgondolták, és annak a ténynek a fényében is, hogy az adott ügy körülményei között lehetővé vált – például a rendelkezésre álló forrásoknak köszönhetően – a megfelelően megvizsgálható vállalatok számát megnövelni, végül úgy döntöttek, hogy a mintavételi eljárást nem alkalmazzák. Mivel minden együttműködő vállalat megkapta legalább az egyéni bánásmódot az ideiglenes szakaszban, mindegyikük esetében egyéni vámtételt kell meghatározni. Ennek következtében három, a mintában nem szereplő vagy az ideiglenes szakaszban egyéni vizsgálat alá vont vállalatot kérdőíves válaszadásra kértek fel. A kérdőívre azonban a felkértek közül csak két vállalat válaszolt. A harmadik vállalat nem nyújtott be kérdőíves választ, és a továbbiakban nem vizsgálták.

2.   Piacgazdasági elbánás

| (12) | Az ideiglenes rendelet (27) preambulumbekezdésében hivatkozott vállalat azt hangoztatta, hogy az ugyanazon preambulumbekezdésben említett támogatást nem az érintett termékre kapta, illetve a bérleti díj meg nem fizetését a csoporton belüli, a fizetendő bérleti díjért cserébe történő nyereségbeszámításra vonatkozó magánmegegyezés indokolta. Az ügyre vonatkozó bármely új információ hiányában azonban, illetve a bérleti díjra vonatkozó, említett könyvelési gyakorlat torzító hatása fényében az e vállalatra vonatkozó következtetések változatlanok maradnak és végleg megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(12)

Az ideiglenes rendelet (27) preambulumbekezdésében hivatkozott vállalat azt hangoztatta, hogy az ugyanazon preambulumbekezdésben említett támogatást nem az érintett termékre kapta, illetve a bérleti díj meg nem fizetését a csoporton belüli, a fizetendő bérleti díjért cserébe történő nyereségbeszámításra vonatkozó magánmegegyezés indokolta. Az ügyre vonatkozó bármely új információ hiányában azonban, illetve a bérleti díjra vonatkozó, említett könyvelési gyakorlat torzító hatása fényében az e vállalatra vonatkozó következtetések változatlanok maradnak és végleg megerősítést nyernek.

| (13) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az ideiglenes rendelet (25) preambulumbekezdésében említett egyik vállalatcsoport azt állította, hogy részletes pénzügyi elemzés alapján kapott kölcsönt az egyik banktól, miután magas hitelbesorolást ért el. A tény azonban, hogy a bank hivatalos elemzést végzett és magas hitelbesorolást adott, nem zárja ki azt a tényt, hogy a szóban forgó vállalat garanciákat nyújtott más vállalatoknak annak ellenére, hogy saját befektetett eszközei többségét jelzáloggal terhelte, sem azt, hogy a szóban forgó vállalatnak nyújtott kölcsönöket – amint az kiderült – állami befolyás alatt álló bank nyújtotta. Éppen ezért az erre a vállalatra vonatkozó következtetések változatlanok maradnak és végleg megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(13)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az ideiglenes rendelet (25) preambulumbekezdésében említett egyik vállalatcsoport azt állította, hogy részletes pénzügyi elemzés alapján kapott kölcsönt az egyik banktól, miután magas hitelbesorolást ért el. A tény azonban, hogy a bank hivatalos elemzést végzett és magas hitelbesorolást adott, nem zárja ki azt a tényt, hogy a szóban forgó vállalat garanciákat nyújtott más vállalatoknak annak ellenére, hogy saját befektetett eszközei többségét jelzáloggal terhelte, sem azt, hogy a szóban forgó vállalatnak nyújtott kölcsönöket – amint az kiderült – állami befolyás alatt álló bank nyújtotta. Éppen ezért az erre a vállalatra vonatkozó következtetések változatlanok maradnak és végleg megerősítést nyernek.

| (14) | Az ideiglenes rendelet (26) preambulumbekezdésében említett egyik vállalat hangsúlyozta, hogy hátrányos helyzetbe hozta az a tény, hogy többségi részvényese jó áron földhasználati jogot szerzett és aztán ezt újraértékeltette a piaci árak alakulásának függvényében. Mindazonáltal a beszerzési ár és a későbbi értékelések közötti hatalmas különbséget (1 000–2 000 %) nem tudták megmagyarázni. A földhasználati jog beszerzésére és az azt követő értékelésre vonatkozó bármely új információ hiányában, valamint a jelentős mértékben a piaci ár alatti eszközbeszerzés következtében a vállalat által szerzett előny fényében az erre a vállalatra vonatkozó következtetések változatlanok maradnak és végleg megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(14)

Az ideiglenes rendelet (26) preambulumbekezdésében említett egyik vállalat hangsúlyozta, hogy hátrányos helyzetbe hozta az a tény, hogy többségi részvényese jó áron földhasználati jogot szerzett és aztán ezt újraértékeltette a piaci árak alakulásának függvényében. Mindazonáltal a beszerzési ár és a későbbi értékelések közötti hatalmas különbséget (1 000–2 000 %) nem tudták megmagyarázni. A földhasználati jog beszerzésére és az azt követő értékelésre vonatkozó bármely új információ hiányában, valamint a jelentős mértékben a piaci ár alatti eszközbeszerzés következtében a vállalat által szerzett előny fényében az erre a vállalatra vonatkozó következtetések változatlanok maradnak és végleg megerősítést nyernek.

| (15) | A piacgazdasági elbánásra vonatkozó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (25)–(30) preambulumbekezdése végleg megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(15)

A piacgazdasági elbánásra vonatkozó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (25)–(30) preambulumbekezdése végleg megerősítést nyer.

3.   Egyéni elbánás

| (16) | Azon öt vállalat vagy vállalatcsoport közül, amelyeknek nem adták meg a piacgazdasági elbánást, valamennyi teljesítette a 9. cikk (5) bekezdésében szereplő összes kritériumot, és egyéni elbánásban részesült. Egy vállalat, amely ideiglenes egyéni elbánásban részesült, a továbbiakban beszüntette az együttműködést, ezért végül nem kapott egyéni elbánást (lásd a (11) és (34) preambulumbekezdéseket). |
| --- | --- |

(16)

Azon öt vállalat vagy vállalatcsoport közül, amelyeknek nem adták meg a piacgazdasági elbánást, valamennyi teljesítette a 9. cikk (5) bekezdésében szereplő összes kritériumot, és egyéni elbánásban részesült. Egy vállalat, amely ideiglenes egyéni elbánásban részesült, a továbbiakban beszüntette az együttműködést, ezért végül nem kapott egyéni elbánást (lásd a (11) és (34) preambulumbekezdéseket).

4.   Rendes érték

| (17) | Amint azt a (11) preambulumbekezdés kifejti, az ideiglenes rendelethez fűzött észrevételeket követően úgy döntöttek, hogy a mintavételi eljárást nem alkalmazzák, és a három, a mintavételkor be nem válogatott vagy az ideiglenes szakaszban egyéni vizsgálatban érintett vállalatot felkérték, hogy töltsön ki kérdőívet. A rendes értéket e vállalatok közül egy (a Laiwu Taihe) esetében határozták meg, amelyik piacgazdasági elbánásban részesült, és amelyik benyújtotta válaszát a kérdőívre. |
| --- | --- |

(17)

Amint azt a (11) preambulumbekezdés kifejti, az ideiglenes rendelethez fűzött észrevételeket követően úgy döntöttek, hogy a mintavételi eljárást nem alkalmazzák, és a három, a mintavételkor be nem válogatott vagy az ideiglenes szakaszban egyéni vizsgálatban érintett vállalatot felkérték, hogy töltsön ki kérdőívet. A rendes értéket e vállalatok közül egy (a Laiwu Taihe) esetében határozták meg, amelyik piacgazdasági elbánásban részesült, és amelyik benyújtotta válaszát a kérdőívre.

4.1.   Vállalatok, illetve vállalatcsoportok, melyek megkaphatták a piacgazdasági elbánást

| (18) | Mivel az egyetlen vállalat, amelyik piacgazdasági elbánásban részesülhetett volna, és amely az ideiglenes szakaszban egyéni vizsgálat tárgyát képezte, nem nyújtott be észrevételeket a rendes értékre vonatkozóan, az ideiglenes rendelet (35)–(39) preambulumbekezdései végleg megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(18)

Mivel az egyetlen vállalat, amelyik piacgazdasági elbánásban részesülhetett volna, és amely az ideiglenes szakaszban egyéni vizsgálat tárgyát képezte, nem nyújtott be észrevételeket a rendes értékre vonatkozóan, az ideiglenes rendelet (35)–(39) preambulumbekezdései végleg megerősítést nyernek.

| (19) | Azt az egyetlen vállalatot illetően, amelyik piacgazdasági elbánásban részesült (Laiwu Taihe), és amely a (11) preambulumbekezdésben kifejtett okból további vizsgálat tárgyát képezte, először is ellenőrizték, vajon a vállalat hasonló termékből megvalósított teljes belföldi értékesítése reprezentatív volt-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében. Az érintett termékből megvalósított belföldi értékesítés valamivel a hasonló termék Közösségbe irányuló exportjának 5 %-a alatt volt. Egy ilyen alacsony arány azonban elégséges mértékű ahhoz, hogy megfelelő összehasonlításra lehetőséget nyújtson, és a hasonló termék belföldi értékesítése reprezentatívnak tekinthető, figyelembe véve a szóban forgó vállalat összes belföldi értékesítését. Ennélfogva az említett értékeket felhasználták a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(19)

Azt az egyetlen vállalatot illetően, amelyik piacgazdasági elbánásban részesült (Laiwu Taihe), és amely a (11) preambulumbekezdésben kifejtett okból további vizsgálat tárgyát képezte, először is ellenőrizték, vajon a vállalat hasonló termékből megvalósított teljes belföldi értékesítése reprezentatív volt-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében. Az érintett termékből megvalósított belföldi értékesítés valamivel a hasonló termék Közösségbe irányuló exportjának 5 %-a alatt volt. Egy ilyen alacsony arány azonban elégséges mértékű ahhoz, hogy megfelelő összehasonlításra lehetőséget nyújtson, és a hasonló termék belföldi értékesítése reprezentatívnak tekinthető, figyelembe véve a szóban forgó vállalat összes belföldi értékesítését. Ennélfogva az említett értékeket felhasználták a rendes érték megállapításához.

| (20) | A Laiwu Taihe által a Közösségbe exportált minden egyes terméktípusa esetében megállapították, a belföldi piacon értékesítettek-e azzal közvetlenül összehasonlítható terméktípust. A Bizottság akkor tekintette közvetlenül összehasonlíthatónak a terméktípusokat, amikor ugyanaz a termékek típusa (amit a kémiai összetétel határoz meg), összehasonlítható a granulálásuk és a csomagolásuk. Megállapítást nyert, hogy a Közösségbe exportált terméktípusok közül csak egy esetében található a belföldi piacon értékesített, az előbbivel közvetlenül összehasonlítható terméktípus. |
| --- | --- |

(20)

A Laiwu Taihe által a Közösségbe exportált minden egyes terméktípusa esetében megállapították, a belföldi piacon értékesítettek-e azzal közvetlenül összehasonlítható terméktípust. A Bizottság akkor tekintette közvetlenül összehasonlíthatónak a terméktípusokat, amikor ugyanaz a termékek típusa (amit a kémiai összetétel határoz meg), összehasonlítható a granulálásuk és a csomagolásuk. Megállapítást nyert, hogy a Közösségbe exportált terméktípusok közül csak egy esetében található a belföldi piacon értékesített, az előbbivel közvetlenül összehasonlítható terméktípus.

| (21) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az említett terméktípus esetében a belföldi értékesítések az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósulónak tekinthetők-e. Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszakban sor került az említett terméktípus független fogyasztóknak, tehát a rendes kereskedelmi forgalom keretében történő nyereséges értékesítésére. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az említett terméktípus esetében a belföldi értékesítések az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósulónak tekinthetők-e. Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszakban sor került az említett terméktípus független fogyasztóknak, tehát a rendes kereskedelmi forgalom keretében történő nyereséges értékesítésére.

| (22) | Mivel az említett terméktípus nyereséges értékesítéseinek mennyisége a terméktípus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át vagy annál kevesebbet jelentett, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján számították ki, kizárólag az említett terméktípus nyereséges eladásainak súlyozott átlagát véve alapul. |
| --- | --- |

(22)

Mivel az említett terméktípus nyereséges értékesítéseinek mennyisége a terméktípus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át vagy annál kevesebbet jelentett, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján számították ki, kizárólag az említett terméktípus nyereséges eladásainak súlyozott átlagát véve alapul.

| (23) | Mivel a Laiwu Taihe belföldi árai nem használhatók ahhoz, hogy meghatározzák a rendes értéket a többi terméktípus esetében, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint számították ki. |
| --- | --- |

(23)

Mivel a Laiwu Taihe belföldi árai nem használhatók ahhoz, hogy meghatározzák a rendes értéket a többi terméktípus esetében, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint számították ki.

| (24) | A rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdése alapján történő kiszámítása során az értékesítési, általános és igazgatási költségek és a nyereség összege az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének bevezető részével összhangban a Laiwu Taihe hasonló termékének termelésére és a rendes kereskedelmi forgalom során történő értékesítésre vonatkozó tényleges adatokon alapult. |
| --- | --- |

(24)

A rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdése alapján történő kiszámítása során az értékesítési, általános és igazgatási költségek és a nyereség összege az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének bevezető részével összhangban a Laiwu Taihe hasonló termékének termelésére és a rendes kereskedelmi forgalom során történő értékesítésre vonatkozó tényleges adatokon alapult.

4.2.   Vállalatok, illetve vállalatcsoportok, melyek nem kaphattak piacgazdasági elbánást

| (25) | Az ideiglenes rendelettel kapcsolatban megfogalmazott észrevételeikben néhány fél azt állította, hogy Kanada nem lehet megfelelő analóg ország, mivel az Egyesült Államok nemrégiben dömpingellenes eljárást indított a többek között Kanadából származó citromsav esetében. Alternatív analóg országként Thaiföld merült újra fel. Az elemzés ugyanakkor kimutatta, hogy míg a Kanadából származó citromsavra vonatkozó dömpingellenes intézkedések nem voltak hatályosak a vizsgálati időszak alatt, a Thaiföldről származó citromsavra vonatkozó dömpingellenes intézkedések már hatályosak voltak. Ez utóbbi intézkedéseket India foganatosította, és ezek 374,36 USD/tonna tényleges dömpingellenes vám kivetését jelentették, amely csak 2007 augusztusában járt le, azaz két hónappal a vizsgálati időszak vége után. Éppen ezért, figyelembe véve az ideiglenes rendelet (42) és (43) preambulumbekezdésében már említett érveket, valamint a tényt, hogy a Kanadából származó citromsavra vonatkozó, az Egyesült Államok által folytatott vizsgálat még folyamatban volt akkor, mikor a közösségi vizsgálat utolsó szakaszába lépett, a következtetés az volt, hogy semmi nem indokolja, hogy Kanada helyett inkább Thaiföldet válasszák analóg országnak. |
| --- | --- |

(25)

Az ideiglenes rendelettel kapcsolatban megfogalmazott észrevételeikben néhány fél azt állította, hogy Kanada nem lehet megfelelő analóg ország, mivel az Egyesült Államok nemrégiben dömpingellenes eljárást indított a többek között Kanadából származó citromsav esetében. Alternatív analóg országként Thaiföld merült újra fel. Az elemzés ugyanakkor kimutatta, hogy míg a Kanadából származó citromsavra vonatkozó dömpingellenes intézkedések nem voltak hatályosak a vizsgálati időszak alatt, a Thaiföldről származó citromsavra vonatkozó dömpingellenes intézkedések már hatályosak voltak. Ez utóbbi intézkedéseket India foganatosította, és ezek 374,36 USD/tonna tényleges dömpingellenes vám kivetését jelentették, amely csak 2007 augusztusában járt le, azaz két hónappal a vizsgálati időszak vége után. Éppen ezért, figyelembe véve az ideiglenes rendelet (42) és (43) preambulumbekezdésében már említett érveket, valamint a tényt, hogy a Kanadából származó citromsavra vonatkozó, az Egyesült Államok által folytatott vizsgálat még folyamatban volt akkor, mikor a közösségi vizsgálat utolsó szakaszába lépett, a következtetés az volt, hogy semmi nem indokolja, hogy Kanada helyett inkább Thaiföldet válasszák analóg országnak.

| (26) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban a piacgazdasági elbánásban nem részesülő, a fenti (11) preambulumbekezdésben említett exportáló gyártók esetében a rendes érték megállapítása az analóg országbeli árak vagy számtanilag képzett érték alapján történt. |
| --- | --- |

(26)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban a piacgazdasági elbánásban nem részesülő, a fenti (11) preambulumbekezdésben említett exportáló gyártók esetében a rendes érték megállapítása az analóg országbeli árak vagy számtanilag képzett érték alapján történt.

5.   Exportár

| (27) | Azon két vállalat esetében, amelyeknél a fenti (11) preambulumbekezdésben kifejtett okokból további vizsgálatra volt szükség, az exportárat azonos módszertan alapján állapították meg, az ideiglenes rendelet (45)–(47) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint. |
| --- | --- |

(27)

Azon két vállalat esetében, amelyeknél a fenti (11) preambulumbekezdésben kifejtett okokból további vizsgálatra volt szükség, az exportárat azonos módszertan alapján állapították meg, az ideiglenes rendelet (45)–(47) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint.

| (28) | Mivel semelyik vállalat nem nyújtott be észrevételeket az exportárra vonatkozóan, az ideiglenes rendelet (45)–(47) preambulumbekezdésében kifejtettek végleg megerősítést nyertek. |
| --- | --- |

(28)

Mivel semelyik vállalat nem nyújtott be észrevételeket az exportárra vonatkozóan, az ideiglenes rendelet (45)–(47) preambulumbekezdésében kifejtettek végleg megerősítést nyertek.

6.   Összehasonlítás

| (29) | Az ideiglenes rendeletre és a végleges nyilvánosságra hozatalra vonatkozóan benyújtott észrevételeiben az egyik vállalatcsoport nem értett egyet a Kínában működő kereskedőn keresztül megvalósított értékesítés utáni fiktív jutalék levonásával, mivel a kereskedő szervesen a csoporthoz tartozott. Megállapítást nyert azonban, hogy a kereskedő cég mégis független kereskedőként végezte feladatát, és a két vállalat gazdasági kapcsolatának eredménye az, ami a megbízó és ügynöke között áll fenn. Megállapítást nyert az is, hogy a kereskedő nem csak az azon vállalatok által gyártott termékekkel kereskedett, amelyekkel kapcsolatban állt, hanem független gyártók termékeivel is. Sőt, a szóban forgó vállalat közvetlenül értékesített vele kapcsolatban nem álló ügyfeleknek is. Ennélfogva a kifogást visszautasították, és az alaprendelet 2 cikke (10) bekezdésének i) pontja alapján az értékesítési, általános és igazgatási költségeken, valamint a kapcsolatban nem álló importőrök nyereségén alapuló költségtérítést levonják. |
| --- | --- |

(29)

Az ideiglenes rendeletre és a végleges nyilvánosságra hozatalra vonatkozóan benyújtott észrevételeiben az egyik vállalatcsoport nem értett egyet a Kínában működő kereskedőn keresztül megvalósított értékesítés utáni fiktív jutalék levonásával, mivel a kereskedő szervesen a csoporthoz tartozott. Megállapítást nyert azonban, hogy a kereskedő cég mégis független kereskedőként végezte feladatát, és a két vállalat gazdasági kapcsolatának eredménye az, ami a megbízó és ügynöke között áll fenn. Megállapítást nyert az is, hogy a kereskedő nem csak az azon vállalatok által gyártott termékekkel kereskedett, amelyekkel kapcsolatban állt, hanem független gyártók termékeivel is. Sőt, a szóban forgó vállalat közvetlenül értékesített vele kapcsolatban nem álló ügyfeleknek is. Ennélfogva a kifogást visszautasították, és az alaprendelet 2 cikke (10) bekezdésének i) pontja alapján az értékesítési, általános és igazgatási költségeken, valamint a kapcsolatban nem álló importőrök nyereségén alapuló költségtérítést levonják.

| (30) | Az ideiglenes rendeletre vonatkozóan benyújtott észrevételeiben az egyik exportáló gyártó azt kifogásolta, hogy a pénznemek átszámításával járó költséget figyelembe veszik, mivel az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének j) pontja alapján az exportőröknek 60 napot kell biztosítani a vizsgálati időszak alatti tartós árfolyammozgások figyelembevételére. E kifogás elfogadható volt, az exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözetet a megfelelő mértékben módosították. |
| --- | --- |

(30)

Az ideiglenes rendeletre vonatkozóan benyújtott észrevételeiben az egyik exportáló gyártó azt kifogásolta, hogy a pénznemek átszámításával járó költséget figyelembe veszik, mivel az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének j) pontja alapján az exportőröknek 60 napot kell biztosítani a vizsgálati időszak alatti tartós árfolyammozgások figyelembevételére. E kifogás elfogadható volt, az exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözetet a megfelelő mértékben módosították.

| (31) | Az ideiglenes rendeletben a levonás az exportárból az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja alapján az exportértékesítésre vonatkozó vissza nem térítendő héa figyelembevételével történt. Az ideiglenes rendelethez fűzött észrevételeiben az egyik exportáló gyártó szerint az exportár ilyen jellegű kiigazítása helytelen, mivel az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja csak a rendes értékre vonatkozik. El kell ismerni, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja alatti kiigazítás valóban csak a rendes érték kiszámítására vonatkozik. Valójában az exportárakból fent említett levonás jogos, és az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja értelmében kell elvégezni. A panasz vizsgálata során kiderült, hogy gépelési hiba fordult elő a kérdéses vállalat esetében a kiigazítás kiszámolásakor, és ugyanez a hiba előfordult más vállalatok esetében is. E pontatlanságokat javították, és ez az említett vállalatok esetében korábban kiszámolt dömpingkülönbözet csekély mértékű csökkentéséhez vezetett. |
| --- | --- |

(31)

Az ideiglenes rendeletben a levonás az exportárból az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja alapján az exportértékesítésre vonatkozó vissza nem térítendő héa figyelembevételével történt. Az ideiglenes rendelethez fűzött észrevételeiben az egyik exportáló gyártó szerint az exportár ilyen jellegű kiigazítása helytelen, mivel az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja csak a rendes értékre vonatkozik. El kell ismerni, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja alatti kiigazítás valóban csak a rendes érték kiszámítására vonatkozik. Valójában az exportárakból fent említett levonás jogos, és az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja értelmében kell elvégezni. A panasz vizsgálata során kiderült, hogy gépelési hiba fordult elő a kérdéses vállalat esetében a kiigazítás kiszámolásakor, és ugyanez a hiba előfordult más vállalatok esetében is. E pontatlanságokat javították, és ez az említett vállalatok esetében korábban kiszámolt dömpingkülönbözet csekély mértékű csökkentéséhez vezetett.

| (32) | A (31) preambulumbekezdésben említett állítás kivizsgálásakor kiderült, hogy a kiigazításra egy vállalat – az egyéni elbánásban részesülő vállalat – esetében nem került sor. Ezt is javították, és az említett vállalat esetében a dömpingkülönbözet összege csekély mértékben növekedett. |
| --- | --- |

(32)

A (31) preambulumbekezdésben említett állítás kivizsgálásakor kiderült, hogy a kiigazításra egy vállalat – az egyéni elbánásban részesülő vállalat – esetében nem került sor. Ezt is javították, és az említett vállalat esetében a dömpingkülönbözet összege csekély mértékben növekedett.

| (33) | Egyéb, az összehasonlításra vonatkozó megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet fenti (30), (31) és (32) preambulumbekezdéseinek változásaitól eltekintve a (48)–(50) preambulumbekezdése végleg megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(33)

Egyéb, az összehasonlításra vonatkozó megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet fenti (30), (31) és (32) preambulumbekezdéseinek változásaitól eltekintve a (48)–(50) preambulumbekezdése végleg megerősítést nyer.

7.   Dömpingkülönbözet

| (34) | Azon két vállalat esetében, amelyeknél a fenti (11) preambulumbekezdésben kifejtett okokból további vizsgálatra volt szükség, a dömpingkülönbözetet azonos módszertan alapján állapították meg, az ideiglenes rendelet (51) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint. Azon vállalatot, amely nem nyújtotta be a kérdőívre adandó válaszokat és amelynél nem folytattak további vizsgálatot – ahogy azt a fenti (11) preambulumbekezdés kifejti –, az együttműködést megtagadó vállalatnak tekintették, így a megállapítások a rendelkezésre álló tényeken alapulnak, az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ebben az esetben, tekintettel az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében említett kimagasló mértékű együttműködésre, ez utóbbi vállalat esetében állapították meg a többi vállalathoz képest a legmagasabb mértékű dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(34)

Azon két vállalat esetében, amelyeknél a fenti (11) preambulumbekezdésben kifejtett okokból további vizsgálatra volt szükség, a dömpingkülönbözetet azonos módszertan alapján állapították meg, az ideiglenes rendelet (51) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint. Azon vállalatot, amely nem nyújtotta be a kérdőívre adandó válaszokat és amelynél nem folytattak további vizsgálatot – ahogy azt a fenti (11) preambulumbekezdés kifejti –, az együttműködést megtagadó vállalatnak tekintették, így a megállapítások a rendelkezésre álló tényeken alapulnak, az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ebben az esetben, tekintettel az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében említett kimagasló mértékű együttműködésre, ez utóbbi vállalat esetében állapították meg a többi vállalathoz képest a legmagasabb mértékű dömpingkülönbözetet.

| (35) | A többi vállalat esetében, amelyek egyéni vizsgálat tárgyát képezték, a dömpingkülönbözetet az ideiglenes szakaszban újraszámolták azzal a céllal, hogy a (30), (31) és (32) preambulumbekezdésében említett pontatlanságokat kiküszöböljék. Ez az új számítás a dömpingkülönbözet csekély mértékű korrekciójához vezetett. |
| --- | --- |

(35)

A többi vállalat esetében, amelyek egyéni vizsgálat tárgyát képezték, a dömpingkülönbözetet az ideiglenes szakaszban újraszámolták azzal a céllal, hogy a (30), (31) és (32) preambulumbekezdésében említett pontatlanságokat kiküszöböljék. Ez az új számítás a dömpingkülönbözet csekély mértékű korrekciójához vezetett.

| (36) | Egyéb új információ hiányában az ideiglenes rendeletnek az együttműködés mértékére vonatkozó (53) preambulumbekezdése végleg megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(36)

Egyéb új információ hiányában az ideiglenes rendeletnek az együttműködés mértékére vonatkozó (53) preambulumbekezdése végleg megerősítést nyer.

| (37) | Ezen az alapon a közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékaként kifejezett végleges dömpingkülönbözetek vám nélkül a következők:






  Vállalat | Végleges dömpingkülönbözet
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd | 58,1 |
| DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd | 19,1 |
| RZBC Co., Ltd | 59,8 |
| RZBC (Juxian) Co. Ltd | 59,8 |
| TTCA Co., Ltd | 57,1 |
| Yixing Union Biochemical Co. Ltd | 55,7 |
| Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd | 6,6 |
| Weifang Ensign Industry Co. Ltd | 53,5 |
| Minden más vállalat | 59,8 |

(37)

Ezen az alapon a közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékaként kifejezett végleges dömpingkülönbözetek vám nélkül a következők:

Vállalat

Végleges dömpingkülönbözet

(%)

Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd

58,1

DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd

19,1

RZBC Co., Ltd

59,8

RZBC (Juxian) Co. Ltd

59,8

TTCA Co., Ltd

57,1

Yixing Union Biochemical Co. Ltd

55,7

Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd

6,6

Weifang Ensign Industry Co. Ltd

53,5

Minden más vállalat

59,8

E.   A KÁR

1.   A közösségi termelés és a közösségi gazdasági ágazat

| (38) | Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a vizsgálati időszak után az SA Citrique Belge NV leállította a termelését, és a vele kapcsolatban álló vállalattól (DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd) importált érintett termékkel csak kereskedett, és azzal érvelt, hogy ezt figyelembe véve az SA Citrique Belge NV nem lehetne része a közösségi gazdasági ágazatnak. Ezt az állítást ugyanakkor nem támasztotta alá semmiféle bizonyíték, és az SA Citrique Belge NV által benyújtott adatok alapján az látszik, hogy a vállalat folytatta a termelést |
| --- | --- |

(38)

Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a vizsgálati időszak után az SA Citrique Belge NV leállította a termelését, és a vele kapcsolatban álló vállalattól (DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd) importált érintett termékkel csak kereskedett, és azzal érvelt, hogy ezt figyelembe véve az SA Citrique Belge NV nem lehetne része a közösségi gazdasági ágazatnak. Ezt az állítást ugyanakkor nem támasztotta alá semmiféle bizonyíték, és az SA Citrique Belge NV által benyújtott adatok alapján az látszik, hogy a vállalat folytatta a termelést

| (39) | Egy másik érdekelt fél amiatt is panaszt tett, hogy az ideiglenes rendelet (56) preambulumbekezdése csak az SA Citrique Belge NV-nek a hozzá kapcsolódó kínai vállalattól a vizsgálati időszak alatt származó behozatalát említette. Ez a fél azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat minden vele kapcsolatban álló vagy kapcsolatban nem álló kereskedelmi vállalaton keresztül megvalósított behozatala tendenciáját az érintett időszak egészére meg kellene adni, mivel a behozatal a közösségi termelés értékelésének, és ebből következően a kár meglétére irányuló következtetés levonásának egyik fontos tényezője. A vizsgálat valóban kimutatta, hogy az egész figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat behozatala jelentéktelen mértékű volt, azaz a termelés 1 % és 6 %-a között mozgott – az adatok bizalmas kezelése miatt csak értéktartományt lehet feltüntetni. Ennélfogva ezt az érvet vissza kell utasítani, és az ideiglenes rendelet (55)–(58) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(39)

Egy másik érdekelt fél amiatt is panaszt tett, hogy az ideiglenes rendelet (56) preambulumbekezdése csak az SA Citrique Belge NV-nek a hozzá kapcsolódó kínai vállalattól a vizsgálati időszak alatt származó behozatalát említette. Ez a fél azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat minden vele kapcsolatban álló vagy kapcsolatban nem álló kereskedelmi vállalaton keresztül megvalósított behozatala tendenciáját az érintett időszak egészére meg kellene adni, mivel a behozatal a közösségi termelés értékelésének, és ebből következően a kár meglétére irányuló következtetés levonásának egyik fontos tényezője. A vizsgálat valóban kimutatta, hogy az egész figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat behozatala jelentéktelen mértékű volt, azaz a termelés 1 % és 6 %-a között mozgott – az adatok bizalmas kezelése miatt csak értéktartományt lehet feltüntetni. Ennélfogva ezt az érvet vissza kell utasítani, és az ideiglenes rendelet (55)–(58) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

2.   Közösségi felhasználás

| (40) | Mivel a közösségi felhasználás tekintetében új és megalapozott érvek nem érkeztek, az ideiglenes rendelet (59) és (60) preambulumbekezdése végleg megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(40)

Mivel a közösségi felhasználás tekintetében új és megalapozott érvek nem érkeztek, az ideiglenes rendelet (59) és (60) preambulumbekezdése végleg megerősítést nyer.

3.   Az érintett országból származó behozatal

a)   Az érintett behozatal mennyisége és piaci részesedése, importárak

| (41) | A behozatali mennyiségekre, a piaci részesedésre és az árakra tekintettel új és megalapozott információ nem merült fel, ennélfogva az érintett behozatal mennyiségére és áraira vonatkozóan a bármely érintett fél által benyújtott kifogás vagy érv hiányában az ideiglenes rendelet (61)–(63) preambulumbekezdése végleg megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(41)

A behozatali mennyiségekre, a piaci részesedésre és az árakra tekintettel új és megalapozott információ nem merült fel, ennélfogva az érintett behozatal mennyiségére és áraira vonatkozóan a bármely érintett fél által benyújtott kifogás vagy érv hiányában az ideiglenes rendelet (61)–(63) preambulumbekezdése végleg megerősítést nyer.

b)   Áralákínálás

| (42) | A vizsgálat ideiglenes szakaszában az érintett termék és a közösségi gazdasági ágazat által gyártott citromsav ugyanazon kereskedelmi szinten történő összehasonlítása érdekében a kapcsolatban nem álló kereskedelmi vállalatok esetében a felárat (beleértve az értékesítési, általános és igazgatási költségeket) kiigazították az áralákínálás kiszámításakor, és ezt kiegészítve a közösségi importőröknél az érintett termék bizonyos mennyiségének értékesítés előtti szétválasztása kapcsán felmerülő különleges kezelési költségek miatt is sor került kiigazításra. A kereskedelmi kiigazítás mértékére vonatkozó adatok kismértékű módosításából kifolyólag azonban a súlyozott átlagos áralákínálási különbözetet, amelyet 17,42 %-nak számoltak ki, végül 16,54 %-ra csökkentették. |
| --- | --- |

(42)

A vizsgálat ideiglenes szakaszában az érintett termék és a közösségi gazdasági ágazat által gyártott citromsav ugyanazon kereskedelmi szinten történő összehasonlítása érdekében a kapcsolatban nem álló kereskedelmi vállalatok esetében a felárat (beleértve az értékesítési, általános és igazgatási költségeket) kiigazították az áralákínálás kiszámításakor, és ezt kiegészítve a közösségi importőröknél az érintett termék bizonyos mennyiségének értékesítés előtti szétválasztása kapcsán felmerülő különleges kezelési költségek miatt is sor került kiigazításra. A kereskedelmi kiigazítás mértékére vonatkozó adatok kismértékű módosításából kifolyólag azonban a súlyozott átlagos áralákínálási különbözetet, amelyet 17,42 %-nak számoltak ki, végül 16,54 %-ra csökkentették.

| (43) | A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik közösségi gyártó azt állította, hogy a kereskedelem szintjének kiigazítását a közösségi gazdasági ágazat értékesítése esetében is el kellene végezni, azaz figyelembe kellene venni a kereskedők közvetítése útján megvalósított értékesítéseket is. E tekintetben megjegyzendő, hogy a kereskedelem szintjének kiigazítását a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árai tekintetében az érintett termék importáraival történő összehasonlítást megelőzően elvégezték. |
| --- | --- |

(43)

A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik közösségi gyártó azt állította, hogy a kereskedelem szintjének kiigazítását a közösségi gazdasági ágazat értékesítése esetében is el kellene végezni, azaz figyelembe kellene venni a kereskedők közvetítése útján megvalósított értékesítéseket is. E tekintetben megjegyzendő, hogy a kereskedelem szintjének kiigazítását a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árai tekintetében az érintett termék importáraival történő összehasonlítást megelőzően elvégezték.

| (44) | Ugyanezen közösségi gyártó azt is kérte, hogy az érintett termék bizonyos mennyiségének értékesítés előtti szétválasztása kapcsán felmerülő különleges kezelési költségek miatti kiigazításának a hasonló termékre is kellene vonatkoznia. E kérést azonban nem támasztotta alá a szóban forgó közösségi gyártónál felmerülő különleges kezelési költségekre vonatkozó adat, ennélfogva ez az érv nem volt elfogadható. A fentiekre tekintettel az ideiglenes rendelet (64) preambulumbekezdése végleg megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(44)

Ugyanezen közösségi gyártó azt is kérte, hogy az érintett termék bizonyos mennyiségének értékesítés előtti szétválasztása kapcsán felmerülő különleges kezelési költségek miatti kiigazításának a hasonló termékre is kellene vonatkoznia. E kérést azonban nem támasztotta alá a szóban forgó közösségi gyártónál felmerülő különleges kezelési költségekre vonatkozó adat, ennélfogva ez az érv nem volt elfogadható. A fentiekre tekintettel az ideiglenes rendelet (64) preambulumbekezdése végleg megerősítést nyer.

4.   A közösségi gazdasági ágazat helyzete

a)   Általános helyzet

| (45) | Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság nem elemezte elég alaposan a kármutatókat, és ily módon nem állapított meg tényleges és részletes kapcsolatot a közösségi gazdasági ágazat helyzete és a kínai import között. Különösen azt kifogásolták, hogy bizonyos kármutatók pozitív alakulásának értékelése elmaradt. Megjegyzendő, hogy még abban az esetben is, ha megfigyelhető bizonyos kármutatók pozitív alakulása, amit az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdése el is ismert, az összkép a közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlását mutatja. A termelés, a termelési kapacitás, a kapacitáskihasználás, az értékesítés volumene és az egységár szintjének mérsékelt javulása, valamint a megnövekedett költséghatékonyság, amit az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdésében leírt, tükrözi a közösségi gyártók arra irányuló erőfeszítéseit, hogy versenyképesek maradjanak a figyelembe vett időszak alatt, és részesülhessenek a megnövekedett fogyasztásból. Mindazonáltal – amint az kitűnik az ideiglenes rendelet (68) preambulumbekezdéséből –, az említett erőfeszítések ellenére a közösségi gazdasági ágazat 5 százalékpontot vesztett a piaci részesedéséből (azaz piaci részesedése 54 %-ról 49 %-ra csökkent), amit nagyrészt az alacsony árszintű kínai dömpingelt behozatal hatása okozott. Súlyosbító körülmény és szintén említésre került, hogy a közösségi gazdasági ágazat joggal számított arra, hogy a 2004-ben bezáró közösségi, citromsavat gyártó három közösségi vállalat piaci részesedéséből valamennyit megszerez. Ezzel ellentétben azonban a közösségi gazdasági ágazat sem a három bezáró vállalat vevőit nem tudta átvenni, sem a megnövekedett fogyasztásból nem származott előnye. A piaci részesedés terén elszenvedett jelentős mértékű veszteség, együtt a nyilvánvalóan romló pénzügyi mutatókkal, így például a nyereségesség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom mutatóival, azt jelzi, hogy a közösségi gazdasági ágazat általános helyzete a figyelembe vett időszak alatt romlott, és a vizsgálati időszak alatt a legrosszabbnak mutatkozott. Ehhez hozzájárul az is, hogy a készletek csökkenését ebben az esetben nem lehet a közösségi gazdasági ágazat helyzetének pozitív mutatójaként értékelni, mivel nem tekinthető mérvadó adatnak, figyelembe véve a termék természetét, amely nem teszi lehetővé a hosszú távú raktározást. |
| --- | --- |

(45)

Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság nem elemezte elég alaposan a kármutatókat, és ily módon nem állapított meg tényleges és részletes kapcsolatot a közösségi gazdasági ágazat helyzete és a kínai import között. Különösen azt kifogásolták, hogy bizonyos kármutatók pozitív alakulásának értékelése elmaradt. Megjegyzendő, hogy még abban az esetben is, ha megfigyelhető bizonyos kármutatók pozitív alakulása, amit az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdése el is ismert, az összkép a közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlását mutatja. A termelés, a termelési kapacitás, a kapacitáskihasználás, az értékesítés volumene és az egységár szintjének mérsékelt javulása, valamint a megnövekedett költséghatékonyság, amit az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdésében leírt, tükrözi a közösségi gyártók arra irányuló erőfeszítéseit, hogy versenyképesek maradjanak a figyelembe vett időszak alatt, és részesülhessenek a megnövekedett fogyasztásból. Mindazonáltal – amint az kitűnik az ideiglenes rendelet (68) preambulumbekezdéséből –, az említett erőfeszítések ellenére a közösségi gazdasági ágazat 5 százalékpontot vesztett a piaci részesedéséből (azaz piaci részesedése 54 %-ról 49 %-ra csökkent), amit nagyrészt az alacsony árszintű kínai dömpingelt behozatal hatása okozott. Súlyosbító körülmény és szintén említésre került, hogy a közösségi gazdasági ágazat joggal számított arra, hogy a 2004-ben bezáró közösségi, citromsavat gyártó három közösségi vállalat piaci részesedéséből valamennyit megszerez. Ezzel ellentétben azonban a közösségi gazdasági ágazat sem a három bezáró vállalat vevőit nem tudta átvenni, sem a megnövekedett fogyasztásból nem származott előnye. A piaci részesedés terén elszenvedett jelentős mértékű veszteség, együtt a nyilvánvalóan romló pénzügyi mutatókkal, így például a nyereségesség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom mutatóival, azt jelzi, hogy a közösségi gazdasági ágazat általános helyzete a figyelembe vett időszak alatt romlott, és a vizsgálati időszak alatt a legrosszabbnak mutatkozott. Ehhez hozzájárul az is, hogy a készletek csökkenését ebben az esetben nem lehet a közösségi gazdasági ágazat helyzetének pozitív mutatójaként értékelni, mivel nem tekinthető mérvadó adatnak, figyelembe véve a termék természetét, amely nem teszi lehetővé a hosszú távú raktározást.

b)   Beruházások és a tőkebevonási képesség

| (46) | Egy érdekelt fél azt állította, hogy a beruházások e területen nem állandóak, hanem bizonyos beruházási ciklusokat követnek. Míg nyilvánvaló, hogy rendes piaci feltételek között sem elvárható, hogy minden évben sor kerüljön jelentős beruházásokra, az a tény, hogy az egész időszak alatt a két fennmaradó közösségi gyártó egyike sem vitt végbe semmilyen jelentős beruházást, annak jeleként értelmezhető, hogy az alacsony nyereségesség (ami 2006-ban veszteségességbe fordult át) nem tett lehetővé semmiféle jelentős beruházást. Ennélfogva úgy tekinthető, hogy a beruházás ténye ebben az esetben különösen mérvadó kármutató. |
| --- | --- |

(46)

Egy érdekelt fél azt állította, hogy a beruházások e területen nem állandóak, hanem bizonyos beruházási ciklusokat követnek. Míg nyilvánvaló, hogy rendes piaci feltételek között sem elvárható, hogy minden évben sor kerüljön jelentős beruházásokra, az a tény, hogy az egész időszak alatt a két fennmaradó közösségi gyártó egyike sem vitt végbe semmilyen jelentős beruházást, annak jeleként értelmezhető, hogy az alacsony nyereségesség (ami 2006-ban veszteségességbe fordult át) nem tett lehetővé semmiféle jelentős beruházást. Ennélfogva úgy tekinthető, hogy a beruházás ténye ebben az esetben különösen mérvadó kármutató.

| (47) | Végezetül a közösségi gyártók tőkebevonási képességét kell vizsgálni. E tekintetben a vizsgálat kimutatta, hogy mindkét közösségi gyártónak nehézséget okozott a tőkebevonás, a romló citromsav-értékesítési körülmények miatt. |
| --- | --- |

(47)

Végezetül a közösségi gyártók tőkebevonási képességét kell vizsgálni. E tekintetben a vizsgálat kimutatta, hogy mindkét közösségi gyártónak nehézséget okozott a tőkebevonás, a romló citromsav-értékesítési körülmények miatt.

| (48) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a panaszos képes volt tőkét bevonni egy másik termék esetében, amit bizonyít, hogy 2007 februárjában új glukózgyár építését jelentette be. E tekintetben megjegyzendő, hogy a vizsgálat hatálya arra korlátozódott, hogy a szóban forgó termékre, azaz a citromsavra vonatkozóan milyen a tőkebevonási képesség, amiről bebizonyosodott, hogy a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete negatívan befolyásolta. |
| --- | --- |

(48)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a panaszos képes volt tőkét bevonni egy másik termék esetében, amit bizonyít, hogy 2007 februárjában új glukózgyár építését jelentette be. E tekintetben megjegyzendő, hogy a vizsgálat hatálya arra korlátozódott, hogy a szóban forgó termékre, azaz a citromsavra vonatkozóan milyen a tőkebevonási képesség, amiről bebizonyosodott, hogy a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete negatívan befolyásolta.

| (49) | A fentiek alapján az ideiglenes rendeletnek a közösségi gazdasági ágazat beruházására vonatkozó (72) preambulumbekezdése végleg megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(49)

A fentiek alapján az ideiglenes rendeletnek a közösségi gazdasági ágazat beruházására vonatkozó (72) preambulumbekezdése végleg megerősítést nyer.

c)   Nyereségesség és a beruházások megtérülése

| (50) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az ideiglenes rendelet (73) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások nem egyeztethetők össze a két közösségi gyártó könyvelésével, különösen, mert egyik elszámolása sem mutatja a rendkívüli szerkezetátalakítási költséget. E tekintetben megjegyzendő, hogy a figyelembe vett időszak alatt a közösségi gyártók egyikének kimagasló eredményét nagy mértékben befolyásolták a szerkezetátalakításra tett erőfeszítései, ami a könyvelésében vagy költségként, vagy bevételként jelent meg attól függően, hogy a céltartalék hozzáadásáról vagy felszabadításáról van szó, valamint befolyásolták a svájci anyavállalatnak kifizetett jogdíjak. Ennélfogva úgy tekintették, helyénvaló volt a kárelemzéskor inkább a működési eredményt venni alapul, mint a nettó hasznot. |
| --- | --- |

(50)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az ideiglenes rendelet (73) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások nem egyeztethetők össze a két közösségi gyártó könyvelésével, különösen, mert egyik elszámolása sem mutatja a rendkívüli szerkezetátalakítási költséget. E tekintetben megjegyzendő, hogy a figyelembe vett időszak alatt a közösségi gyártók egyikének kimagasló eredményét nagy mértékben befolyásolták a szerkezetátalakításra tett erőfeszítései, ami a könyvelésében vagy költségként, vagy bevételként jelent meg attól függően, hogy a céltartalék hozzáadásáról vagy felszabadításáról van szó, valamint befolyásolták a svájci anyavállalatnak kifizetett jogdíjak. Ennélfogva úgy tekintették, helyénvaló volt a kárelemzéskor inkább a működési eredményt venni alapul, mint a nettó hasznot.

| (51) | Ugyanez a fél azt is állította, hogy a versenyellenes magatartásért 2005-ben mindkét közösségi gyártó anyavállalatára kiszabott bírság befolyásolhatta a közösségi gazdasági ágazat nyereségességi helyzetét. A bírságból származó bármely (mind a céltartalékot felhasználó, illetve növelő) hatást a különleges eredmény kategóriában könyvelték el. Amint azt az (50) preambulumbekezdés kifejti, ebben az eljárásban kármutatóként a működési eredményt vették alapul. Éppen ezért a közösségi gyártókra kivetett bírság nem befolyásolhatta a nyereségek helyzetét a kárelemzéskor. Ezen túlmenően megjegyzendő, hogy a közösségi gazdasági ágazat 2006-tól kezdődően a vizsgálati időszak végéig veszteséges volt. Ennélfogva az ideiglenes rendeletben leírt tendenciák végleges megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(51)

Ugyanez a fél azt is állította, hogy a versenyellenes magatartásért 2005-ben mindkét közösségi gyártó anyavállalatára kiszabott bírság befolyásolhatta a közösségi gazdasági ágazat nyereségességi helyzetét. A bírságból származó bármely (mind a céltartalékot felhasználó, illetve növelő) hatást a különleges eredmény kategóriában könyvelték el. Amint azt az (50) preambulumbekezdés kifejti, ebben az eljárásban kármutatóként a működési eredményt vették alapul. Éppen ezért a közösségi gyártókra kivetett bírság nem befolyásolhatta a nyereségek helyzetét a kárelemzéskor. Ezen túlmenően megjegyzendő, hogy a közösségi gazdasági ágazat 2006-tól kezdődően a vizsgálati időszak végéig veszteséges volt. Ennélfogva az ideiglenes rendeletben leírt tendenciák végleges megerősítést nyernek.

| (52) | Több érdekelt fél is ellentmondást jelzett a nyereségesség tendenciája és a beruházások megtérülése között. Valóban, ellentétben a nyereségességgel, amit a hasonló termék kapcsolatban nem álló vásárlóknak történő értékesítéséből származó működési eredmény alapján határoztak meg az említett értékesítés forgalmának bizonyos százalékában, a beruházások megtérülése a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában volt kifejezve. Annak érdekében, hogy valamennyi kármutató kiszámítása összhangban legyen egymással, felülvizsgálták a beruházások megtérülésének kiszámítását, a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezett működési nyereség alapján. A módosított számadatok a következők: | 2004 | 2005 | 2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az összberuházás megtérülése
  (index) | 100 | 148 | – 147 | – 207 |

(52)

Több érdekelt fél is ellentmondást jelzett a nyereségesség tendenciája és a beruházások megtérülése között. Valóban, ellentétben a nyereségességgel, amit a hasonló termék kapcsolatban nem álló vásárlóknak történő értékesítéséből származó működési eredmény alapján határoztak meg az említett értékesítés forgalmának bizonyos százalékában, a beruházások megtérülése a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában volt kifejezve. Annak érdekében, hogy valamennyi kármutató kiszámítása összhangban legyen egymással, felülvizsgálták a beruházások megtérülésének kiszámítását, a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezett működési nyereség alapján. A módosított számadatok a következők:

2004

2005

2006

Vizsgálati időszak

Az összberuházás megtérülése

(index)

100

148

– 147

– 207

| (53) | A javított adatok ugyanakkor ugyanazt a tendenciát mutatják, mint a korábbiak, így nem módosítják az ideiglenes rendelet (74) preambulumbekezdésében szereplő következtetést, amely ezúton végleg megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(53)

A javított adatok ugyanakkor ugyanazt a tendenciát mutatják, mint a korábbiak, így nem módosítják az ideiglenes rendelet (74) preambulumbekezdésében szereplő következtetést, amely ezúton végleg megerősítést nyer.

5.   A kárra vonatkozó következtetés

| (54) | A termelésre, értékesítési mennyiségre, piaci részesedésre, értékesítési egységárra, készletekre, pénzforgalomra, foglalkoztatásra, termelékenységre, bérekre és a dömpingkülönbözet nagyságára vonatkozó új és megalapozott információk, illetve érvek hiányában az ideiglenes rendelet (66)–(71), (73) valamint (75)–(78) preambulumbekezdése végleges megerősítést nyer. Ezen túlmenően a beruházások megtérülésére vonatkozó javított számadatok nem módosítják az ideiglenes rendelet (73)–(74) preambulumbekezdéseiben leírt tendenciát. Ennélfogva tekintettel a nyilvánvalóan romló pénzügyi mutatókra, mint például a nyereségesség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom, amit a piaci részesedés terén elszenvedett jelentős veszteség kísért, az ideiglenes rendelet (81) preambulumbekezdésében arra vonatkozóan lefektetett következtetés, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett, végleg megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(54)

A termelésre, értékesítési mennyiségre, piaci részesedésre, értékesítési egységárra, készletekre, pénzforgalomra, foglalkoztatásra, termelékenységre, bérekre és a dömpingkülönbözet nagyságára vonatkozó új és megalapozott információk, illetve érvek hiányában az ideiglenes rendelet (66)–(71), (73) valamint (75)–(78) preambulumbekezdése végleges megerősítést nyer. Ezen túlmenően a beruházások megtérülésére vonatkozó javított számadatok nem módosítják az ideiglenes rendelet (73)–(74) preambulumbekezdéseiben leírt tendenciát. Ennélfogva tekintettel a nyilvánvalóan romló pénzügyi mutatókra, mint például a nyereségesség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom, amit a piaci részesedés terén elszenvedett jelentős veszteség kísért, az ideiglenes rendelet (81) preambulumbekezdésében arra vonatkozóan lefektetett következtetés, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett, végleg megerősítést nyer.

F.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   A dömpingelt behozatal hatása

| (55) | A (42) preambulumbekezdésben említettek szerint végleg levonható az a következtetés, hogy a vizsgálati időszak alatt a Kínából származó behozatal átlagárai alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat átlagárainak. A számítások csekély mértékű felülvizsgálatát követően az átlagos áralákínálási különbözet 16,54 %-nak bizonyult. Ez a csekély mértékű csökkentés nem módosítja az ideiglenes rendelet (83)–(85) preambulumbekezdésében ismertetett, a dömpingelt behozatal hatásával kapcsolatos megállapításokat, amelyek végleg megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(55)

A (42) preambulumbekezdésben említettek szerint végleg levonható az a következtetés, hogy a vizsgálati időszak alatt a Kínából származó behozatal átlagárai alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat átlagárainak. A számítások csekély mértékű felülvizsgálatát követően az átlagos áralákínálási különbözet 16,54 %-nak bizonyult. Ez a csekély mértékű csökkentés nem módosítja az ideiglenes rendelet (83)–(85) preambulumbekezdésében ismertetett, a dömpingelt behozatal hatásával kapcsolatos megállapításokat, amelyek végleg megerősítést nyernek.

2.   Egyéb tényezők hatása

a)   A közösségi gazdasági ágazat által önmagának okozott kár

| (56) | Néhány importőr azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat önmagának okozta a kárt, mivel az „inkább ár, mint mennyiség” stratégiáját követte, azaz inkább csak a piac felső szegmensét szolgálta ki, nem termelve és értékesítve az alsó szegmensben. Ugyanezen importőrök szerint ennek következménye az volt, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem húzhatott hasznot az alsó szegmensben a citromsav iránt jelentkező megnövekedett keresletből, és ily módon piaci részesedést vesztett, valamint romlott pénzügyi teljesítménye. A vizsgálat ugyanakkor azt mutatta ki, hogy mind az érintett termék, mind a hasonló termék felhasználása alapvetően azonos, és ugyanazokban a szegmensekben versenyeznek (lásd a (9) preambulumbekezdést), kivéve az európai citromsavpiac kis hányadát jelentő egyetlen piaci rést, amelyet eddig egyedül a közösségi gazdasági ágazat látott el. A vizsgálat tehát mégis azt állapította meg, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelen volt a piac alsó szegmensében is. Ezt az érvet ennek megfelelően el kell utasítani. |
| --- | --- |

(56)

Néhány importőr azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat önmagának okozta a kárt, mivel az „inkább ár, mint mennyiség” stratégiáját követte, azaz inkább csak a piac felső szegmensét szolgálta ki, nem termelve és értékesítve az alsó szegmensben. Ugyanezen importőrök szerint ennek következménye az volt, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem húzhatott hasznot az alsó szegmensben a citromsav iránt jelentkező megnövekedett keresletből, és ily módon piaci részesedést vesztett, valamint romlott pénzügyi teljesítménye. A vizsgálat ugyanakkor azt mutatta ki, hogy mind az érintett termék, mind a hasonló termék felhasználása alapvetően azonos, és ugyanazokban a szegmensekben versenyeznek (lásd a (9) preambulumbekezdést), kivéve az európai citromsavpiac kis hányadát jelentő egyetlen piaci rést, amelyet eddig egyedül a közösségi gazdasági ágazat látott el. A vizsgálat tehát mégis azt állapította meg, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelen volt a piac alsó szegmensében is. Ezt az érvet ennek megfelelően el kell utasítani.

| (57) | Ezen túlmenően néhány érdekelt fél úgy vélte, hogy a beruházások hiánya a figyelembe vett időszak és különösen azon évek alatt, amikor a közösségi gazdasági ágazat jobb eredményeket ért el, azaz 2004–2005 során, hozzájárult a piaci részesedésvesztéshez, és ebből következően az ágazat helyzetének romlásához. A vizsgálat kimutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem működött teljes kapacitásával, valamint hogy kapacitáskihasználása az érintett időszak során stabil volt. Ennélfogva termelésnövekedésre további beruházás nélkül erősebb kereslet esetében lett volna lehetőség. Ezen túlmenően, mivel a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége elégtelen volt, azaz a célzott nyereség alatt teljesített a figyelembe vett időszak alatt, sőt, veszteségbe fordult át, úgy tekinthető, hogy gazdaságilag indokolható üzleti döntés volt nem beruházni jelentős összegeket a hasonló termék gyártásába. Az érv ennélfogva nem meggyőző, és ennek megfelelően el kell utasítani. |
| --- | --- |

(57)

Ezen túlmenően néhány érdekelt fél úgy vélte, hogy a beruházások hiánya a figyelembe vett időszak és különösen azon évek alatt, amikor a közösségi gazdasági ágazat jobb eredményeket ért el, azaz 2004–2005 során, hozzájárult a piaci részesedésvesztéshez, és ebből következően az ágazat helyzetének romlásához. A vizsgálat kimutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem működött teljes kapacitásával, valamint hogy kapacitáskihasználása az érintett időszak során stabil volt. Ennélfogva termelésnövekedésre további beruházás nélkül erősebb kereslet esetében lett volna lehetőség. Ezen túlmenően, mivel a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége elégtelen volt, azaz a célzott nyereség alatt teljesített a figyelembe vett időszak alatt, sőt, veszteségbe fordult át, úgy tekinthető, hogy gazdaságilag indokolható üzleti döntés volt nem beruházni jelentős összegeket a hasonló termék gyártásába. Az érv ennélfogva nem meggyőző, és ennek megfelelően el kell utasítani.

b)   A nyersanyagok költségeinek emelkedése, emelkedő energiaárak

| (58) | Majdnem valamennyi érdekelt fél megismételte arra vonatkozó állítását, hogy a megállapított kár a cukorpiac reformja és a termelési visszatérítés ebből következő 2006-os eltörlése és/vagy az emelkedő energiaárak következménye. |
| --- | --- |

(58)

Majdnem valamennyi érdekelt fél megismételte arra vonatkozó állítását, hogy a megállapított kár a cukorpiac reformja és a termelési visszatérítés ebből következő 2006-os eltörlése és/vagy az emelkedő energiaárak következménye.

| (59) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az egyik közösségi gyártó 2007-re vonatkozó éves jelentésében az állt, hogy a rendelkezésre álló nyersanyag korlátozott volt az európai cukorpiaci rendszer miatt, ami magasabb költségeket eredményezett. E tekintetben megjegyzendő, hogy az említett közösségi gyártó nem cukrot használ fő nyersanyagként, hanem melaszt, ahogy azt az ideiglenes rendelet (89) preambulumbekezdése is kifejti, és az soha nem volt termelési visszatérítés tárgya. A melasz költségének emelkedése azonban nem volt mérvadó, csak a cukor világpiaci árának emelkedését követte. A másik közösségi gyártó helyzetét illetően pedig, amit az ideiglenes rendelet (90)–(94) preambulumbekezdése részletesen bemutat, nem érkezett új vagy megalapozott információ vagy érv. A (93) preambulumbekezdése általános megállapítása tehát, miszerint a cukorpiac reformja nem gyakorolt jelentős hatást a közösségi gazdasági ágazat költséghelyzetére, végleg megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(59)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az egyik közösségi gyártó 2007-re vonatkozó éves jelentésében az állt, hogy a rendelkezésre álló nyersanyag korlátozott volt az európai cukorpiaci rendszer miatt, ami magasabb költségeket eredményezett. E tekintetben megjegyzendő, hogy az említett közösségi gyártó nem cukrot használ fő nyersanyagként, hanem melaszt, ahogy azt az ideiglenes rendelet (89) preambulumbekezdése is kifejti, és az soha nem volt termelési visszatérítés tárgya. A melasz költségének emelkedése azonban nem volt mérvadó, csak a cukor világpiaci árának emelkedését követte. A másik közösségi gyártó helyzetét illetően pedig, amit az ideiglenes rendelet (90)–(94) preambulumbekezdése részletesen bemutat, nem érkezett új vagy megalapozott információ vagy érv. A (93) preambulumbekezdése általános megállapítása tehát, miszerint a cukorpiac reformja nem gyakorolt jelentős hatást a közösségi gazdasági ágazat költséghelyzetére, végleg megerősítést nyer.

| (60) | Ugyanez az érdekelt fél azt is állította, hogy mégis van összefüggés a cukorárak és a bioüzemanyag-termelés között, ahogy azt a Bizottság „Az élelmiszerár-válság okai” című tanulmánya (4) is elismerte. E tekintetben megjegyzendő, hogy a Bizottság, amint azt már az ideiglenes rendelet (98) preambulumbekezdése is kifejti, hozzáfért a két közösségi gyártó költségeire vonatkozó adataihoz, tehát lehetősége volt a nyersanyagok tényleges költségeit mindkét közösségi gyártó esetében értékelni a citromsav gyártása szempontjából. A cukorárak és a bioüzemanyag-gyártás közötti minden összefüggést tehát megvizsgáltak és figyelembe vettek az uniós cukorpiac reformja, valamint a növekvő bioüzemanyag-termelés által gyakorolt hatásokra vonatkozó elemzés során. Ezek alapján levonható a következtetés, és végleges megerősítést nyer, hogy e tényezők a megállapított, a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárra nem gyakoroltak jelentős hatást. |
| --- | --- |

(60)

Ugyanez az érdekelt fél azt is állította, hogy mégis van összefüggés a cukorárak és a bioüzemanyag-termelés között, ahogy azt a Bizottság „Az élelmiszerár-válság okai” című tanulmánya (4) is elismerte. E tekintetben megjegyzendő, hogy a Bizottság, amint azt már az ideiglenes rendelet (98) preambulumbekezdése is kifejti, hozzáfért a két közösségi gyártó költségeire vonatkozó adataihoz, tehát lehetősége volt a nyersanyagok tényleges költségeit mindkét közösségi gyártó esetében értékelni a citromsav gyártása szempontjából. A cukorárak és a bioüzemanyag-gyártás közötti minden összefüggést tehát megvizsgáltak és figyelembe vettek az uniós cukorpiac reformja, valamint a növekvő bioüzemanyag-termelés által gyakorolt hatásokra vonatkozó elemzés során. Ezek alapján levonható a következtetés, és végleges megerősítést nyer, hogy e tényezők a megállapított, a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárra nem gyakoroltak jelentős hatást.

| (61) | Ezen túlmenően meg kell állapítani, hogy a melaszra, cukorra vagy glukózra vagy energiára vonatkozó bármely költségnövekedés, amit az ideiglenes rendelet elismert (lásd a (93) és a (96) preambulumbekezdését), nem a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár forrásai, mivel rendes piaci körülmények között a közösségi gazdasági ágazat e költségnövekedést bizonyos mértékben átháríthatta volna a vevőire. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy egyre növekedett a dömpingelt behozatal mértéke, ami alákínált a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak. Ily módon, ahogy azt az ideiglenes rendelet (84) preambulumbekezdése is kifejti, árleszorítás jellemezte a piacot, és a közösségi gazdasági ágazat költségnövekedésének csak töredékét tudta vevőire áthárítani, ami oda vezetett, hogy pénzügyi helyzete romlott, majd később piaci részesedéséből is vesztett. |
| --- | --- |

(61)

Ezen túlmenően meg kell állapítani, hogy a melaszra, cukorra vagy glukózra vagy energiára vonatkozó bármely költségnövekedés, amit az ideiglenes rendelet elismert (lásd a (93) és a (96) preambulumbekezdését), nem a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár forrásai, mivel rendes piaci körülmények között a közösségi gazdasági ágazat e költségnövekedést bizonyos mértékben átháríthatta volna a vevőire. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy egyre növekedett a dömpingelt behozatal mértéke, ami alákínált a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak. Ily módon, ahogy azt az ideiglenes rendelet (84) preambulumbekezdése is kifejti, árleszorítás jellemezte a piacot, és a közösségi gazdasági ágazat költségnövekedésének csak töredékét tudta vevőire áthárítani, ami oda vezetett, hogy pénzügyi helyzete romlott, majd később piaci részesedéséből is vesztett.

| (62) | Végezetül meg kell említeni, hogy a vizsgálat kimutatta a kínai citromsavgyártás költségeinek növekedését is. A megnövekedett költségek ugyanakkor nem jelentettek magasabb eladási árakat, sőt, épp ellenkezőleg, az egységnyi eladási ár 6 százalékponttal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, amint azt az ideiglenes rendelet (63) preambulumbekezdése kimutatta. |
| --- | --- |

(62)

Végezetül meg kell említeni, hogy a vizsgálat kimutatta a kínai citromsavgyártás költségeinek növekedését is. A megnövekedett költségek ugyanakkor nem jelentettek magasabb eladási árakat, sőt, épp ellenkezőleg, az egységnyi eladási ár 6 százalékponttal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, amint azt az ideiglenes rendelet (63) preambulumbekezdése kimutatta.

| (63) | A fentiek alapján a panaszt el kell utasítani, és az ideiglenes rendelet (88)–(99) preambulumbekezdése végleges megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(63)

A fentiek alapján a panaszt el kell utasítani, és az ideiglenes rendelet (88)–(99) preambulumbekezdése végleges megerősítést nyer.

c)   A közösségi gazdasági ágazat árkartellje

| (64) | Néhány érdekelt fél megismételte azon állítását, hogy az európai gyártók maguk okozták a piaci részesedés területén elszenvedett veszteséget a citromsavkartellel (1991–1995), amelyben mind a panaszos, mind a másik európai gyártó is részt vett, és ami – az érdekeltek állítása szerint – a kínai citromsavimport felfuttatásának oka volt. Ezt az állítást a továbbiakban nem támasztották alá, ennélfogva nem módosította az ideiglenes rendelet (100) preambulumbekezdésében megállapított következtetést, amely szerint a dömpingelt behozatal felfutása több évvel a kartell működésének befejezése után következett be. |
| --- | --- |

(64)

Néhány érdekelt fél megismételte azon állítását, hogy az európai gyártók maguk okozták a piaci részesedés területén elszenvedett veszteséget a citromsavkartellel (1991–1995), amelyben mind a panaszos, mind a másik európai gyártó is részt vett, és ami – az érdekeltek állítása szerint – a kínai citromsavimport felfuttatásának oka volt. Ezt az állítást a továbbiakban nem támasztották alá, ennélfogva nem módosította az ideiglenes rendelet (100) preambulumbekezdésében megállapított következtetést, amely szerint a dömpingelt behozatal felfutása több évvel a kartell működésének befejezése után következett be.

| (65) | A fentiek alapján végleg levonható az a következtetés, hogy a közösségi gazdasági ágazat versenyellenes gyakorlatának következményei nem járultak hozzá a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(65)

A fentiek alapján végleg levonható az a következtetés, hogy a közösségi gazdasági ágazat versenyellenes gyakorlatának következményei nem járultak hozzá a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.

d)   Árfolyam-ingadozások

| (66) | Néhány érdekelt fél megismételte azon állítását, hogy a kínai citromsav árának esése a vizsgálati időszak alatt nagymértékben a kedvezőtlen USD-EUR árfolyamnak volt betudható, és annak a ténynek, hogy a citromsav árát általában dollárban adják meg a világpiacon, és – mivel azokat általában évente tárgyalják – nehéz az árakat az aktuális helyzethez igazítani. |
| --- | --- |

(66)

Néhány érdekelt fél megismételte azon állítását, hogy a kínai citromsav árának esése a vizsgálati időszak alatt nagymértékben a kedvezőtlen USD-EUR árfolyamnak volt betudható, és annak a ténynek, hogy a citromsav árát általában dollárban adják meg a világpiacon, és – mivel azokat általában évente tárgyalják – nehéz az árakat az aktuális helyzethez igazítani.

| (67) | Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (104) preambulumbekezdése az árfolyam-ingadozások hatását jelentéktelennek tekintette, mivel az alákínálás mértéke még abban az esetben is meghaladta volna a 10 %-ot, ha az amerikai dollárnak az euróval szembeni értékvesztését, ami 2004 és a vizsgálati időszak között elérte a 4,79 %-ot, az előzetes számítások finomítása után figyelmen kívül hagyták volna. |
| --- | --- |

(67)

Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (104) preambulumbekezdése az árfolyam-ingadozások hatását jelentéktelennek tekintette, mivel az alákínálás mértéke még abban az esetben is meghaladta volna a 10 %-ot, ha az amerikai dollárnak az euróval szembeni értékvesztését, ami 2004 és a vizsgálati időszak között elérte a 4,79 %-ot, az előzetes számítások finomítása után figyelmen kívül hagyták volna.

| (68) | Következésképpen megerősítést nyer, hogy az eurónak az amerikai dollárhoz viszonyított felértékelődése nem volt olyan mértékű, hogy meg tudná cáfolni a közösségi gazdasági ágazatot ért kár és az érintett behozatalok közötti okozati összefüggést, ezért az állítást el kell utasítani. |
| --- | --- |

(68)

Következésképpen megerősítést nyer, hogy az eurónak az amerikai dollárhoz viszonyított felértékelődése nem volt olyan mértékű, hogy meg tudná cáfolni a közösségi gazdasági ágazatot ért kár és az érintett behozatalok közötti okozati összefüggést, ezért az állítást el kell utasítani.

3.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (69) | További új vagy megalapozott információk vagy érvek hiányában az ideiglenes rendelet (82)–(110) pontja végleg megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(69)

További új vagy megalapozott információk vagy érvek hiányában az ideiglenes rendelet (82)–(110) pontja végleg megerősítést nyer.

| (70) | A fentiekre való tekintettel végleg megerősítést nyer az az ideiglenes megállapítás, mely szerint a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kár és a dömpingelt kínai behozatal között okozati összefüggés van. |
| --- | --- |

(70)

A fentiekre való tekintettel végleg megerősítést nyer az az ideiglenes megállapítás, mely szerint a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kár és a dömpingelt kínai behozatal között okozati összefüggés van.

G.   A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

1.   A vizsgálati időszak utáni fejlemények

| (71) | Mind a közösségi gazdasági ágazat egyes gyártóitól, mind az együttműködő exportáló gyártóktól és importőröktől érkeztek olyan észrevételek, melyek szerint figyelembe kell venni a vizsgálati időszak utáni egyes jelentős fejleményeket. Megjegyezendő, hogy az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a vizsgálati időszakot követő időszakot illetően a dömpingre és a kárra vonatkozó információkat rendszerint nem veszik figyelembe. Az ideiglenes rendelet (119) és (129) preambulumbekezdésében megfogalmazott állítások fényében azonban kivételesen szükségesnek tartották az adat- és információgyűjtést a 2007 júniusa utáni időszakban is folytatni, 2008 júliusáig. |
| --- | --- |

(71)

Mind a közösségi gazdasági ágazat egyes gyártóitól, mind az együttműködő exportáló gyártóktól és importőröktől érkeztek olyan észrevételek, melyek szerint figyelembe kell venni a vizsgálati időszak utáni egyes jelentős fejleményeket. Megjegyezendő, hogy az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a vizsgálati időszakot követő időszakot illetően a dömpingre és a kárra vonatkozó információkat rendszerint nem veszik figyelembe. Az ideiglenes rendelet (119) és (129) preambulumbekezdésében megfogalmazott állítások fényében azonban kivételesen szükségesnek tartották az adat- és információgyűjtést a 2007 júniusa utáni időszakban is folytatni, 2008 júliusáig.

| (72) | Néhány érdekelt fél azt állította, hogy szükségtelen intézkedéseket hozni, mivel a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége a vizsgálati időszak után magas szintet ért el, a nagy mértékben megemelkedő áraknak köszönhetően, és mert a piac szabályozta önmagát. A vizsgálati időszak alatti dömping és kár bizonyítást nyert, a kárt pedig jelentős mértékben a dömpingelt behozatal miatt kialakult árleszorítás okozta. A behozatalra vonatkozó statisztikák mindössze 12 %-os átlagos növekedést mutatnak a kínai értékesítési áraknál a vizsgálati időszak után. Összehasonlítva a vizsgálati időszak alatt megfigyelt 16,54 %-os alákínálási mértékkel, e növekedés nyilvánvalóan nem elégséges, mivel nem tenné lehetővé a közösségi gazdasági ágazatnak, hogy értékesítési árait fenntartható szintig emelje anélkül, hogy a dömpingellenes intézkedések hiányában meg ne kockáztatná több vevő elvesztését. A közösségi gazdasági ágazat árszintjét illetően megállapították, hogy a közösségi gazdasági ágazat 2008 első negyedévétől képes volt árait mérsékelten emelni, ami pénzügyi helyzetét észrevehetően javította. Az áremelés azonban szoros időbeli korrelációt mutat jelen eljárás megindításával, így tehát kimutatható, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete a Kínából származó behozatalt érintő potenciális dömpingellenes intézkedések miatt javulhatott. Ennélfogva levonható a következtetés, hogy a piac nem szabályozta önmagát, illetve az önszabályozó hatás nem volt elégséges ahhoz, hogy az intézkedések bevezetését szükségtelenné tegye. Az érvet ezért el kell utasítani. |
| --- | --- |

(72)

Néhány érdekelt fél azt állította, hogy szükségtelen intézkedéseket hozni, mivel a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége a vizsgálati időszak után magas szintet ért el, a nagy mértékben megemelkedő áraknak köszönhetően, és mert a piac szabályozta önmagát. A vizsgálati időszak alatti dömping és kár bizonyítást nyert, a kárt pedig jelentős mértékben a dömpingelt behozatal miatt kialakult árleszorítás okozta. A behozatalra vonatkozó statisztikák mindössze 12 %-os átlagos növekedést mutatnak a kínai értékesítési áraknál a vizsgálati időszak után. Összehasonlítva a vizsgálati időszak alatt megfigyelt 16,54 %-os alákínálási mértékkel, e növekedés nyilvánvalóan nem elégséges, mivel nem tenné lehetővé a közösségi gazdasági ágazatnak, hogy értékesítési árait fenntartható szintig emelje anélkül, hogy a dömpingellenes intézkedések hiányában meg ne kockáztatná több vevő elvesztését. A közösségi gazdasági ágazat árszintjét illetően megállapították, hogy a közösségi gazdasági ágazat 2008 első negyedévétől képes volt árait mérsékelten emelni, ami pénzügyi helyzetét észrevehetően javította. Az áremelés azonban szoros időbeli korrelációt mutat jelen eljárás megindításával, így tehát kimutatható, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete a Kínából származó behozatalt érintő potenciális dömpingellenes intézkedések miatt javulhatott. Ennélfogva levonható a következtetés, hogy a piac nem szabályozta önmagát, illetve az önszabályozó hatás nem volt elégséges ahhoz, hogy az intézkedések bevezetését szükségtelenné tegye. Az érvet ezért el kell utasítani.

2.   A közösségi gazdasági ágazat érdeke

| (73) | E tekintetben a közösségi gazdasági ágazat érdekére vonatkozó új és megalapozott információk vagy érvek hiányában az ideiglenes rendelet (112)–(115) preambulumbekezdésében szereplő, a közösségi gazdasági ágazat érdekére vonatkozó következtetés végleg megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(73)

E tekintetben a közösségi gazdasági ágazat érdekére vonatkozó új és megalapozott információk vagy érvek hiányában az ideiglenes rendelet (112)–(115) preambulumbekezdésében szereplő, a közösségi gazdasági ágazat érdekére vonatkozó következtetés végleg megerősítést nyer.

3.   Verseny és az ellátás biztonsága

| (74) | A legtöbb érdekelt fél megismételte azon állítását, hogy az intézkedések bevezetése jelentős mértékben csökkentené a versenyt az európai piacon és kétpólusú piaci helyzetet eredményezne. Figyelemmel azonban a kínai exportáló gyártók által az utóbbi években megszerzett erős piaci helyzetre, úgy tekinthető, hogy az intézkedések bevezetése nem zárná ki őket a közösségi piacról, hanem mindössze helyreállítaná a tisztességes versenyfeltételeket, lehetővé téve a közösségi gazdasági ágazatnak és a kínai exportáló gyártóknak, hogy egyenlő feltételekkel versenyezzenek. Ezen túlmenően a közösségi piacon megfigyelt áremelkedés harmadik országok saját termeléséből származó további behozatalt eredményezhet, mint például Izrael vagy Dél-Amerika esetében, amelyek valószínűleg kevésbé voltak érdekeltek abban, hogy egy leszorított árakkal működő piacra exportáljanak. |
| --- | --- |

(74)

A legtöbb érdekelt fél megismételte azon állítását, hogy az intézkedések bevezetése jelentős mértékben csökkentené a versenyt az európai piacon és kétpólusú piaci helyzetet eredményezne. Figyelemmel azonban a kínai exportáló gyártók által az utóbbi években megszerzett erős piaci helyzetre, úgy tekinthető, hogy az intézkedések bevezetése nem zárná ki őket a közösségi piacról, hanem mindössze helyreállítaná a tisztességes versenyfeltételeket, lehetővé téve a közösségi gazdasági ágazatnak és a kínai exportáló gyártóknak, hogy egyenlő feltételekkel versenyezzenek. Ezen túlmenően a közösségi piacon megfigyelt áremelkedés harmadik országok saját termeléséből származó további behozatalt eredményezhet, mint például Izrael vagy Dél-Amerika esetében, amelyek valószínűleg kevésbé voltak érdekeltek abban, hogy egy leszorított árakkal működő piacra exportáljanak.

| (75) | Másrészről ha nem kerülne sor dömpingellenes intézkedések bevezetésére, nem zárható ki az, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak be kellene szüntetnie saját gyártó tevékenységét ebben az üzletágban, ami épp az ellenkező forgatókönyvhöz, azaz a kínai import erőfölényének kialakulásához vezetne. |
| --- | --- |

(75)

Másrészről ha nem kerülne sor dömpingellenes intézkedések bevezetésére, nem zárható ki az, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak be kellene szüntetnie saját gyártó tevékenységét ebben az üzletágban, ami épp az ellenkező forgatókönyvhöz, azaz a kínai import erőfölényének kialakulásához vezetne.

| (76) | A legtöbb érdekelt fél azt is állította, hogy ha a kínai behozatal leáll az intézkedések következtében, az ellátás biztonsága válna kérdésessé, mivel a közösségi gazdasági ágazat nem tudja kielégíteni az EU piacán jelentkező keresletet még akkor sem, ha mindkét gyártó kapacitásának 100 %-át kihasználva termelne. Ezt súlyosbítaná az a körülmény is, hogy a citromsav iránti kereslet az előrejelzések szerint még növekedne is a mosó- és tisztítószerekről szóló, 2004. március 31-i 648/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) hatására. E rendelet értelmében a Bizottság vizsgálatot kezdeményez a mosószerekben felhasznált foszfátokra vonatkozóan, és az eredményekre támaszkodva megfelelő lépésekre tesz javaslatot. E kötelezettségből kifolyólag a Bizottság jelentést nyújtott be, de még nem tett javaslatot konkrét lépésekre. Még akkor is, ha a foszfátokat teljes mértékben kizárnák a mosószergyártásból, a fő mosószer-összetevők a zeolitok maradnak, és csak kisebb mértékben a citromsav. |
| --- | --- |

(76)

A legtöbb érdekelt fél azt is állította, hogy ha a kínai behozatal leáll az intézkedések következtében, az ellátás biztonsága válna kérdésessé, mivel a közösségi gazdasági ágazat nem tudja kielégíteni az EU piacán jelentkező keresletet még akkor sem, ha mindkét gyártó kapacitásának 100 %-át kihasználva termelne. Ezt súlyosbítaná az a körülmény is, hogy a citromsav iránti kereslet az előrejelzések szerint még növekedne is a mosó- és tisztítószerekről szóló, 2004. március 31-i 648/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) hatására. E rendelet értelmében a Bizottság vizsgálatot kezdeményez a mosószerekben felhasznált foszfátokra vonatkozóan, és az eredményekre támaszkodva megfelelő lépésekre tesz javaslatot. E kötelezettségből kifolyólag a Bizottság jelentést nyújtott be, de még nem tett javaslatot konkrét lépésekre. Még akkor is, ha a foszfátokat teljes mértékben kizárnák a mosószergyártásból, a fő mosószer-összetevők a zeolitok maradnak, és csak kisebb mértékben a citromsav.

| (77) | Ezen túlmenően több tényező is ellentmond annak a feltételezésnek, hogy megszűnne a kínai behozatal:






  — | A behozatalra vonatkozó statisztikák kimutatták, hogy a kínai import 17 %-kal növekedett a vizsgálati időszak utáni tizenkét hónapban, míg az ideiglenes intézkedések bevezetése után magas szinten maradt, ami elegendőnek tűnik ahhoz, hogy garantálja az EU ellátásának biztonságát. |
| --- | --- | --- |

(77)

Ezen túlmenően több tényező is ellentmond annak a feltételezésnek, hogy megszűnne a kínai behozatal:

—

A behozatalra vonatkozó statisztikák kimutatták, hogy a kínai import 17 %-kal növekedett a vizsgálati időszak utáni tizenkét hónapban, míg az ideiglenes intézkedések bevezetése után magas szinten maradt, ami elegendőnek tűnik ahhoz, hogy garantálja az EU ellátásának biztonságát.

| — | A vizsgálat kimutatta, hogy néhány exportáló gyártónál Kínában többletkapacitás mutatkozik, ami jelzi azt, hogy az EU piacára irányuló kínai import nem fog leállni, különösen akkor nem, ha az USA intézkedéseket vezet be Kína ellen az Egyesült Államok dömpingellenes vizsgálata keretén belül. |
| --- | --- |

—

A vizsgálat kimutatta, hogy néhány exportáló gyártónál Kínában többletkapacitás mutatkozik, ami jelzi azt, hogy az EU piacára irányuló kínai import nem fog leállni, különösen akkor nem, ha az USA intézkedéseket vezet be Kína ellen az Egyesült Államok dömpingellenes vizsgálata keretén belül.

| (78) | Ezen túlmenően a közösségi gazdasági ágazat bejelentette, hogy meghozza a termelési kapacitása növeléséhez szükséges megfelelő intézkedéseket. A panaszos bejelentette termelési kapacitása jelentős mértékű növelését. A 2008 júliusában kiadott sajtóközlemény szerint e további kapacitások 2009 közepétől teljes mértékben rendelkezésre fognak állni, míg az első kapacitásbővítést már 2009 januárjától használni lehet. Ez a kapacitásnövelés ténylegesen hozzájárulhat az uniós kereslet kielégítéséhez. Megjegyzendő továbbá, hogy a másik közösségi gyártó 2008 augusztusában bejelentette, hogy 2009 első negyedévéig bezárja Kínában található termelőegységét, és a Közösség területén található termelőegységeire összpontosít. |
| --- | --- |

(78)

Ezen túlmenően a közösségi gazdasági ágazat bejelentette, hogy meghozza a termelési kapacitása növeléséhez szükséges megfelelő intézkedéseket. A panaszos bejelentette termelési kapacitása jelentős mértékű növelését. A 2008 júliusában kiadott sajtóközlemény szerint e további kapacitások 2009 közepétől teljes mértékben rendelkezésre fognak állni, míg az első kapacitásbővítést már 2009 januárjától használni lehet. Ez a kapacitásnövelés ténylegesen hozzájárulhat az uniós kereslet kielégítéséhez. Megjegyzendő továbbá, hogy a másik közösségi gyártó 2008 augusztusában bejelentette, hogy 2009 első negyedévéig bezárja Kínában található termelőegységét, és a Közösség területén található termelőegységeire összpontosít.

| (79) | Ezen túlmenően az uniós piacon a vonzóbb árszint valószínűleg megnövelné a harmadik országokból érkező behozatalt is, és ezekkel az alternatív forrásokkal az ellátás biztosítottabbnak tűnik, mintha csak a kínai citromsavtól függene. A vizsgálati időszakot követő tizenkét hónap alatt például az Izraelből származó behozatal 30 %-kal emelkedett. |
| --- | --- |

(79)

Ezen túlmenően az uniós piacon a vonzóbb árszint valószínűleg megnövelné a harmadik országokból érkező behozatalt is, és ezekkel az alternatív forrásokkal az ellátás biztosítottabbnak tűnik, mintha csak a kínai citromsavtól függene. A vizsgálati időszakot követő tizenkét hónap alatt például az Izraelből származó behozatal 30 %-kal emelkedett.

| (80) | Úgy látszik tehát, hogy az intézkedések bevezetése nem zárná ki a kínai exportáló gyártókat a piacról, hanem inkább helyreállítaná a tisztességes versenyfeltételeket, ami biztosítja az ellátás alternatív forrásait. |
| --- | --- |

(80)

Úgy látszik tehát, hogy az intézkedések bevezetése nem zárná ki a kínai exportáló gyártókat a piacról, hanem inkább helyreállítaná a tisztességes versenyfeltételeket, ami biztosítja az ellátás alternatív forrásait.

4.   A kapcsolatban nem álló importőrök érdeke

| (81) | Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a mintavétel következtében a Bizottság csak az Európában működő legnagyobb importőrök eredményeit kapta meg, így nincs birtokában információ arra vonatkozóan, milyen hatást gyakorolnának a vámok a túlnyomó többségben jelen lévő importáló kis- és középvállalkozásokra. A kiválasztott mintával kapcsolatban ugyanakkor senki nem emelt kifogást, következésképpen a mintát minden importőrre vonatkozóan reprezentatívnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(81)

Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a mintavétel következtében a Bizottság csak az Európában működő legnagyobb importőrök eredményeit kapta meg, így nincs birtokában információ arra vonatkozóan, milyen hatást gyakorolnának a vámok a túlnyomó többségben jelen lévő importáló kis- és középvállalkozásokra. A kiválasztott mintával kapcsolatban ugyanakkor senki nem emelt kifogást, következésképpen a mintát minden importőrre vonatkozóan reprezentatívnak kell tekinteni.

| (82) | Mivel a citromsav az importőrök teljes bevételének általában csak 1 %-át jelenti, várhatóan a dömpingellenes vám hatásai eloszlanak a vállalat teljes eredményében. |
| --- | --- |

(82)

Mivel a citromsav az importőrök teljes bevételének általában csak 1 %-át jelenti, várhatóan a dömpingellenes vám hatásai eloszlanak a vállalat teljes eredményében.

| (83) | Az importőröktől érkező további megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (116)–(120) preambulumbekezdésének következtetései végleg megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(83)

Az importőröktől érkező további megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (116)–(120) preambulumbekezdésének következtetései végleg megerősítést nyernek.

5.   A felhasználók érdeke

| (84) | Az ideiglenes szakaszt követően a Bizottság alaposabban vizsgálta az intézkedéseknek a felhasználókra gyakorolt lehetséges hatását. E célból kiegészítő információt kértek a felhasználóktól és nemzeti érdekszövetségektől, továbbá kiegészítő ellenőrző látogatásra került sor egy közösségi felhasználó telephelyén. |
| --- | --- |

(84)

Az ideiglenes szakaszt követően a Bizottság alaposabban vizsgálta az intézkedéseknek a felhasználókra gyakorolt lehetséges hatását. E célból kiegészítő információt kértek a felhasználóktól és nemzeti érdekszövetségektől, továbbá kiegészítő ellenőrző látogatásra került sor egy közösségi felhasználó telephelyén.

| (85) | A kapott információk megerősítik a felhasználók kérdőívekre adott válaszain alapuló ideiglenes megállapítást – mint azt az ideiglenes rendelet (121) és (122) preambulumbekezdése említi –, miszerint a citromsav viszonylag mérsékelt hatással van a felhasználók teljes termelési költségére. Bár a citromsavnak a felhasználók termelési költségeiből való részesedése a terméktől függ, megállapították, hogy a részesedés általában kevesebb mint 1 % és 20 % közötti. A fent említett kiegészítő információ azt az ideiglenes megállapítást is megerősítette, hogy az alákínálási küszöb szintjének megfelelő vámnak nagyon korlátozott hatása lenne az együttműködő felhasználók termelési költségére. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a citromsav két fő ipari felhasználója azzal érvelt, hogy a citromsav bizonyos termékeikben nagyon magas hányadot képvisel, és ezáltal a vámok hatása számukra jelentős lenne. Először is megjegyzendő, hogy mindkét felhasználó termékek széles körét gyártja, amelyekben a citromsav különböző mértékben jelenik meg összetevőként. Másodszor, a benyújtott adatok alapján nem volt bizonyítható, hogy az említett felhasználók döntően azokat a termékeket értékesítették, amelyek esetében a citromsav költsége jelentősebb. Végezetül az érvet nem támasztották alá semmiféle további bizonyítékkal. Ennek megfelelően ez az érv nem volt elfogadható. |
| --- | --- |

(85)

A kapott információk megerősítik a felhasználók kérdőívekre adott válaszain alapuló ideiglenes megállapítást – mint azt az ideiglenes rendelet (121) és (122) preambulumbekezdése említi –, miszerint a citromsav viszonylag mérsékelt hatással van a felhasználók teljes termelési költségére. Bár a citromsavnak a felhasználók termelési költségeiből való részesedése a terméktől függ, megállapították, hogy a részesedés általában kevesebb mint 1 % és 20 % közötti. A fent említett kiegészítő információ azt az ideiglenes megállapítást is megerősítette, hogy az alákínálási küszöb szintjének megfelelő vámnak nagyon korlátozott hatása lenne az együttműködő felhasználók termelési költségére. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a citromsav két fő ipari felhasználója azzal érvelt, hogy a citromsav bizonyos termékeikben nagyon magas hányadot képvisel, és ezáltal a vámok hatása számukra jelentős lenne. Először is megjegyzendő, hogy mindkét felhasználó termékek széles körét gyártja, amelyekben a citromsav különböző mértékben jelenik meg összetevőként. Másodszor, a benyújtott adatok alapján nem volt bizonyítható, hogy az említett felhasználók döntően azokat a termékeket értékesítették, amelyek esetében a citromsav költsége jelentősebb. Végezetül az érvet nem támasztották alá semmiféle további bizonyítékkal. Ennek megfelelően ez az érv nem volt elfogadható.

6.   A közösségi érdekre vonatkozó következtetés

| (86) | A közösségi importőrök és fogyasztók érdekeinek fenti kiegészítő elemzése ebben a tekintetben nem módosítja az ideiglenes következtetéseket. Még ha egyes esetekben a teher teljes mértékben az importőrre/felhasználóra hárul is, az utóbbit érintő kedvezőtlen pénzügyi hatás mindenképpen elhanyagolható. Ennek alapján megállapítható, hogy nem változtak az ideiglenes rendeletben szereplő, a közösségi gazdasági ágazat érdekére vonatkozó következtetések. Egyéb észrevételek hiányában ezért a következtetések véglegesen megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(86)

A közösségi importőrök és fogyasztók érdekeinek fenti kiegészítő elemzése ebben a tekintetben nem módosítja az ideiglenes következtetéseket. Még ha egyes esetekben a teher teljes mértékben az importőrre/felhasználóra hárul is, az utóbbit érintő kedvezőtlen pénzügyi hatás mindenképpen elhanyagolható. Ennek alapján megállapítható, hogy nem változtak az ideiglenes rendeletben szereplő, a közösségi gazdasági ágazat érdekére vonatkozó következtetések. Egyéb észrevételek hiányában ezért a következtetések véglegesen megerősítést nyernek.

H.   VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK

1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (87) | Több érdekelt fél kétségbe vonta az ideiglenesen alkalmazott haszonkulcs szintjét és azt állította, hogy a 9 %-os haszon túlzó, azzal érvelve, hogy a figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat ténylegesen soha nem érte el ezt a szintet. El kell ismerni, hogy valóban csak egy közösségi gyártó érte el ezt a haszonkulcsot a dömpingmentes időszakban, azaz 2001-ben, a többi gyártó nem. A kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához használt módszertant éppen ezért felülvizsgálták, és úgy találták, helyénvaló haszonkulcsként a mindkét európai gyártó által elért súlyozott átlag haszonkulcsot, azaz 6 %-ot alkalmazni. |
| --- | --- |

(87)

Több érdekelt fél kétségbe vonta az ideiglenesen alkalmazott haszonkulcs szintjét és azt állította, hogy a 9 %-os haszon túlzó, azzal érvelve, hogy a figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat ténylegesen soha nem érte el ezt a szintet. El kell ismerni, hogy valóban csak egy közösségi gyártó érte el ezt a haszonkulcsot a dömpingmentes időszakban, azaz 2001-ben, a többi gyártó nem. A kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához használt módszertant éppen ezért felülvizsgálták, és úgy találták, helyénvaló haszonkulcsként a mindkét európai gyártó által elért súlyozott átlag haszonkulcsot, azaz 6 %-ot alkalmazni.

| (88) | A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy a közösségi gazdasági ágazat reálisan 6 %-os adózás előtti haszonkulcsra számíthatna, ha nincs dömpingelt behozatal, így a végleges megállapítások ezt a haszonkulcsot alkalmazták. |
| --- | --- |

(88)

A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy a közösségi gazdasági ágazat reálisan 6 %-os adózás előtti haszonkulcsra számíthatna, ha nincs dömpingelt behozatal, így a végleges megállapítások ezt a haszonkulcsot alkalmazták.

| (89) | A kínai importárakat a vizsgálati időszak esetében a közösségi piacon a közösségi gazdasági ágazat által értékesített hasonló termék kárt nem okozó árával hasonlították össze. A kárt nem okozó árat úgy számították ki, hogy a közösségi gazdasági ágazat eladási árait kiigazították annak érdekében, hogy tükrözze a most felülvizsgált haszonkulcsot. Az összehasonlításból származó különbség a teljes CIF importérték százalékában kifejezve a 8,3 % és 42,7 % közötti tartományba esett minden vállalat esetében, ami alacsonyabb a megállapított dömpingkülönbözetnél, kivéve egy vállalatot. |
| --- | --- |

(89)

A kínai importárakat a vizsgálati időszak esetében a közösségi piacon a közösségi gazdasági ágazat által értékesített hasonló termék kárt nem okozó árával hasonlították össze. A kárt nem okozó árat úgy számították ki, hogy a közösségi gazdasági ágazat eladási árait kiigazították annak érdekében, hogy tükrözze a most felülvizsgált haszonkulcsot. Az összehasonlításból származó különbség a teljes CIF importérték százalékában kifejezve a 8,3 % és 42,7 % közötti tartományba esett minden vállalat esetében, ami alacsonyabb a megállapított dömpingkülönbözetnél, kivéve egy vállalatot.

2.   Végleges intézkedések

| (90) | A dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és a közösségi érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban, a megállapított dömping- vagy kárkülönbözetnek – attól függően, melyik alacsonyabb – megfelelő végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a kisebb mértékű vám szabályával összhangban. Egy kivételével valamennyi esetben a vámtételt ennek megfelelően a megállapított kár szintjén kell meghatározni. |
| --- | --- |

(90)

A dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és a közösségi érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban, a megállapított dömping- vagy kárkülönbözetnek – attól függően, melyik alacsonyabb – megfelelő végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a kisebb mértékű vám szabályával összhangban. Egy kivételével valamennyi esetben a vámtételt ennek megfelelően a megállapított kár szintjén kell meghatározni.

| (91) | A fentiek alapján a végleges vámokat a következőképpen kell kivetni:






  Exportáló gyártók | Javasolt dömpingellenes vám
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd | 35,7 % |
| DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd | 8,3 % |
| RZBC Co. Ltd | 36,8 % |
| RZBC (Juxian) Co. Ltd | 36,8 % |
| TTCA Co., Ltd | 42,7 % |
| Yixing Union Biochemical Co. Ltd | 32,6 % |
| Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd | 6,6 % |
| Weifang Ensign Industry Co. Ltd | 33,8 % |
| Minden más vállalat | 42,7 % |

(91)

A fentiek alapján a végleges vámokat a következőképpen kell kivetni:

Exportáló gyártók

Javasolt dömpingellenes vám

(%)

Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd

35,7 %

DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd

8,3 %

RZBC Co. Ltd

36,8 %

RZBC (Juxian) Co. Ltd

36,8 %

TTCA Co., Ltd

42,7 %

Yixing Union Biochemical Co. Ltd

32,6 %

Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd

6,6 %

Weifang Ensign Industry Co. Ltd

33,8 %

Minden más vállalat

42,7 %

3.   Az intézkedések formája

| (92) | A vizsgálat során Kína hat exportáló gyártója elfogadható, árra vonatkozó kötelezettségvállalásokat ajánlott fel az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(92)

A vizsgálat során Kína hat exportáló gyártója elfogadható, árra vonatkozó kötelezettségvállalásokat ajánlott fel az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban.

| (93) | A Bizottság a 2008/899/EK (6) határozattal elfogadta a kötelezettségvállalási ajánlatokat. A Tanács elismeri, hogy a kötelezettségvállalási ajánlatok megszüntetik a dömping káros hatását és az intézkedések kijátszásának kockázatát kellő mértékben korlátozzák. |
| --- | --- |

(93)

A Bizottság a 2008/899/EK (6) határozattal elfogadta a kötelezettségvállalási ajánlatokat. A Tanács elismeri, hogy a kötelezettségvállalási ajánlatok megszüntetik a dömping káros hatását és az intézkedések kijátszásának kockázatát kellő mértékben korlátozzák.

| (94) | Annak érdekében, hogy a Bizottság és a vámhatóságok hatékonyabban nyomon követhessék a vállalatok kötelezettségvállalásainak betartását abban az esetben, ha a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelmet benyújtották az illetékes vámhatósághoz, a dömpingellenes vám alóli mentesség attól függ, hogy: i. benyújtanak-e olyan kötelezettségvállalási számlát, amely a legalább a mellékletben felsorolt elemeket és nyilatkozatot tartalmazó kereskedelmi számla; ii. az importált termékeket tényleg az említett vállalatok gyártották, szállították és számlázták-e közvetlenül az első független közösségi vevő részére; valamint iii. a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott termékek pontosan megfelelnek-e a kötelezettségvállalási számlában szereplő leírásnak. Ha a fenti feltételek nem teljesülnek, a szabad forgalomba helyezési nyilatkozat elfogadásakor megfelelő dömpingellenes vámot kell beszedni. |
| --- | --- |

(94)

Annak érdekében, hogy a Bizottság és a vámhatóságok hatékonyabban nyomon követhessék a vállalatok kötelezettségvállalásainak betartását abban az esetben, ha a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelmet benyújtották az illetékes vámhatósághoz, a dömpingellenes vám alóli mentesség attól függ, hogy: i. benyújtanak-e olyan kötelezettségvállalási számlát, amely a legalább a mellékletben felsorolt elemeket és nyilatkozatot tartalmazó kereskedelmi számla; ii. az importált termékeket tényleg az említett vállalatok gyártották, szállították és számlázták-e közvetlenül az első független közösségi vevő részére; valamint iii. a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott termékek pontosan megfelelnek-e a kötelezettségvállalási számlában szereplő leírásnak. Ha a fenti feltételek nem teljesülnek, a szabad forgalomba helyezési nyilatkozat elfogadásakor megfelelő dömpingellenes vámot kell beszedni.

| (95) | Ha a Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése értelmében meghatározott ügyletekre hivatkozva visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását annak megszegését követően, és érvénytelennek nyilvánítja a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat, vámtartozást kell kivetni az ezen ügyletekre vonatkozó szabad forgalomba helyezési nyilatkozat elfogadásakor. |
| --- | --- |

(95)

Ha a Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése értelmében meghatározott ügyletekre hivatkozva visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását annak megszegését követően, és érvénytelennek nyilvánítja a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat, vámtartozást kell kivetni az ezen ügyletekre vonatkozó szabad forgalomba helyezési nyilatkozat elfogadásakor.

| (96) | Az importőröknek tisztában kell lenniük azzal, hogy vámtartozás keletkezhet szokásos kereskedelmi kockázatként a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor a (94) és a (95) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően, még akkor is, ha a Bizottság elfogadta azon gyártó kötelezettségvállalási felajánlását, amelytől az importőrök közvetve vagy közvetlenül vásároltak. |
| --- | --- |

(96)

Az importőröknek tisztában kell lenniük azzal, hogy vámtartozás keletkezhet szokásos kereskedelmi kockázatként a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor a (94) és a (95) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően, még akkor is, ha a Bizottság elfogadta azon gyártó kötelezettségvállalási felajánlását, amelytől az importőrök közvetve vagy közvetlenül vásároltak.

| (97) | Az alaprendelet 14. cikkének (7) bekezdése értelmében a vámhatóságoknak késedelem nélkül értesíteniük kell a Bizottságot, ha a kötelezettségvállalás megszegésére utaló jeleket fedeznek fel. |
| --- | --- |

(97)

Az alaprendelet 14. cikkének (7) bekezdése értelmében a vámhatóságoknak késedelem nélkül értesíteniük kell a Bizottságot, ha a kötelezettségvállalás megszegésére utaló jeleket fedeznek fel.

| (98) | A fentiekben ismertetett okoknál fogva a kínai exportáló gyártók által felajánlott kötelezettségvállalásokat a Bizottság elfogadhatónak ítéli, és az érintett vállalatokat értesítették azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján elfogadták kötelezettségvállalásukat. |
| --- | --- |

(98)

A fentiekben ismertetett okoknál fogva a kínai exportáló gyártók által felajánlott kötelezettségvállalásokat a Bizottság elfogadhatónak ítéli, és az érintett vállalatokat értesítették azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján elfogadták kötelezettségvállalásukat.

| (99) | A kötelezettségvállalás megszegése vagy visszavonása esetén, illetve amennyiben a Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását, a Tanács által az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban kivetett dömpingellenes vám az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése alapján automatikusan alkalmazandó. |
| --- | --- |

(99)

A kötelezettségvállalás megszegése vagy visszavonása esetén, illetve amennyiben a Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását, a Tanács által az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban kivetett dömpingellenes vám az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése alapján automatikusan alkalmazandó.

I.   AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE

| (100) | Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára, és figyelembe véve a közösségi gazdasági ágazatot ért kár szintjét, szükségszerű, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vámok mértékéig véglegesen beszedjék. Mivel a végleges vámtételek alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámtételek, a dömpingellenes vám végleges összegét meghaladó, ideiglenesen biztosított összegeket fel kell szabadítani, |
| --- | --- |

(100)

Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára, és figyelembe véve a közösségi gazdasági ágazatot ért kár szintjét, szükségszerű, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vámok mértékéig véglegesen beszedjék. Mivel a végleges vámtételek alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámtételek, a dömpingellenes vám végleges összegét meghaladó, ideiglenesen biztosított összegeket fel kell szabadítani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a 2918 14 00 és az ex 2918 15 00 KN-kód (2918150010 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó citromsav és trinátrium-citrát dihidrát behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékre vonatkozó, vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámok a következők:

| Vállalat | Dömpingellenes vám
  (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd – No 73, Daqing Road, Bengbu City 233010, Anhui tartomány, Kínai Népköztársaság | 35,7 | A874 |
| DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd – West Side of Jincheng Bridge, Wuxi 214024, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság | 8,3 | A875 |
| RZBC Co., Ltd – No 9 Xinghai West Road, Rizhao, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság | 36,8 | A876 |
| RZBC (Juxian) Co., Ltd, West Wing, Chenyang North Road, Ju County, Rizhao, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság | 36,8 | A877 |
| TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság | 42,7 | A878 |
| Yixing Union Biochemical Co., Ltd – Economic Development Zone Yixing City 214203, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság | 32,6 | A879 |
| Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd, No. 106 Luzhong Large East Street, Laiwu, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság | 6,6 | A880 |
| Weifang Ensign Industry Co., Ltd, The West End, Limin Road, Changle City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság | 33,8 | A882 |
| Minden más vállalat | 42,7 | A999 |

Vállalat

Dömpingellenes vám

(%)

Kiegészítő TARIC-kód

Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd – No 73, Daqing Road, Bengbu City 233010, Anhui tartomány, Kínai Népköztársaság

35,7

A874

DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd – West Side of Jincheng Bridge, Wuxi 214024, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság

8,3

A875

RZBC Co., Ltd – No 9 Xinghai West Road, Rizhao, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság

36,8

A876

RZBC (Juxian) Co., Ltd, West Wing, Chenyang North Road, Ju County, Rizhao, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság

36,8

A877

TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság

42,7

A878

Yixing Union Biochemical Co., Ltd – Economic Development Zone Yixing City 214203, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság

32,6

A879

Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd, No. 106 Luzhong Large East Street, Laiwu, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság

6,6

A880

Weifang Ensign Industry Co., Ltd, The West End, Limin Road, Changle City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság

33,8

A882

Minden más vállalat

42,7

A999

(3)   Az első bekezdés rendelkezései ellenére a végleges dömpingellenes vám a 2. cikk szerint szabad forgalomba bocsátott behozatalra nem alkalmazandó.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

(1)   Mentesül a 1. cikkben kivetett dömpingellenes vám alól a szabad forgalomba bocsátás céljából bejelentett behozatal, ha azt olyan vállalatok számlázták ki, amelyek kötelezettségvállalását a Bizottság elfogadta és amelyek neve szerepel a módosított 2008/899/EK határozatban, amennyiben:

| a) | az importált termékek gyártását, szállítását és számlázását az említett vállalatok végzik közvetlenül az első független közösségi vevő számára; valamint |
| --- | --- |

a)

az importált termékek gyártását, szállítását és számlázását az említett vállalatok végzik közvetlenül az első független közösségi vevő számára; valamint

| b) | ezekhez a behozatalokhoz kötelezettségvállalási, azaz olyan kereskedelmi számla is tartozik, mely tartalmazza legalább az e rendelet mellékletében szereplő adatokat és nyilatkozatot; valamint |
| --- | --- |

b)

ezekhez a behozatalokhoz kötelezettségvállalási, azaz olyan kereskedelmi számla is tartozik, mely tartalmazza legalább az e rendelet mellékletében szereplő adatokat és nyilatkozatot; valamint

| c) | a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlában szereplő leírásnak. |
| --- | --- |

c)

a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlában szereplő leírásnak.

(2)   A szabad forgalomba bocsátási nyilatkozat elfogadásakor vámtartozást vetnek ki a következő esetekben:

| a) | ha megállapítják, hogy az (1) bekezdésben ismertetett behozatal tekintetében az említett bekezdés egy vagy több feltétele nem teljesül; vagy |
| --- | --- |

a)

ha megállapítják, hogy az (1) bekezdésben ismertetett behozatal tekintetében az említett bekezdés egy vagy több feltétele nem teljesül; vagy

| b) | ha a Bizottság a 384/96/EK rendelet 8. cikkének (9) bekezdése szerint a kötelezettségvállalás elfogadását rendeletben vagy határozatban visszavonja, melyben konkrét ügyletekre hivatkozik és a vonatkozó kötelezettségvállalási számlát érvénytelennek nyilvánítja. |
| --- | --- |

b)

ha a Bizottság a 384/96/EK rendelet 8. cikkének (9) bekezdése szerint a kötelezettségvállalás elfogadását rendeletben vagy határozatban visszavonja, melyben konkrét ügyletekre hivatkozik és a vonatkozó kötelezettségvállalási számlát érvénytelennek nyilvánítja.

3. cikk

A 488/2008/EK rendelet értelmében a kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket véglegesen beszedik az 1. cikk alapján kivetett végleges vám mértékében. A végleges vám összegén felül biztosított összegeket fel kell szabadítani.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjá ban való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 1-jén.

a Tanács részéről

az elnök

H. NOVELLI

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

1

(2)  HL C 205., 2007.9.4., 14. o.

2

(3)  HL L 143., 2008.6.3., 13. o.

3

(4)  Európai Bizottság „Az élelmiszerár-válság okai: cukor” (The Causes of the Food Price Crisis: Sugar), 2008. május 20., http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/perspec/foodprice/sugar_en.pdf

4

(5)  HL L 104., 2004.4.8., 1. o.

5

(6)  Lásd e Hivatalos Lap 62. oldalát.

6

---

MELLÉKLET

A vállalatok kötelezettségvállalás tárgyát képező áruinak a Közösségbe irányuló értékesítéseit kísérő kereskedelmi számlán a következő elemeket kell feltüntetni:

| 1. | Címsor: „KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS TÁRGYÁT KÉPEZŐ ÁRUT KÍSÉRŐ KERESKEDELMI SZÁMLA”. |
| --- | --- |

1.

Címsor: „KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS TÁRGYÁT KÉPEZŐ ÁRUT KÍSÉRŐ KERESKEDELMI SZÁMLA”.

| 2. | A kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat neve. |
| --- | --- |

2.

A kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat neve.

| 3. | A kereskedelmi számla száma. |
| --- | --- |

3.

A kereskedelmi számla száma.

| 4. | A kereskedelmi számla kiállításának időpontja. |
| --- | --- |

4.

A kereskedelmi számla kiállításának időpontja.

| 5. | Kiegészítő TARIC-kód, amely alatt vámkezelni kell a számlán megadott árut a közösségi határon. |
| --- | --- |

5.

Kiegészítő TARIC-kód, amely alatt vámkezelni kell a számlán megadott árut a közösségi határon.

| 6. | Az áru pontos megnevezése, többek között:






  — | a terméknek a kötelezettségvállalás céljára szolgáló kódszáma (PCN), |
| --- | --- | --- |

6.

Az áru pontos megnevezése, többek között:

—

a terméknek a kötelezettségvállalás céljára szolgáló kódszáma (PCN),

| — | az áru közérthető nyelven megfogalmazott, az érintett kódszámnak megfelelő leírása, |
| --- | --- |

—

az áru közérthető nyelven megfogalmazott, az érintett kódszámnak megfelelő leírása,

| — | a vállalat termékkódszáma (CPC), |
| --- | --- |

—

a vállalat termékkódszáma (CPC),

| — | TARIC-kód, |
| --- | --- |

—

TARIC-kód,

| — | a mennyiség (tonnában). |
| --- | --- |

—

a mennyiség (tonnában).

| 7. | Az értékesítés feltételeinek leírása, beleértve:






  — | a tonnánkénti árat, |
| --- | --- | --- |

7.

Az értékesítés feltételeinek leírása, beleértve:

—

a tonnánkénti árat,

| — | az alkalmazandó fizetési feltételeket, |
| --- | --- |

—

az alkalmazandó fizetési feltételeket,

| — | az alkalmazandó szállítási feltételeket, |
| --- | --- |

—

az alkalmazandó szállítási feltételeket,

| — | valamennyi árengedményt. |
| --- | --- |

—

valamennyi árengedményt.

| 8. | A Közösségben importőrként működő azon vállalat neve, amely részére a vállalat a kötelezettségvállalás tárgyát képező, árut kísérő kereskedelmi számlát közvetlenül kiállította. |
| --- | --- |

8.

A Közösségben importőrként működő azon vállalat neve, amely részére a vállalat a kötelezettségvállalás tárgyát képező, árut kísérő kereskedelmi számlát közvetlenül kiállította.

| 9. | A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve, valamint a következő aláírt nyilatkozat:
  „Alulírott igazolom, hogy az e számlában szereplő áruknak az Európai Közösségbe irányuló közvetlen kivitel útján történő értékesítése a [VÁLLALAT] által felajánlott és az Európai Bizottság 2008/899/EK határozatával elfogadott kötelezettségvállalás hatálya alá tartozik és feltételei szerint történik. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.” |
| --- | --- |

9.

A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve, valamint a következő aláírt nyilatkozat:

„Alulírott igazolom, hogy az e számlában szereplő áruknak az Európai Közösségbe irányuló közvetlen kivitel útján történő értékesítése a [VÁLLALAT] által felajánlott és az Európai Bizottság 2008/899/EK határozatával elfogadott kötelezettségvállalás hatálya alá tartozik és feltételei szerint történik. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.”

---

| 3.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 323/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 323/16

---

A BIZOTTSÁG 1194/2008/EK RENDELETE

(2008. december 2.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. december 3-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 2-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 56,3 |
| TR | 106,2 |
| ZZ | 81,3 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 59,1 |
| TR | 146,5 |
| ZZ | 124,3 |
| 0709 90 70 | JO | 230,6 |
| MA | 71,0 |
| TR | 108,7 |
| ZZ | 136,8 |
| 0805 10 20 | BR | 44,6 |
| TR | 57,3 |
| ZA | 44,6 |
| ZZ | 48,8 |
| 0805 20 10 | MA | 65,0 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 65,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 49,2 |
| IL | 74,6 |
| TR | 60,2 |
| ZZ | 61,3 |
| 0805 50 10 | MA | 64,0 |
| TR | 61,7 |
| ZA | 79,4 |
| ZZ | 68,4 |
| 0808 10 80 | CA | 89,4 |
| CL | 67,1 |
| CN | 73,2 |
| MK | 33,4 |
| US | 110,9 |
| ZA | 114,6 |
| ZZ | 81,4 |
| 0808 20 50 | CN | 49,8 |
| TR | 103,0 |
| US | 147,8 |
| ZZ | 100,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

56,3

TR

106,2

ZZ

81,3

0707 00 05

JO

167,2

MA

59,1

TR

146,5

ZZ

124,3

0709 90 70

JO

230,6

MA

71,0

TR

108,7

ZZ

136,8

0805 10 20

BR

44,6

TR

57,3

ZA

44,6

ZZ

48,8

0805 20 10

MA

65,0

TR

65,0

ZZ

65,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

49,2

IL

74,6

TR

60,2

ZZ

61,3

0805 50 10

MA

64,0

TR

61,7

ZA

79,4

ZZ

68,4

0808 10 80

CA

89,4

CL

67,1

CN

73,2

MK

33,4

US

110,9

ZA

114,6

ZZ

81,4

0808 20 50

CN

49,8

TR

103,0

US

147,8

ZZ

100,2

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 3.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 323/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 323/18

---

A BIZOTTSÁG 1195/2008/EK RENDELETE

(2008. december 2.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítások jóváhagyásáról (Scottish Farmed Salmon (OFJ))

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban és ugyanezen rendelet 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság megvizsgálta az 1437/2004/EK rendelettel (2) módosított 2400/96/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Scottish Farmed Salmon” oltalom alatt álló földrajzi jelzés termékleírásának módosítása iránt az Egyesült Királyság által benyújtott kérelmet. |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban és ugyanezen rendelet 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság megvizsgálta az 1437/2004/EK rendelettel (2) módosított 2400/96/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Scottish Farmed Salmon” oltalom alatt álló földrajzi jelzés termékleírásának módosítása iránt az Egyesült Királyság által benyújtott kérelmet.

| (2) | A szóban forgó módosítások nem tekinthetők az 510/2006/EK rendelet 9. cikke szerinti kisebb jelentőségű módosításoknak, ezért a Bizottság az említett rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdése alapján a módosítás iránti kérelmet közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4). A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért a módosításokat jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó módosítások nem tekinthetők az 510/2006/EK rendelet 9. cikke szerinti kisebb jelentőségű módosításoknak, ezért a Bizottság az említett rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdése alapján a módosítás iránti kérelmet közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4). A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért a módosításokat jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosításai jóváhagyásra kerülnek.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 2-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

1

(2)  HL L 265., 2004.8.12., 3. o.

2

(3)  HL L 327., 1996.12.18., 11. o.

3

(4)  HL C 76, 2008.3.27., 28. o.

4

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

1.7. osztály   Friss hal, puhatestűek és rákfélék, valamint ezekből készült termékek

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

Scottish Farmed Salmon (OFJ)

---

| 3.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 323/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 323/20

---

A BIZOTTSÁG 1196/2008/EK RENDELETE

(2008. december 2.)

a skót whisky formájában exportált gabonafélék tekintetében a 2008/2009-es időszakban alkalmazandó együtthatók rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (1) és különösen annak 162. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az 1784/2003/EK tanácsi rendeletnek az egyes szeszes italok formájában exportált gabonafélékre vonatkozó kiigazított visszatérítések rögzítése és odaítélése tekintetében történő alkalmazása egyes részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2006. november 10-i 1670/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 5. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1670/2006/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a visszatérítésre jogosultságot biztosító gabonamennyiség az a mennyiség, amelyet felügyelet alá helyeztek, lepároltak, továbbá amelyet a minden érintett tagállam számára évente rögzítendő együtthatóval súlyoznak. Ez az együttható az érintett szeszes italokból exportált összmennyiség és forgalmazott összmennyiség közötti arányt fejezi ki, a szóban forgó mennyiségeknek az adott szeszes ital átlagos érlelési idejének megfelelő, években kifejezett időtartam alatti alakulására vonatkozóan megállapított tendencia alapján. |
| --- | --- |

(1)

Az 1670/2006/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a visszatérítésre jogosultságot biztosító gabonamennyiség az a mennyiség, amelyet felügyelet alá helyeztek, lepároltak, továbbá amelyet a minden érintett tagállam számára évente rögzítendő együtthatóval súlyoznak. Ez az együttható az érintett szeszes italokból exportált összmennyiség és forgalmazott összmennyiség közötti arányt fejezi ki, a szóban forgó mennyiségeknek az adott szeszes ital átlagos érlelési idejének megfelelő, években kifejezett időtartam alatti alakulására vonatkozóan megállapított tendencia alapján.

| (2) | Az Egyesült Királyság által szolgáltatott, 2007. január 1-jétől2007. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozó információk alapján 2007-ben a skót whisky átlagos érlelési ideje nyolc év volt. |
| --- | --- |

(2)

Az Egyesült Királyság által szolgáltatott, 2007. január 1-jétől2007. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozó információk alapján 2007-ben a skót whisky átlagos érlelési ideje nyolc év volt.

| (3) | A 2008. október 1. és 2009. szeptember 30. közötti időszakra ezért ennek megfelelően kell meghatározni az együtthatókat. |
| --- | --- |

(3)

A 2008. október 1. és 2009. szeptember 30. közötti időszakra ezért ennek megfelelően kell meghatározni az együtthatókat.

| (4) | Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 3. jegyzőkönyvének 10. cikke a Liechtensteinbe, Izlandra és Norvégiába irányuló kivitel tekintetében kizárja a visszatérítés odaítélésének lehetőségét. Továbbá a Közösség megállapodásokat kötött egyes harmadik országokkal az export-visszatérítések eltörléséről. Következésképpen az 1670/2006/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában mindezeket figyelembe kell venni a 2008/2009-es időszakra vonatkozó együtthatók kiszámítása során, |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 3. jegyzőkönyvének 10. cikke a Liechtensteinbe, Izlandra és Norvégiába irányuló kivitel tekintetében kizárja a visszatérítés odaítélésének lehetőségét. Továbbá a Közösség megállapodásokat kötött egyes harmadik országokkal az export-visszatérítések eltörléséről. Következésképpen az 1670/2006/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában mindezeket figyelembe kell venni a 2008/2009-es időszakra vonatkozó együtthatók kiszámítása során,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2008. október 1-jétől2009. szeptember 30-ig terjedő időszakra az 1670/2006/EK rendelet 4. cikkében említett együtthatóknak az Egyesült Királyságban skót whisky előállítására használt gabonafélékre alkalmazandó összege e rendelet mellékletében kerül megállapításra.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2008. október 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 2-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 312., 2006.11.11., 33. o.

2

---

MELLÉKLET

Az Egyesült Királyságban alkalmazandó együtthatók

| Alkalmazási időszak | Alkalmazandó együttható |
| --- | --- |
| a maláta whisky előállítása során használt malátává feldolgozott árpára | a gabona whisky előállítása során használt gabonafélékre |
| 2008. október 1-jétől2009. szeptember 30-ig | 0,235 | 0,234 |

Alkalmazási időszak

Alkalmazandó együttható

a maláta whisky előállítása során használt malátává feldolgozott árpára

a gabona whisky előállítása során használt gabonafélékre

2008. október 1-jétől2009. szeptember 30-ig

0,235

0,234

---

| 3.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 323/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 323/22

---

A BIZOTTSÁG 1197/2008/EK RENDELETE

(2008. december 1.)

a Hollandia lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES IIa és IV övezet közösségi vizein folytatott, szürke tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. január 16-i 40/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2008. évre. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. január 16-i 40/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2008. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2008. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2008. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát.

| (3) | Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást, |
| --- | --- |

(3)

Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2008. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve az e hajók által fogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 1-jén.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o.

2

(3)  HL L 19., 2008.1.23., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 63/T&Q |
| --- | --- |
| Tagállam | Hollandia |
| Állomány | HKE/2AC4-C |
| Faj | Szürke tőkehal (Merluccius merluccius) |
| Terület | Az ICES IIa és IV övezet közösségi vizei |
| Időpont | 2008.10.9. |

Szám

63/T&Q

Tagállam

Hollandia

Állomány

HKE/2AC4-C

Faj

Szürke tőkehal (Merluccius merluccius)

Terület

Az ICES IIa és IV övezet közösségi vizei

Időpont

2008.10.9.

---

| 3.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 323/24 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 323/24

---

A BIZOTTSÁG 1198/2008/EK RENDELETE

(2008. december 1.)

az Észtország lobogója alatt közlekedő hajók által a NAFO 3LMNO övezetben folytatott, grönlandi laposhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. január 16-i 40/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2008. évre. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. január 16-i 40/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2008. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2008. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2008. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát.

| (3) | Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást, |
| --- | --- |

(3)

Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2008. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve az e hajók által fogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 1-jén.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o.

2

(3)  HL L 19., 2008.1.23., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 52/T&Q |
| --- | --- |
| Tagállam | Észtország |
| Állomány | GHL/N3LMNO |
| Faj | Grönlandi laposhal (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Terület | NAFO 3LMNO |
| Időpont | 2008.9.18. |

Szám

52/T&Q

Tagállam

Észtország

Állomány

GHL/N3LMNO

Faj

Grönlandi laposhal (Reinhardtius hippoglossoides)

Terület

NAFO 3LMNO

Időpont

2008.9.18.

---

| 3.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 323/26 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 323/26

---

A BIZOTTSÁG 1199/2008/EK RENDELETE

(2008. december 2.)

a 2009. március 1-jétől2009. május 31-ig tartó alidőszakban történő fokhagyma-behozatalra vonatkozó engedélyek kibocsátásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (1),

tekintettel az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 341/2007/EK bizottsági rendelet (3) a harmadik országokból behozott fokhagymára és más mezőgazdasági termékekre vonatkozóan vámkontingenseket nyit meg, és rendelkezik e vámkontingensek kezeléséről, valamint bevezet egy rendszert a behozatali engedélyek és a származási bizonyítványok tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

A 341/2007/EK bizottsági rendelet (3) a harmadik országokból behozott fokhagymára és más mezőgazdasági termékekre vonatkozóan vámkontingenseket nyit meg, és rendelkezik e vámkontingensek kezeléséről, valamint bevezet egy rendszert a behozatali engedélyek és a származási bizonyítványok tekintetében.

| (2) | Azon mennyiségek, amelyekre a 341/2007/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése alapján a hagyományos vagy az új importőrök 2008 novemberének 15. napját követő első öt munkanapon „A” engedélykérelmeket nyújtottak be, meghaladják a Kínából, Argentínából, valamint a Kínától és Argentínától eltérő valamennyi harmadik országból származó termékekre rendelkezésre álló mennyiségeket. |
| --- | --- |

(2)

Azon mennyiségek, amelyekre a 341/2007/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése alapján a hagyományos vagy az új importőrök 2008 novemberének 15. napját követő első öt munkanapon „A” engedélykérelmeket nyújtottak be, meghaladják a Kínából, Argentínából, valamint a Kínától és Argentínától eltérő valamennyi harmadik országból származó termékekre rendelkezésre álló mennyiségeket.

| (3) | Ezért az 1301/2006/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban meg kell határozni, hogy milyen mértékben lehet helyt adni a Bizottsághoz a 341//2007/EK rendelet 12. cikkének alkalmazásával, legkésőbb 2008. november végéig elküldött „A” engedélykérelmeknek, |
| --- | --- |

(3)

Ezért az 1301/2006/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban meg kell határozni, hogy milyen mértékben lehet helyt adni a Bizottsághoz a 341//2007/EK rendelet 12. cikkének alkalmazásával, legkésőbb 2008. november végéig elküldött „A” engedélykérelmeknek,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 341/2007/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése alapján a 2008 novemberének 15. napját követő első öt munkanapon benyújtott és a Bizottsághoz legkésőbb 2008. november végéig elküldött „A” behozatali engedély iránti kérelmeknek a kérelmezett mennyiségek e rendelet mellékletében meghatározott százaléka erejéig kell helyt adni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 2-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

2

(3)  HL L 90., 2007.3.30., 12. o.

3

---

MELLÉKLET

| Származási hely | Tételszám | Elosztási együttható |
| --- | --- | --- |
| Argentína |
| — | Hagyományos importőrök |

Származási hely

Tételszám

Elosztási együttható

Argentína

—

Hagyományos importőrök

09.4104

78,613107 %

| — | Új importőrök |
| --- | --- |

—

Új importőrök

09.4099

1,125730 %

Kína

| — | Hagyományos importőrök |
| --- | --- |

—

Hagyományos importőrök

09.4105

22,581466 %

| — | Új importőrök |
| --- | --- |

—

Új importőrök

09.4100

0,460126 %

Egyéb harmadik országok

| — | Hagyományos importőrök |
| --- | --- |

—

Hagyományos importőrök

09.4106

100 %

| — | Új importőrök |
| --- | --- |

—

Új importőrök

09.4102

18,349317 %

---

| 3.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 323/28 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 323/28

---

A BIZOTTSÁG 1200/2008/EK RENDELETE

(2008. december 2.)

a gabonaágazatban 2008. december 1-jetől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról szóló 1186/2008/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A gabonaágazatban 2008. december 1-jetől alkalmazandó behozatali vámokat az 1186/2008/EK bizottsági rendelet (3) rögzítette. |
| --- | --- |

(1)

A gabonaágazatban 2008. december 1-jetől alkalmazandó behozatali vámokat az 1186/2008/EK bizottsági rendelet (3) rögzítette.

| (2) | A behozatali vámok kiszámított átlaga tonnánként 5 euróval eltér a megállapított vámtól, helyénvaló tehát megfelelő módon kiigazítani az 1186/2008/EK rendeletben rögzített behozatali vámokat. |
| --- | --- |

(2)

A behozatali vámok kiszámított átlaga tonnánként 5 euróval eltér a megállapított vámtól, helyénvaló tehát megfelelő módon kiigazítani az 1186/2008/EK rendeletben rögzített behozatali vámokat.

| (3) | Az 1186/2008/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Az 1186/2008/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1186/2008/EK rendelet I. és II. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Rendelkezéseit 2008. december 3-án kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 2-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 161., 1996.6.29., 125. o.

2

(3)  HL L 319., 2008.11.29., 56. o.

3

---

I. MELLÉKLET

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett termékek 2008. december 3-tól alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kódszám | Áru megnevezése | Behozatali vám (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | DURUMBÚZA, kiváló minőségű | 0,00 |
| közepes minőségű | 0,00 |
| gyenge minőségű | 0,00 |
| 1001 90 91 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 00 00 | ROZS | 35,10 |
| 1005 10 90 | KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével | 27,72 |
| 1005 90 00 | KUKORICA, a vetőmag kivételével (2) | 27,72 |
| 1007 00 90 | CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével | 35,10 |

KN-kódszám

Áru megnevezése

Behozatali vám (1)

(EUR/t)

1001 10 00

DURUMBÚZA, kiváló minőségű

0,00

közepes minőségű

0,00

gyenge minőségű

0,00

1001 90 91

KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 00 00

ROZS

35,10

1005 10 90

KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével

27,72

1005 90 00

KUKORICA, a vetőmag kivételével (2)

27,72

1007 00 90

CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével

35,10

---

(1)  A Közösségbe az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében az importőr a következő vámcsökkentésben részesülhet:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van,

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van.

(2)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben rögzített vámok kiszámításánál figyelembe vett adatok

28.11.2008-1.12.2008

| 1. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Közönséges búza (1) | Kukorica | Durumbúza, kiváló minőségű | Durumbúza, közepes minőségű (2) | Durumbúza, gyenge minőségű (3) | Árpa |
| Tőzsde | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Tőzsdei jegyzés | 190,56 | 108,51 | — | — | — | — |
| FOB-ár, USA | — | — | 241,10 | 231,10 | 211,10 | 114,32 |
| Öböl-beli árnövelés | — | 10,79 | — | — | — | — |
| Nagy-tavaki árnövelés | 27,27 | — | — | — | — | — |

1.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

(EUR/t)

Közönséges búza (1)

Kukorica

Durumbúza, kiváló minőségű

Durumbúza, közepes minőségű (2)

Durumbúza, gyenge minőségű (3)

Árpa

Tőzsde

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Tőzsdei jegyzés

190,56

108,51

—

—

—

—

FOB-ár, USA

—

—

241,10

231,10

211,10

114,32

Öböl-beli árnövelés

—

10,79

—

—

—

—

Nagy-tavaki árnövelés

27,27

—

—

—

—

—

| 2. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:






  Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam | 11,45 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam | 8,98 EUR/t |

2.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam

11,45 EUR/t

Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam

8,98 EUR/t

---

(1)  14 EUR/t árnövelés együtt (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(2)  10 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(3)  30 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

---

IRÁNYELVEK

| 3.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 323/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 323/31

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2008/102/EK IRÁNYELVE

(2008. november 19.)

a vadon élő madarak védelméről szóló 79/409/EGK tanácsi irányelvnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörökre figyelemmel történő módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A 79/409/EGK tanácsi irányelv (3) előírja, hogy egyes intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (4) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(1)

A 79/409/EGK tanácsi irányelv (3) előírja, hogy egyes intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (4) összhangban kell elfogadni.

| (2) | Az 1999/468/EK határozatot a 2006/512/EK tanácsi határozat (5) módosította, amely bevezette az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást az olyan általános hatályú intézkedések elfogadásához, amelyek a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alapján elfogadott alap jogi aktusok nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását szolgálják, ideértve néhány ilyen elem törlését vagy a jogi aktusok új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítését is. |
| --- | --- |

(2)

Az 1999/468/EK határozatot a 2006/512/EK tanácsi határozat (5) módosította, amely bevezette az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást az olyan általános hatályú intézkedések elfogadásához, amelyek a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alapján elfogadott alap jogi aktusok nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását szolgálják, ideértve néhány ilyen elem törlését vagy a jogi aktusok új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítését is.

| (3) | A 2006/512/EK határozatról szóló európai parlamenti, tanácsi és bizottsági nyilatkozattal (6) összhangban ahhoz, hogy az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást alkalmazni lehessen olyan, a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alapján elfogadott jogi aktusokra, amelyek már hatályban vannak, ezeket a jogi aktusokat az alkalmazandó eljárásokkal összhangban ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(3)

A 2006/512/EK határozatról szóló európai parlamenti, tanácsi és bizottsági nyilatkozattal (6) összhangban ahhoz, hogy az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást alkalmazni lehessen olyan, a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alapján elfogadott jogi aktusokra, amelyek már hatályban vannak, ezeket a jogi aktusokat az alkalmazandó eljárásokkal összhangban ki kell igazítani.

| (4) | A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy a 79/409/EGK irányelv egyes mellékleteit módosítsa a tudományos és műszaki fejlődés tükrében. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és a 79/409/EGK irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására, többek között az irányelv új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésére irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy a 79/409/EGK irányelv egyes mellékleteit módosítsa a tudományos és műszaki fejlődés tükrében. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és a 79/409/EGK irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására, többek között az irányelv új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésére irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

| (5) | A 79/409/EGK irányelvet ezért a ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 79/409/EGK irányelvet ezért a ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Mivel a 79/409/EGK irányelv tekintetében tett módosítások technikai természetűek, és csak a komitológiai eljárásokat érintik, azokat a tagállamoknak nem kell átültetniük. Ilyen rendelkezésekre ezért nincs szükség, |
| --- | --- |

(6)

Mivel a 79/409/EGK irányelv tekintetében tett módosítások technikai természetűek, és csak a komitológiai eljárásokat érintik, azokat a tagállamoknak nem kell átültetniük. Ilyen rendelkezésekre ezért nincs szükség,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 79/409/EGK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „15. cikk
  Az irányelv I. és V. mellékletének a műszaki és tudományos fejlődéshez történő hozzáigazításához szükséges módosításokat, valamint a 6. cikk (4) bekezdésének második albekezdésében említett módosításokat el kell fogadni. Ezeket az – ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló – intézkedéseket a 17. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

1.

A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„15. cikk

Az irányelv I. és V. mellékletének a műszaki és tudományos fejlődéshez történő hozzáigazításához szükséges módosításokat, valamint a 6. cikk (4) bekezdésének második albekezdésében említett módosításokat el kell fogadni. Ezeket az – ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló – intézkedéseket a 17. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 2. | A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „17. cikk
  (1)   A Bizottságot a műszaki és tudományos fejlődéshez történő hozzáigazítással foglalkozó bizottság segíti.
  (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a 8. cikkének rendelkezéseire is.” |
| --- | --- |

2.

A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„17. cikk

(1)   A Bizottságot a műszaki és tudományos fejlődéshez történő hozzáigazítással foglalkozó bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a 8. cikkének rendelkezéseire is.”

2. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

3. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2008. november 19-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

H.-G. PÖTTERING

a Tanács részéről

az elnök

J.-P. JOUYET

---

(1)  HL C 211., 2008.8.19., 46. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2008. július 8-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2008. október 27-i határozata.

2

(3)  HL L 103., 1979.4.25., 1. o.

3

(4)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

4

(5)  HL L 200., 2006.7.22., 11. o.

5

(6)  HL C 255., 2006.10.21., 1. o.

6

---

| 3.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 323/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 323/33

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2008/106/EK IRÁNYELVE

(2008. november 19.)

a tengerészek képzésének minimumszintjéről (átdolgozás)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló, 2001. április 4-i 2001/25/EK irányelvet (3) több alkalommal jelentős mértékben módosították (4). Mivel most az említett irányelv újbóli módosítására kerül sor, az áttekinthetőség érdekében kívánatos a kérdéses rendelkezések átdolgozása. |
| --- | --- |

(1)

A tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló, 2001. április 4-i 2001/25/EK irányelvet (3) több alkalommal jelentős mértékben módosították (4). Mivel most az említett irányelv újbóli módosítására kerül sor, az áttekinthetőség érdekében kívánatos a kérdéses rendelkezések átdolgozása.

| (2) | A hajózás biztonsága és a tengeri környezetszennyezés megelőzése érdekében közösségi szinten meghozandó intézkedéseknek összhangban kell lenniük a nemzetközileg elfogadott szabályokkal és szabványokkal. |
| --- | --- |

(2)

A hajózás biztonsága és a tengeri környezetszennyezés megelőzése érdekében közösségi szinten meghozandó intézkedéseknek összhangban kell lenniük a nemzetközileg elfogadott szabályokkal és szabványokkal.

| (3) | A Közösség tengerészei tudás- és készségszintjének fenntartása és emelése érdekében fontos kellő figyelmet fordítani a közösségi tengerészek képzésére és jogállására. |
| --- | --- |

(3)

A Közösség tengerészei tudás- és készségszintjének fenntartása és emelése érdekében fontos kellő figyelmet fordítani a közösségi tengerészek képzésére és jogállására.

| (4) | A tengerészeti biztonság érdekében a tengerészek képesítési bizonyítványának megszerzésénél biztosítani kell a képzés egységes szintjét. |
| --- | --- |

(4)

A tengerészeti biztonság érdekében a tengerészek képesítési bizonyítványának megszerzésénél biztosítani kell a képzés egységes szintjét.

| (5) | A szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (5) kell alkalmazni az ezen irányelvben foglalt tengerészeti foglalkozásokra. Ez elősegíti a Szerződésben megállapított kötelezettségek betartását, elhárítva az akadályokat a személyek és szolgáltatások tagállamok közötti szabad mozgása elől. |
| --- | --- |

(5)

A szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (5) kell alkalmazni az ezen irányelvben foglalt tengerészeti foglalkozásokra. Ez elősegíti a Szerződésben megállapított kötelezettségek betartását, elhárítva az akadályokat a személyek és szolgáltatások tagállamok közötti szabad mozgása elől.

| (6) | Az oklevelek és képesítési bizonyítványok kölcsönös elismerésének rendszerére vonatkozó 2005/36/EK irányelv nem mindig biztosítja valamely tagállam lobogóját viselő hajókon szolgálatot teljesítő tengerészek egységes képzési szintjét. Ez azonban a tengeri közlekedés biztonsága szempontjából létfontosságú. |
| --- | --- |

(6)

Az oklevelek és képesítési bizonyítványok kölcsönös elismerésének rendszerére vonatkozó 2005/36/EK irányelv nem mindig biztosítja valamely tagállam lobogóját viselő hajókon szolgálatot teljesítő tengerészek egységes képzési szintjét. Ez azonban a tengeri közlekedés biztonsága szempontjából létfontosságú.

| (7) | Ezért lényeges a tengerészek minimális képzési szintjének meghatározása a Közösségben. Ezt a szintet célszerű a nemzetközi szinten már elfogadott képzési szabványokra alapozni, nevezetesen a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) 1995-ben felülvizsgált, a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló 1978. évi nemzetközi egyezményében (STCW-egyezmény) elfogadottakra. Ennek az egyezménynek minden tagállam szerződő fele. |
| --- | --- |

(7)

Ezért lényeges a tengerészek minimális képzési szintjének meghatározása a Közösségben. Ezt a szintet célszerű a nemzetközi szinten már elfogadott képzési szabványokra alapozni, nevezetesen a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) 1995-ben felülvizsgált, a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló 1978. évi nemzetközi egyezményében (STCW-egyezmény) elfogadottakra. Ennek az egyezménynek minden tagállam szerződő fele.

| (8) | A tagállamok az STCW-egyezményben és az ezen irányelvben megállapított minimális szabványoknál szigorúbb feltételeket is meghatározhatnak. |
| --- | --- |

(8)

A tagállamok az STCW-egyezményben és az ezen irányelvben megállapított minimális szabványoknál szigorúbb feltételeket is meghatározhatnak.

| (9) | Az STCW-egyezmény ezen irányelvhez csatolt szabályait ki kell egészíteni a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló szabályzat (STCW-szabályzat) A. mellékletében foglalt kötelező rendelkezésekkel. Az STCW-szabályzat B. melléklete ajánlott iránymutatást tartalmaz az STCW-egyezmény szerződő felei, valamint az egyezmény végrehajtásában, alkalmazásában vagy érvényesítésében eljáró személyek számára, hogy ezáltal egységes módon biztosítsa az egyezmény teljes érvényesülését. |
| --- | --- |

(9)

Az STCW-egyezmény ezen irányelvhez csatolt szabályait ki kell egészíteni a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló szabályzat (STCW-szabályzat) A. mellékletében foglalt kötelező rendelkezésekkel. Az STCW-szabályzat B. melléklete ajánlott iránymutatást tartalmaz az STCW-egyezmény szerződő felei, valamint az egyezmény végrehajtásában, alkalmazásában vagy érvényesítésében eljáró személyek számára, hogy ezáltal egységes módon biztosítsa az egyezmény teljes érvényesülését.

| (10) | A tengerhajózás biztonságának növelése és a tengeri környezetszennyezés megelőzése érdekében ezen irányelvben, az STCW-egyezménnyel összhangban, rendelkezni kell az őrszolgálatot ellátó személyzet pihenőidejéről. Ezeket a rendelkezéseket az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és a Közlekedési Dolgozók Szakszervezeteinek Szövetsége az Európai Unióban (FST) között a tengerészek munkaidejének szervezésére vonatkozóan kötött megállapodásról szóló, 1999. június 21-i 1999/63/EK tanácsi irányelv (6) sérelme nélkül kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(10)

A tengerhajózás biztonságának növelése és a tengeri környezetszennyezés megelőzése érdekében ezen irányelvben, az STCW-egyezménnyel összhangban, rendelkezni kell az őrszolgálatot ellátó személyzet pihenőidejéről. Ezeket a rendelkezéseket az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és a Közlekedési Dolgozók Szakszervezeteinek Szövetsége az Európai Unióban (FST) között a tengerészek munkaidejének szervezésére vonatkozóan kötött megállapodásról szóló, 1999. június 21-i 1999/63/EK tanácsi irányelv (6) sérelme nélkül kell alkalmazni.

| (11) | A tagállamoknak konkrét intézkedéseket kell hozniuk és végrehajtaniuk a képesítést igazoló bizonyítványokkal összefüggő csalások megelőzése és szankcionálása végett, valamint a Nemzetközi Tengerészeti Szervezeten belül törekedniük kell arra, hogy szigorú és végrehajtható megállapodások szülessenek a csalás elleni világszintű küzdelem érdekében. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamoknak konkrét intézkedéseket kell hozniuk és végrehajtaniuk a képesítést igazoló bizonyítványokkal összefüggő csalások megelőzése és szankcionálása végett, valamint a Nemzetközi Tengerészeti Szervezeten belül törekedniük kell arra, hogy szigorú és végrehajtható megállapodások szülessenek a csalás elleni világszintű küzdelem érdekében.

| (12) | A hajózás biztonságának növelése, valamint az emberélet elvesztésének és a tengerek szennyezésének megelőzése érdekében fejleszteni kell a kommunikációt a közösségi vizeken közlekedő hajók személyzetének tagjai között. |
| --- | --- |

(12)

A hajózás biztonságának növelése, valamint az emberélet elvesztésének és a tengerek szennyezésének megelőzése érdekében fejleszteni kell a kommunikációt a közösségi vizeken közlekedő hajók személyzetének tagjai között.

| (13) | A személyszállító hajók azon személyzetének, amelynek kijelölt feladata, hogy vészhelyzetekben segítséget nyújtson az utasoknak, képesnek kell lennie arra, hogy kommunikáljon az utasokkal. |
| --- | --- |

(13)

A személyszállító hajók azon személyzetének, amelynek kijelölt feladata, hogy vészhelyzetekben segítséget nyújtson az utasoknak, képesnek kell lennie arra, hogy kommunikáljon az utasokkal.

| (14) | A mérgező vagy szennyező rakományt szállító tartályhajókon szolgáló hajószemélyzetnek képesnek kell lennie a baleset-megelőzésre és a vészhelyzetek hatékony kezelésére. Elsődlegesen fontos a parancsnok, a tisztek és a matrózok között az ezen irányelvben előírt követelményeket kielégítő, megfelelő kommunikációs kapcsolat létrehozása. |
| --- | --- |

(14)

A mérgező vagy szennyező rakományt szállító tartályhajókon szolgáló hajószemélyzetnek képesnek kell lennie a baleset-megelőzésre és a vészhelyzetek hatékony kezelésére. Elsődlegesen fontos a parancsnok, a tisztek és a matrózok között az ezen irányelvben előírt követelményeket kielégítő, megfelelő kommunikációs kapcsolat létrehozása.

| (15) | Fontos biztosítani, hogy a harmadik országokban kiadott bizonyítvánnyal rendelkező és közösségi hajókon szolgáló tengerészek ugyanolyan szintű képesítéssel rendelkezzenek, mint amelyet a STCW-egyezmény előír. Ezen irányelvnek kell megállapítania a harmadik országokban kiadott bizonyítványok tagállamok általi elismerésének eljárásait és közös kritériumait az STCW-egyezmény keretei között megállapított képzési és képesítési követelmények alapján. |
| --- | --- |

(15)

Fontos biztosítani, hogy a harmadik országokban kiadott bizonyítvánnyal rendelkező és közösségi hajókon szolgáló tengerészek ugyanolyan szintű képesítéssel rendelkezzenek, mint amelyet a STCW-egyezmény előír. Ezen irányelvnek kell megállapítania a harmadik országokban kiadott bizonyítványok tagállamok általi elismerésének eljárásait és közös kritériumait az STCW-egyezmény keretei között megállapított képzési és képesítési követelmények alapján.

| (16) | A tengeri közlekedésbiztonság érdekében a tagállamoknak el kell ismerniük a megfelelő képzési szintet igazoló képesítéseket, ha azokat az STCW-egyezmény olyan szerződő felei vagy feleinek nevében adták ki, amelyekről az IMO Tengerészeti Biztonsági Bizottsága (MSC) igazolta, hogy az egyezményben előírt szabványoknak teljes érvényt szereztek és szereznek. Az MSC igazolásához szükséges idő áthidalásának érdekében a képesítési bizonyítványok előzetes elismerési eljárása vált szükségessé. |
| --- | --- |

(16)

A tengeri közlekedésbiztonság érdekében a tagállamoknak el kell ismerniük a megfelelő képzési szintet igazoló képesítéseket, ha azokat az STCW-egyezmény olyan szerződő felei vagy feleinek nevében adták ki, amelyekről az IMO Tengerészeti Biztonsági Bizottsága (MSC) igazolta, hogy az egyezményben előírt szabványoknak teljes érvényt szereztek és szereznek. Az MSC igazolásához szükséges idő áthidalásának érdekében a képesítési bizonyítványok előzetes elismerési eljárása vált szükségessé.

| (17) | Indokolt esetben szükség van a tengerészeti oktatási intézmények, képzési programok és kurzusok ellenőrzésére. Ezért meg kell állapítani az ilyen ellenőrzések kritériumait. |
| --- | --- |

(17)

Indokolt esetben szükség van a tengerészeti oktatási intézmények, képzési programok és kurzusok ellenőrzésére. Ezért meg kell állapítani az ilyen ellenőrzések kritériumait.

| (18) | Egy bizottságnak kell támogatnia a Bizottságot a harmadik országok oktatási intézményei vagy hatóságai által kiadott bizonyítványok elismerésével kapcsolatos feladatok végrehajtásában. |
| --- | --- |

(18)

Egy bizottságnak kell támogatnia a Bizottságot a harmadik országok oktatási intézményei vagy hatóságai által kiadott bizonyítványok elismerésével kapcsolatos feladatok végrehajtásában.

| (19) | Az 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott Európai Tengerbiztonsági Ügynökségnek támogatnia kell a Bizottságot annak ellenőrzésében, hogy a tagállamok teljesítik-e az irányelvben meghatározott követelményeket. |
| --- | --- |

(19)

Az 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott Európai Tengerbiztonsági Ügynökségnek támogatnia kell a Bizottságot annak ellenőrzésében, hogy a tagállamok teljesítik-e az irányelvben meghatározott követelményeket.

| (20) | A tagállamoknak, mint kikötői hatóságoknak az STCW-egyezményt nem ratifikált harmadik országok lobogóját viselő hajók kiemelt átvizsgálásával kell növelniük a közösségi vizeken a biztonságot és a szennyezés megelőzését, biztosítva ezáltal, hogy a harmadik ország lobogóját viselő hajók ne részesülhessenek előnyösebb bánásmódban. |
| --- | --- |

(20)

A tagállamoknak, mint kikötői hatóságoknak az STCW-egyezményt nem ratifikált harmadik országok lobogóját viselő hajók kiemelt átvizsgálásával kell növelniük a közösségi vizeken a biztonságot és a szennyezés megelőzését, biztosítva ezáltal, hogy a harmadik ország lobogóját viselő hajók ne részesülhessenek előnyösebb bánásmódban.

| (21) | A kikötő szerint illetékes állam hatósága által végzett ellenőrzésről szóló 95/21/EK tanácsi irányelv (8) módosításainak elfogadásáig indokolt ebbe az irányelvbe foglalni a kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzésre vonatkozó rendelkezéseket annak érdekében, hogy az említett irányelvbe átvezessék a kikötő szerint illetékes állam ellenőrzésére vonatkozóan az ezen irányelvben foglalt rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(21)

A kikötő szerint illetékes állam hatósága által végzett ellenőrzésről szóló 95/21/EK tanácsi irányelv (8) módosításainak elfogadásáig indokolt ebbe az irányelvbe foglalni a kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzésre vonatkozó rendelkezéseket annak érdekében, hogy az említett irányelvbe átvezessék a kikötő szerint illetékes állam ellenőrzésére vonatkozóan az ezen irányelvben foglalt rendelkezéseket.

| (22) | Meg kell határozni ennek az irányelvnek a nemzetközi egyezmények és kódexek változásaihoz történő igazítására vonatkozó eljárást. |
| --- | --- |

(22)

Meg kell határozni ennek az irányelvnek a nemzetközi egyezmények és kódexek változásaihoz történő igazítására vonatkozó eljárást.

| (23) | Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (9) megfelelően kell meghozni. |
| --- | --- |

(23)

Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (9) megfelelően kell meghozni.

| (24) | A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy ezen irányelvet egyes nemzetközi szabályzatok, illetve vonatkozó közösségi jogszabályok későbbi módosításainak az ezen irányelv céljainak megfelelő alkalmazása érdekében módosítsa. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy ezen irányelvet egyes nemzetközi szabályzatok, illetve vonatkozó közösségi jogszabályok későbbi módosításainak az ezen irányelv céljainak megfelelő alkalmazása érdekében módosítsa. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

| (25) | Az ezen irányelvbe bevezetett új szövegrészek kizárólag a bizottsági eljárásokat érintik. Ezért a tagállamoknak nem kell ezeket a nemzeti jogukba átültetniük. |
| --- | --- |

(25)

Az ezen irányelvbe bevezetett új szövegrészek kizárólag a bizottsági eljárásokat érintik. Ezért a tagállamoknak nem kell ezeket a nemzeti jogukba átültetniük.

| (26) | Ez az irányelv nem érinti a III. melléklet B. részében említett irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(26)

Ez az irányelv nem érinti a III. melléklet B. részében említett irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

| 1. | parancsnok: a hajót vezénylő személy; |
| --- | --- |

1.

parancsnok: a hajót vezénylő személy;

| 2. | tiszt: a hajószemélyzetnek az, a parancsnoktól eltérő tagja, akit nemzeti jogszabályok vagy egyéb előírások, illetve ezek hiányában kollektív szerződés szerint vagy szokásjog alapján tisztnek neveznek ki; |
| --- | --- |

2.

tiszt: a hajószemélyzetnek az, a parancsnoktól eltérő tagja, akit nemzeti jogszabályok vagy egyéb előírások, illetve ezek hiányában kollektív szerződés szerint vagy szokásjog alapján tisztnek neveznek ki;

| 3. | fedélzeti tiszt: az I. melléklet II. fejezetében foglalt rendelkezések szerint képzett tiszt; |
| --- | --- |

3.

fedélzeti tiszt: az I. melléklet II. fejezetében foglalt rendelkezések szerint képzett tiszt;

| 4. | elsőtiszt: a rangban a parancsnok után következő tiszt, aki a parancsnok akadályoztatása esetén átveszi a hajó vezénylését; |
| --- | --- |

4.

elsőtiszt: a rangban a parancsnok után következő tiszt, aki a parancsnok akadályoztatása esetén átveszi a hajó vezénylését;

| 5. | géptiszt: az I. melléklet III. fejezetében foglalt rendelkezések szerint képzett tiszt; |
| --- | --- |

5.

géptiszt: az I. melléklet III. fejezetében foglalt rendelkezések szerint képzett tiszt;

| 6. | gépüzemvezető: a rangidős géptiszt, aki a hajó gépi meghajtásáért, valamint gépészeti és villamos berendezéseinek üzemeltetéséért és karbantartásáért felelős; |
| --- | --- |

6.

gépüzemvezető: a rangidős géptiszt, aki a hajó gépi meghajtásáért, valamint gépészeti és villamos berendezéseinek üzemeltetéséért és karbantartásáért felelős;

| 7. | másodgéptiszt: a gépüzemvezető után rangban következő tiszt, aki átveszi a hajó gépi meghajtásának, valamint gépészeti és villamos berendezéseinek üzemeltetési és karbantartási feladatát a gépüzemvezető akadályoztatása esetén; |
| --- | --- |

7.

másodgéptiszt: a gépüzemvezető után rangban következő tiszt, aki átveszi a hajó gépi meghajtásának, valamint gépészeti és villamos berendezéseinek üzemeltetési és karbantartási feladatát a gépüzemvezető akadályoztatása esetén;

| 8. | géptisztjelölt: géptiszti képzésben részt vevő személy, akit a nemzeti törvények vagy rendeletek ilyenként jelölnek meg; |
| --- | --- |

8.

géptisztjelölt: géptiszti képzésben részt vevő személy, akit a nemzeti törvények vagy rendeletek ilyenként jelölnek meg;

| 9. | rádiókezelő: az illetékes hatóságok által kibocsátott vagy elismert bizonyítvánnyal rendelkező személy, a Rádiószabályzat értelmében; |
| --- | --- |

9.

rádiókezelő: az illetékes hatóságok által kibocsátott vagy elismert bizonyítvánnyal rendelkező személy, a Rádiószabályzat értelmében;

| 10. | személyzet: a hajószemélyzet olyan tagja, aki nem parancsnok vagy tiszt; |
| --- | --- |

10.

személyzet: a hajószemélyzet olyan tagja, aki nem parancsnok vagy tiszt;

| 11. | tengerjáró hajó: olyan hajó, amely nem kizárólag belvizeken, illetve védett vizeken vagy azok közvetlen közelében vagy olyan területeken hajózik, amelyekre kikötői rendelkezések vonatkoznak; |
| --- | --- |

11.

tengerjáró hajó: olyan hajó, amely nem kizárólag belvizeken, illetve védett vizeken vagy azok közvetlen közelében vagy olyan területeken hajózik, amelyekre kikötői rendelkezések vonatkoznak;

| 12. | tagállam lobogóját viselő hajó: valamely tagállamban annak jogszabályai szerint lajstromozott és a tagállam lobogóját viselő hajó; azt a hajót, amely ennek a meghatározásnak nem felel meg, harmadik ország lobogóját viselő hajónak kell tekinteni; |
| --- | --- |

12.

tagállam lobogóját viselő hajó: valamely tagállamban annak jogszabályai szerint lajstromozott és a tagállam lobogóját viselő hajó; azt a hajót, amely ennek a meghatározásnak nem felel meg, harmadik ország lobogóját viselő hajónak kell tekinteni;

| 13. | part menti utak: a tagállamhoz közeli vizeken történő utazás, amint azt az illető tagállam meghatározza; |
| --- | --- |

13.

part menti utak: a tagállamhoz közeli vizeken történő utazás, amint azt az illető tagállam meghatározza;

| 14. | főgépteljesítmény: a hajó fő meghajtó gépezetének kilowattban kifejezett, maximális, folyamatos, névleges összteljesítménye, ahogyan azt a hajó lajstromozási okmányában vagy más hivatalos okiratban feltüntették; |
| --- | --- |

14.

főgépteljesítmény: a hajó fő meghajtó gépezetének kilowattban kifejezett, maximális, folyamatos, névleges összteljesítménye, ahogyan azt a hajó lajstromozási okmányában vagy más hivatalos okiratban feltüntették;

| 15. | olajszállító tartályhajó: a kőolaj és a kőolajszármazékok ömlesztett szállítása céljából épített és használt hajó; |
| --- | --- |

15.

olajszállító tartályhajó: a kőolaj és a kőolajszármazékok ömlesztett szállítása céljából épített és használt hajó;

| 16. | vegyianyag-szállító tartályhajó: a mindenkor hatályos Nemzetközi Vegyianyag Szabályzat 17. fejezetében felsorolt bármely cseppfolyós termék ömlesztett szállítása céljára épített vagy alkalmassá tett, és e célra használt hajó; |
| --- | --- |

16.

vegyianyag-szállító tartályhajó: a mindenkor hatályos Nemzetközi Vegyianyag Szabályzat 17. fejezetében felsorolt bármely cseppfolyós termék ömlesztett szállítása céljára épített vagy alkalmassá tett, és e célra használt hajó;

| 17. | cseppfolyósított gázt szállító tartályhajó: a mindenkor hatályos Nemzetközi Gázszállítási Szabályzat 19. fejezetében felsorolt bármely cseppfolyósított gáz vagy egyéb termék ömlesztett szállítása céljából épített vagy alkalmassá tett, és e célra használt hajó; |
| --- | --- |

17.

cseppfolyósított gázt szállító tartályhajó: a mindenkor hatályos Nemzetközi Gázszállítási Szabályzat 19. fejezetében felsorolt bármely cseppfolyósított gáz vagy egyéb termék ömlesztett szállítása céljából épített vagy alkalmassá tett, és e célra használt hajó;

| 18. | Rádiószabályzat: az Igazgatási Rádió-világértekezlet által a mobil szolgáltatásról elfogadott, módosított rádiószabályzat a mindenkor hatályos változatban; |
| --- | --- |

18.

Rádiószabályzat: az Igazgatási Rádió-világértekezlet által a mobil szolgáltatásról elfogadott, módosított rádiószabályzat a mindenkor hatályos változatban;

| 19. | személyszállító hajó: 12-nél több utast szállító tengerjáró hajó; |
| --- | --- |

19.

személyszállító hajó: 12-nél több utast szállító tengerjáró hajó;

| 20. | halászhajó: hal vagy más tengeri élőlény kifogására használt hajó; |
| --- | --- |

20.

halászhajó: hal vagy más tengeri élőlény kifogására használt hajó;

| 21. | STCW-egyezmény: a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet 1978. évi egyezménye a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról, figyelembe véve az Egyezmény VII. cikke és I/15. szabálya átmeneti rendelkezéseit, és beleértve az STCW-szabályzat vonatkozó rendelkezéseit a mindenkor hatályos változatban; |
| --- | --- |

21.

STCW-egyezmény: a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet 1978. évi egyezménye a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról, figyelembe véve az Egyezmény VII. cikke és I/15. szabálya átmeneti rendelkezéseit, és beleértve az STCW-szabályzat vonatkozó rendelkezéseit a mindenkor hatályos változatban;

| 22. | rádiós szolgálat: a Rádiószabályzat, az életbiztonság a tengeren tárgyú, 1974. évi nemzetközi egyezmény (SOLAS 74), valamint – az egyes tagállamok megítélése szerint – az IMO vonatkozó ajánlásai mindenkor hatályos változatának megfelelően végzett őrszolgálat, illetve műszaki karbantartás és javítás; |
| --- | --- |

22.

rádiós szolgálat: a Rádiószabályzat, az életbiztonság a tengeren tárgyú, 1974. évi nemzetközi egyezmény (SOLAS 74), valamint – az egyes tagállamok megítélése szerint – az IMO vonatkozó ajánlásai mindenkor hatályos változatának megfelelően végzett őrszolgálat, illetve műszaki karbantartás és javítás;

| 23. | ro-ro személyszállító hajó: a ro-ro rakománytérrel vagy olyan különleges kategóriájú terekkel rendelkező személyszállító hajó, amely a mindenkor hatályos SOLAS 74 meghatározásának megfelel; |
| --- | --- |

23.

ro-ro személyszállító hajó: a ro-ro rakománytérrel vagy olyan különleges kategóriájú terekkel rendelkező személyszállító hajó, amely a mindenkor hatályos SOLAS 74 meghatározásának megfelel;

| 24. | STCW-szabályzat: a mindenkor hatályos, a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló (STCW) szabályzat, amelyet a szerződő felek az 1995-ös STCW-konferencia 2. állásfoglalásával fogadtak el; |
| --- | --- |

24.

STCW-szabályzat: a mindenkor hatályos, a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló (STCW) szabályzat, amelyet a szerződő felek az 1995-ös STCW-konferencia 2. állásfoglalásával fogadtak el;

| 25. | funkció: az STCW-szabályzatban meghatározott feladatok, kötelezettségek és felelősségek csoportja, amelyek a hajó üzemeltetéséhez, a tengeri életbiztonsághoz és a tengeri környezet védelméhez szükségesek; |
| --- | --- |

25.

funkció: az STCW-szabályzatban meghatározott feladatok, kötelezettségek és felelősségek csoportja, amelyek a hajó üzemeltetéséhez, a tengeri életbiztonsághoz és a tengeri környezet védelméhez szükségesek;

| 26. | társaság: a hajó tulajdonosa vagy bármely más szervezet vagy személy, mint pl. az ügyvezető vagy a hajót személyzet nélkül bérlő, aki a hajó tulajdonosától átvállalta a hajó üzemeltetésének felelősségét, és aki e felelősség átvállalásával a társaságra az ezen irányelv szerint irányadó valamennyi kötelezettséget és felelősséget felvállalja; |
| --- | --- |

26.

társaság: a hajó tulajdonosa vagy bármely más szervezet vagy személy, mint pl. az ügyvezető vagy a hajót személyzet nélkül bérlő, aki a hajó tulajdonosától átvállalta a hajó üzemeltetésének felelősségét, és aki e felelősség átvállalásával a társaságra az ezen irányelv szerint irányadó valamennyi kötelezettséget és felelősséget felvállalja;

| 27. | megfelelő bizonyítvány: az ezen irányelvvel összhangban kiadott és hitelesített bizonyítvány, amely feljogosítja annak törvényes tulajdonosát, hogy a benne foglalt felelősségi szint szerinti minőségben szolgáljon és töltsön be funkciókat a szóban forgó típusú, űrtartalmú, hajtóerejű és meghajtású hajón, az adott hajóút során; |
| --- | --- |

27.

megfelelő bizonyítvány: az ezen irányelvvel összhangban kiadott és hitelesített bizonyítvány, amely feljogosítja annak törvényes tulajdonosát, hogy a benne foglalt felelősségi szint szerinti minőségben szolgáljon és töltsön be funkciókat a szóban forgó típusú, űrtartalmú, hajtóerejű és meghajtású hajón, az adott hajóút során;

| 28. | tengeri szolgálat: a képesítési bizonyítványnak vagy más, az alkalmasságot bizonyító igazolásnak megfelelő hajón töltött szolgálat; |
| --- | --- |

28.

tengeri szolgálat: a képesítési bizonyítványnak vagy más, az alkalmasságot bizonyító igazolásnak megfelelő hajón töltött szolgálat;

| 29. | elismerés: a tagállamnak ezzel az irányelvvel összhangban adott elismerése; |
| --- | --- |

29.

elismerés: a tagállamnak ezzel az irányelvvel összhangban adott elismerése;

| 30. | harmadik ország: bármely, a tagállamokon kívüli ország; |
| --- | --- |

30.

harmadik ország: bármely, a tagállamokon kívüli ország;

| 31. | hónap: egy naptári hónap, vagy az egy hónapnál rövidebb időszakokból összeadott 30 napos időszak. |
| --- | --- |

31.

hónap: egy naptári hónap, vagy az egy hónapnál rövidebb időszakokból összeadott 30 napos időszak.

2. cikk

Hatály

Ezt az irányelvet az ezen irányelvben említett, valamely tagállam lobogója alatt hajózó tengerjáró hajókon szolgáló tengerészekre kell alkalmazni, kivéve:

| a) | hadihajók, haditengerészeti segédhajók vagy más hajók, amelyek valamely tagállam tulajdonában vannak vagy amelyet valamely tagállam működtet, és amelyeket kizárólag állami, nem kereskedelmi szolgálatra alkalmaznak; |
| --- | --- |

a)

hadihajók, haditengerészeti segédhajók vagy más hajók, amelyek valamely tagállam tulajdonában vannak vagy amelyet valamely tagállam működtet, és amelyeket kizárólag állami, nem kereskedelmi szolgálatra alkalmaznak;

| b) | halászhajók; |
| --- | --- |

b)

halászhajók;

| c) | kereskedelmi célra nem használt, kedvtelési célú hajók; |
| --- | --- |

c)

kereskedelmi célra nem használt, kedvtelési célú hajók;

| d) | kezdetleges építésű fahajók. |
| --- | --- |

d)

kezdetleges építésű fahajók.

3. cikk

Képzés és képesítés

(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 2. cikkben említett hajókon szolgáló tengerészek képzése legalább az STCW-egyezmény ezen irányelv I. mellékletében megállapított követelményeinek megfeleljen, és rendelkezzenek a 4. cikkben meghatározott bizonyítványokkal, vagy az 1. cikk 27. pontjában meghatározott megfelelő bizonyítvánnyal.

(2)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a hajószemélyzetnek azok a tagjai, akiknek a SOLAS 74 III/10.4. szabálya értelmében bizonyítvánnyal kell rendelkezniük, ennek az irányelvnek megfelelően képzésben részesüljenek és arról bizonyítványt szerezzenek.

4. cikk

Képesítési bizonyítvány

A képesítési bizonyítvány olyan érvényes, bármilyen néven ismert okmány, amelyet a tagállam illetékes hatósága bocsát ki vagy annak engedélyével kerül kibocsátásra az 5. cikknek és az I. mellékletben megállapított követelményeknek megfelelően.

5. cikk

Képesítési bizonyítványok és érvényesítések

(1)   A képesítési bizonyítványokat a 11. cikknek megfelelően kell kiállítani.

(2)   A parancsnokra, tisztre és rádiókezelőre vonatkozó képesítési bizonyítványokat a tagállam az e cikkben előírt módon érvényesíti.

(3)   A bizonyítványokat a STCW-egyezmény I/2. szabályának (1) bekezdésével összhangban kell kiadni.

(4)   A rádiókezelőkre vonatkozóan a tagállamok:

| a) | a Rádiószabályzatnak megfelelő képesítési bizonyítvány kiadásához szükséges vizsga követelményeit kiegészíthetik az irányadó rendeletekben előírt kiegészítő ismeretekkel; vagy |
| --- | --- |

a)

a Rádiószabályzatnak megfelelő képesítési bizonyítvány kiadásához szükséges vizsga követelményeit kiegészíthetik az irányadó rendeletekben előírt kiegészítő ismeretekkel; vagy

| b) | külön bizonyítványt bocsáthatnak ki, amely igazolja, hogy tulajdonosa rendelkezik a vonatkozó rendeletekben előírt kiegészítő ismeretekkel. |
| --- | --- |

b)

külön bizonyítványt bocsáthatnak ki, amely igazolja, hogy tulajdonosa rendelkezik a vonatkozó rendeletekben előírt kiegészítő ismeretekkel.

(5)   A tagállam saját hatáskörében dönthet úgy, hogy az érvényesítéseket az STCW-szabályzat A–I/2. szakaszában előírt formában kibocsátott bizonyítványokban teszi meg. Amennyiben a tagállam így tesz, akkor az A–I/2. szakasz (1) bekezdésében rögzített formát kell használni. Amennyiben az érvényesítés más módját választják, az érvényesítés az említett szakasz (2) bekezdése szerint történik. Az érvényesítéseket az STCW-egyezmény VI. cikkének (2) bekezdésével összhangban kell megadni.

(6)   Az a tagállam, amely elismer egy képesítési bizonyítványt a 19. cikk (2) bekezdésében előírt eljárásrend szerint, a bizonyítvány érvényesítése útján tanúsítja annak elismerését. Az érvényesítésnek az STCW-szabályzat A–I/2. szakaszának (3) bekezdése szerinti formát kell követnie.

(7)   Az (5) és (6) bekezdésben említett érvényesítések:

| a) | külön okmányként kiadhatók; |
| --- | --- |

a)

külön okmányként kiadhatók;

| b) | mindegyike egyedi számot kap, kivéve a bizonyítvány kiadását igazoló érvényesítéseket, mivel ezek ugyanazt a számot kaphatják, mint az érintett bizonyítvány, feltéve hogy az a szám egyedi; és |
| --- | --- |

b)

mindegyike egyedi számot kap, kivéve a bizonyítvány kiadását igazoló érvényesítéseket, mivel ezek ugyanazt a számot kaphatják, mint az érintett bizonyítvány, feltéve hogy az a szám egyedi; és

| c) | mindegyike lejár, amint az érvényesített bizonyítvány lejár vagy azt visszavonják, felfüggesztik vagy a kibocsátó tagállam vagy harmadik állam érvényteleníti, illetve minden esetben a kibocsátástól számított öt éven belül. |
| --- | --- |

c)

mindegyike lejár, amint az érvényesített bizonyítvány lejár vagy azt visszavonják, felfüggesztik vagy a kibocsátó tagállam vagy harmadik állam érvényteleníti, illetve minden esetben a kibocsátástól számított öt éven belül.

(8)   Azt, hogy a képesítési bizonyítvány tulajdonosa milyen minőségben szolgálhat, az érvényesítési formulában ugyanazokkal a fogalmakkal kell megnevezni, mint amelyeket az érintett tagállamnak a biztonságos személyzetre vonatkozó követelményei használnak.

(9)   Egy tagállam használhat az STCW-szabályzat A–I/2. szakaszában előírt formátumtól eltérő formát is, azzal a minimális feltétellel, hogy az az előírt információkat latin betűkkel és arab számokkal tartalmazza, figyelembe véve az A–I/2. szakaszban engedélyezett változatokat.

(10)   A 19. cikk (7) bekezdése függvényében, az ebben az irányelvben előírt bármely bizonyítvány eredetijét azon a hajón kell őrizni, ahol a bizonyítvány tulajdonosa szolgál.

6. cikk

Képzési követelmények

A 3. cikkben előírt képzés alkalmas az I. mellékletben előírt elméleti tudás és gyakorlati készségek átadására, különösen az életmentő és tűzoltó felszerelések használatáról, és az adott tagállam által kijelölt illetékes hatóság vagy testület jóváhagyását igényli.

7. cikk

A part menti utakon történő hajózást szabályozó alapelvek

(1)   A part menti utakon történő hajózás meghatározásakor a tagállamok a másik tagállam vagy az STCW-egyezmény másik aláírójának lobogóját viselő hajókon szolgáló és ilyen hajóúton részt vevő tengerészek számára nem írhatnak elő olyan, képzésre, tapasztalatra vagy képesítésre vonatkozó követelményeket, amelyek az adott tagállam lobogóját viselő hajókon szolgáló tengerészekre irányadó követelményeknél szigorúbbak. Egy tagállam semmilyen esetben sem írhat elő más tagállam vagy az STCW-egyezmény más aláírójának lobogóját viselő hajón szolgáló tengerészekre olyan követelményeket, amelyek meghaladják az ezen irányelvben a part menti utakon történő hajózásban részt nem vevő hajókra vonatkozóan előírt követelményeket.

(2)   A tagállam lobogójának viselésére jogosult és másik tagállam vagy az STCW-egyezmény másik aláírójának partjai közelében rendszeresen part menti hajózásban részt vevő hajók esetében az a tagállam, amelynek lobogóját a hajó viselheti, úgy írja elő a képzésre, tapasztalatra és képesítésre vonatkozó követelményeket az ilyen hajókon szolgáló tengerészek számára, hogy azok legalábbis megfeleljenek annak a tagállamnak vagy az STCW-egyezmény azon aláírója követelményeinek, amelynek partjainál a hajó közlekedik, feltéve hogy azok nem haladják meg az ezen irányelvben a part menti utakon történő hajózásban részt nem vevő hajókra vonatkozóan előírt követelményeket. Az olyan hajón szolgáló tengerészek, amelyek a tagállam által a part menti utakon meghatározott területen túl terjesztik útjukat, és a meghatározás alá nem tartozó vizekre hajóznak, ezen irányelv vonatkozó követelményeit teljesítik.

(3)   A tagállam a lobogóját viselni jogosult hajó esetében alkalmazhatja ezen irányelvnek a part menti utakon történő hajózást szabályozó rendelkezéseit, amennyiben a hajó az STCW-egyezményben nem részes állam partjainál az adott tagállam meghatározása szerint rendszeresen part menti utakon közlekedik.

(4)   A part menti utakon történő hajózásnak és az ahhoz szükséges oktatásnak és képzésnek az (1), (2) és (3) bekezdéssel összhangban történő meghatározásánál a tagállamok részletesen tájékoztatják a Bizottságot az általuk elfogadott rendelkezésekről.

8. cikk

A csalás és más jogellenes gyakorlat megakadályozása

(1)   A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak és hajtanak végre a képesítést tanúsító eljárással, illetve az illetékes hatóságaik által kiadott és érvényesített képesítési bizonyítványokkal kapcsolatos csalás és más jogellenes gyakorlat megakadályozása érdekében, valamint hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat állapítanak meg.

(2)   A tagállamok kijelölik a csalás és más jogellenes gyakorlat feltárására és leküzdésére, valamint a többi tagállamnak és harmadik országoknak a tengerészek képesítési bizonyítványainak kiállítására illetékes hatóságaival történő információcserére illetékes nemzeti hatóságokat.

A tagállamok az illetékes nemzeti hatóságokra vonatkozó információkról haladéktalanul tájékoztatják a többi tagállamot és a Bizottságot.

A tagállamok az illetékes nemzeti hatóságokra vonatkozó információkról haladéktalanul tájékoztatják azokat a harmadik országokat is, amelyekkel az STCW-egyezmény I/10. szabálya (1.2) bekezdésének megfelelően megállapodást kötöttek.

(3)   A fogadó tagállam kérelmére a másik tagállam illetékes hatóságainak írásban kell megerősíteniük vagy elutasítaniuk a tengerészképesítési bizonyítvány, az ennek megfelelő érvényesítések vagy bármilyen más, ez utóbbi tagállamban kibocsátott, képzésről szóló írásos bizonyítékok hitelességét.

9. cikk

Szankciók vagy fegyelmi intézkedések

(1)   A tagállamok megállapítják az akár tevőleges, akár mulasztásos alkalmatlanság esetei részrehajlás nélküli kivizsgálásának módját és eljárásait, amely esetek a tengeren az élet vagy tulajdon, illetve a tengeri környezet közvetlen veszélyeztetésével járhatnak, és amelyek az adott tagállamban kiadott képesítési bizonyítványok vagy érvényesítések tulajdonosai részéről történnek bizonyítványukhoz kapcsolódó kötelességeik teljesítése során, valamint az ilyen bizonyítványok emiatt szükséges visszavonására, felfüggesztésére vagy érvénytelenítésére, illetve a csalás megelőzésére vonatkozó eljárásokat.

(2)   Minden tagállam szankciókat és fegyelmi intézkedéseket ír elő azokra az esetekre, amelyekben az ezt az irányelvet hatályba léptető nemzeti jogszabályok rendelkezéseit nem tartják be a lobogója viselésére jogosult hajók, vagy az általa kibocsátott bizonyítvánnyal rendelkező tengerészek.

(3)   Ilyen szankciókat vagy fegyelmi intézkedéseket különösen azokban az esetekben kell előírni és érvényesíteni, amikor:

| a) | egy társaság vagy egy parancsnok olyan személyt alkalmaz, aki nem rendelkezik az ezen irányelvben előírt bizonyítvánnyal; |
| --- | --- |

a)

egy társaság vagy egy parancsnok olyan személyt alkalmaz, aki nem rendelkezik az ezen irányelvben előírt bizonyítvánnyal;

| b) | a parancsnok engedélyezte, hogy olyan személy végezzen bármilyen, az ezen irányelvben előírtak szerint megfelelő képesítési bizonyítványhoz kötött tevékenységet vagy szolgálatot, aki nem rendelkezik az előírt bizonyítvánnyal, érvényes felmentéssel e kötelezettség alól vagy a 19. cikk (7) bekezdése szerinti bizonyító erejű okmánnyal; vagy |
| --- | --- |

b)

a parancsnok engedélyezte, hogy olyan személy végezzen bármilyen, az ezen irányelvben előírtak szerint megfelelő képesítési bizonyítványhoz kötött tevékenységet vagy szolgálatot, aki nem rendelkezik az előírt bizonyítvánnyal, érvényes felmentéssel e kötelezettség alól vagy a 19. cikk (7) bekezdése szerinti bizonyító erejű okmánnyal; vagy

| c) | egy személy csalás vagy hamis okiratok útján szerzett megbízást olyan minőségben való tevékenységre vagy szolgálatra, amelynek végzéséhez vagy betöltéséhez ezen irányelv értelmében bizonyítvánnyal vagy felmentéssel kell rendelkezni. |
| --- | --- |

c)

egy személy csalás vagy hamis okiratok útján szerzett megbízást olyan minőségben való tevékenységre vagy szolgálatra, amelynek végzéséhez vagy betöltéséhez ezen irányelv értelmében bizonyítvánnyal vagy felmentéssel kell rendelkezni.

(4)   Azoknak a tagállamoknak, amelyek a joghatóságuk alá tartozó társaságokról vagy bármely személyről megalapozottan feltételezik, hogy a (3) bekezdésben meghatározottak szerint ennek az irányelvnek a be nem tartásáért felelősek vagy arról tudnak, ki kell terjeszteniük az együttműködést bármely olyan tagállamra vagy az STCW-egyezmény szerződő felére, amely őket saját joghatósága alatt történő keresetindítási szándékáról tájékoztatja.

10. cikk

Minőségi szabványok

(1)   Minden tagállam biztosítja, hogy:

| a) | a felügyelete alá tartozó, nem állami szervek vagy egységek által végzett minden képzési, alkalmasságfelmérési, képesítési, érvényesítési és újraérvényesítési tevékenységet minőségbiztosítási rendszer keretében folyamatosan ellenőrizzen, így biztosítva a kijelölt célok elérését, beleértve az oktatók és vizsgáztatók képzettségére és jártasságára vonatkozókat is; |
| --- | --- |

a)

a felügyelete alá tartozó, nem állami szervek vagy egységek által végzett minden képzési, alkalmasságfelmérési, képesítési, érvényesítési és újraérvényesítési tevékenységet minőségbiztosítási rendszer keretében folyamatosan ellenőrizzen, így biztosítva a kijelölt célok elérését, beleértve az oktatók és vizsgáztatók képzettségére és jártasságára vonatkozókat is;

| b) | amennyiben állami egységek vagy szervek végzik e tevékenységeket, minőségbiztosítási rendszer kerüljön bevezetésre; |
| --- | --- |

b)

amennyiben állami egységek vagy szervek végzik e tevékenységeket, minőségbiztosítási rendszer kerüljön bevezetésre;

| c) | az oktatási és képzési célkitűzések, illetve az ezekhez kapcsolódó, elérendő alkalmassági szint szabványai világosan meg vannak határozva, valamint ki van jelölve a tudásnak, az ismereteknek és a készségeknek az a szintje, amely megfelel az STCW-egyezményben a vizsgákra és értékelésre előírt követelményeknek; |
| --- | --- |

c)

az oktatási és képzési célkitűzések, illetve az ezekhez kapcsolódó, elérendő alkalmassági szint szabványai világosan meg vannak határozva, valamint ki van jelölve a tudásnak, az ismereteknek és a készségeknek az a szintje, amely megfelel az STCW-egyezményben a vizsgákra és értékelésre előírt követelményeknek;

| d) | a minőségi szabványok alkalmazási területe kiterjed a képzési rendszer ügyvitelére, az összes képzési kurzusra és programra, az egyes tagállamok által vagy megbízásukban lefolytatott vizsgákra és értékelésekre, valamint az oktatók és vizsgáztatók részére előírt képzettségre és jártasságra, figyelembe véve a kitűzött célok eléréséhez szükséges koncepciókat, rendszereket, ellenőrzéseket és minőségbiztosítási vizsgálatokat. |
| --- | --- |

d)

a minőségi szabványok alkalmazási területe kiterjed a képzési rendszer ügyvitelére, az összes képzési kurzusra és programra, az egyes tagállamok által vagy megbízásukban lefolytatott vizsgákra és értékelésekre, valamint az oktatók és vizsgáztatók részére előírt képzettségre és jártasságra, figyelembe véve a kitűzött célok eléréséhez szükséges koncepciókat, rendszereket, ellenőrzéseket és minőségbiztosítási vizsgálatokat.

Az első albekezdés c) pontjában említett célkitűzéseket és a kapcsolódó minőségi szabványokat a különböző kurzusok és képzési programok céljára külön is meg lehet határozni, oly módon, hogy azok a képzési rendszer ügyvitelére is kiterjedjenek.

(2)   A tagállamoknak azt is biztosítaniuk kell, hogy a tudás-, ismeret-, készség- és alkalmasságszerzési rendszert, illetve a képzési rendszer ügyvitelét legalább ötévenként olyan képzett személyek értékeljék, akik maguk nem vesznek részt az adott tevékenységekben, annak igazolására, hogy:

| a) | minden belső ellenőrzés, felügyelet és folyamatkövetési intézkedés megfelel a tervezett intézkedéseknek és az írásban rögzített eljárásrendnek, és hatékonyan biztosítja a kitűzött célok elérését; |
| --- | --- |

a)

minden belső ellenőrzés, felügyelet és folyamatkövetési intézkedés megfelel a tervezett intézkedéseknek és az írásban rögzített eljárásrendnek, és hatékonyan biztosítja a kitűzött célok elérését;

| b) | minden egyes független értékelés eredményét írásban rögzítik, és az értékelt tevékenységi terület felelőseinek tudomására hozzák; |
| --- | --- |

b)

minden egyes független értékelés eredményét írásban rögzítik, és az értékelt tevékenységi terület felelőseinek tudomására hozzák;

| c) | a hiányosságok megszüntetéséről időben intézkednek. |
| --- | --- |

c)

a hiányosságok megszüntetéséről időben intézkednek.

(3)   A (2) bekezdés szerint elvégzett minden egyes értékelésről az érintett tagállam az értékelés befejezésétől számított hat hónapon belül jelentést küld a Bizottságnak.

11. cikk

Egészségügyi követelmények – képesítési bizonyítványok kibocsátása és nyilvántartása

(1)   A tagállamok megállapítják a tengerészek egészségügyi alkalmasságára vonatkozó követelményeket, különösen a látás és a hallás tekintetében.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy csak azok részére adjanak ki képesítési bizonyítványt, akik megfelelnek az e cikkben előírt követelményeknek.

(3)   A bizonyítványt kérelmező jelölteknek kielégítően igazolniuk kell:

| a) | a személyazonosságukat; |
| --- | --- |

a)

a személyazonosságukat;

| b) | hogy életkoruk eléri a kérvényezett bizonyítványhoz az I. mellékletben megállapított szabályokban előírt korhatárt; |
| --- | --- |

b)

hogy életkoruk eléri a kérvényezett bizonyítványhoz az I. mellékletben megállapított szabályokban előírt korhatárt;

| c) | a tagállam által megállapított egészségügyi alkalmassági szabványoknak való megfelelésüket különösen a látás és a hallás tekintetében, és egészségügyi alkalmasságukat érvényes okmány segítségével, amelyet megfelelően képzett, a tagállam illetékes hatósága által elismert orvos állított ki; |
| --- | --- |

c)

a tagállam által megállapított egészségügyi alkalmassági szabványoknak való megfelelésüket különösen a látás és a hallás tekintetében, és egészségügyi alkalmasságukat érvényes okmány segítségével, amelyet megfelelően képzett, a tagállam illetékes hatósága által elismert orvos állított ki;

| d) | teljesítették a kérvényezett bizonyítványhoz szükséges tengerhajózási szolgálatot és az arra vonatkozó kötelező képzést az I. mellékletben megállapított szabályok szerint; |
| --- | --- |

d)

teljesítették a kérvényezett bizonyítványhoz szükséges tengerhajózási szolgálatot és az arra vonatkozó kötelező képzést az I. mellékletben megállapított szabályok szerint;

| e) | megfelelnek az I. mellékletben megállapított szabályokban előírt, a szolgálatra, feladatokra és szintekre vonatkozó alkalmassági követelményeknek, amelyeket a képesítési bizonyítványba bejegyeznek. |
| --- | --- |

e)

megfelelnek az I. mellékletben megállapított szabályokban előírt, a szolgálatra, feladatokra és szintekre vonatkozó alkalmassági követelményeknek, amelyeket a képesítési bizonyítványba bejegyeznek.

(4)   Minden tagállam vállalja, hogy:

| a) | nyilvántartást vagy nyilvántartásokat vezet az összes, a parancsnokok és tisztek, illetve esetlegesen a személyzeti állomány számára kiadott bizonyítványokról és érvényesítésekről, azok kiadásáról, lejártáról, ismételt érvényesítéséről, felfüggesztéséről, bevonásáról, bejelentett elvesztésükről vagy megsemmisülésükről, illetve a kiadott felmentésekről; |
| --- | --- |

a)

nyilvántartást vagy nyilvántartásokat vezet az összes, a parancsnokok és tisztek, illetve esetlegesen a személyzeti állomány számára kiadott bizonyítványokról és érvényesítésekről, azok kiadásáról, lejártáról, ismételt érvényesítéséről, felfüggesztéséről, bevonásáról, bejelentett elvesztésükről vagy megsemmisülésükről, illetve a kiadott felmentésekről;

| b) | hozzáférést biztosít az e bizonyítványokra, érvényesítésekre és felmentésekre vonatkozó információkhoz más tagállamok és az STCW-egyezmény más szerződő felei, valamint olyan társaságok számára, amelyek képesítési bizonyítványaik elismerését vagy a hajón való alkalmazást kereső tengerészek által előttük bemutatott bizonyítványok hitelességének és érvényességének megerősítését kérik. |
| --- | --- |

b)

hozzáférést biztosít az e bizonyítványokra, érvényesítésekre és felmentésekre vonatkozó információkhoz más tagállamok és az STCW-egyezmény más szerződő felei, valamint olyan társaságok számára, amelyek képesítési bizonyítványaik elismerését vagy a hajón való alkalmazást kereső tengerészek által előttük bemutatott bizonyítványok hitelességének és érvényességének megerősítését kérik.

12. cikk

Képesítési bizonyítványok ismételt érvényesítése

(1)   Minden olyan, a VI. fejezet kivételével az I. melléklet bármelyik fejezete alapján kiállított vagy elismert bizonyítvánnyal rendelkező parancsnok, tiszt és rádiókezelő, aki tengeren szolgál vagy egy szárazföldön töltött időszak után szándékozik a tengerre visszatérni, a tengerhajózási szolgálatra való alkalmasság megszerzése érdekében legalább ötévenként köteles:

| a) | megfelelni a 11. cikkben előírt egészségügyi alkalmassági követelményeknek; és |
| --- | --- |

a)

megfelelni a 11. cikkben előírt egészségügyi alkalmassági követelményeknek; és

| b) | igazolni a szakmai alkalmasság folyamatosságát az STCW-szabályzat A-I/11. szakaszával összhangban. |
| --- | --- |

b)

igazolni a szakmai alkalmasság folyamatosságát az STCW-szabályzat A-I/11. szakaszával összhangban.

(2)   A tengerhajózási szolgálat folytatása érdekében minden parancsnoknak, tisztnek és rádiókezelőnek sikeresen el kell végezni a vonatkozó, elismert képzést, ha olyan hajón szolgál, amelyre nemzetközileg egyeztetett különleges képzési követelmények vonatkoznak.

(3)   A 2002. február 1. előtt kiadott bizonyítványok esetében minden tagállam összehasonlítja a jelöltektől megkövetelt alkalmassági követelményeket azokkal, amelyeket a megfelelő bizonyítványhoz az STCW-szabályzat A. része ír elő, és eldönti, hogy az ilyen bizonyítványok tulajdonosai számára előírja-e a tudást felelevenítő és korszerűsítő képzést vagy felmérést.

Az ismereteket felelevenítő és korszerűsítő tanfolyamokat engedélyezni szükséges, és azoknak ki kell terjedniük a tengeren az életbiztonságára és a tengeri környezet védelmére vonatkozó nemzeti és nemzetközi rendelkezések változásaira, és figyelembe kell venniük a vonatkozó alkalmassági követelmények korszerűsítéseit.

(4)   Az érintettekkel egyeztetve, minden egyes tagállam kidolgozza vagy ösztönzi az STCW-szabályzat A–I/11. szakaszában előírt, ismereteket felelevenítő és korszerűsítő tanfolyamok kialakítását.

(5)   A parancsnokok, a tisztek és a rádiókezelők tudásának korszerűsítése céljából minden tagállam biztosítja, hogy a tengeren az élet biztonságára és a tengeri környezet védelmére vonatkozó nemzeti és nemzetközi rendelkezéseket érintő legújabb módosítások szövege hozzáférhető legyen a lobogóját viselni jogosult hajók számára.

13. cikk

Szimulátorok használata

(1)   Az érintett bizonyítványokra vonatkozó teljesítményszabványokat, az STCW-szabályzat A–I/12. szakaszában megfogalmazott előírásokat és az STCW-szabályzat A. részében előírt egyéb követelményeket be kell tartani a következők vonatkozásában:

| a) | minden kötelező szimulátoros képzés; |
| --- | --- |

a)

minden kötelező szimulátoros képzés;

| b) | az STCW-szabályzat A. részében előírt minden olyan alkalmassági felmérés, amelyet szimulátor segítségével végeznek; |
| --- | --- |

b)

az STCW-szabályzat A. részében előírt minden olyan alkalmassági felmérés, amelyet szimulátor segítségével végeznek;

| c) | a szakmai alkalmasság folyamatossága bizonyításának szimulátoros bemutatása, miként azt az STCW-szabályzat A. része előírja. |
| --- | --- |

c)

a szakmai alkalmasság folyamatossága bizonyításának szimulátoros bemutatása, miként azt az STCW-szabályzat A. része előírja.

(2)   A tagállamok maguk döntik el, hogy a 2002. február 1. előtt üzembe helyezett vagy használatba vett szimulátorokat mentesítik-e az (1) bekezdésben említett teljesítményszabványoknak való teljes megfelelés alól.

14. cikk

A társaságok felelőssége

(1)   A (2) és (3) bekezdésnek megfelelően a tagállamok a társaságokat teszik felelőssé a tengerészek foglalkoztatásáért a társaság hajóin ezen irányelvnek megfelelően, és minden társaság számára előírják a következők biztosítását:

| a) | a társaság hajóján alkalmazott minden tengerész rendelkezik az ezen irányelvben és a tagállam által meghatározott rendelkezések szerint előírt megfelelő bizonyítvánnyal; |
| --- | --- |

a)

a társaság hajóján alkalmazott minden tengerész rendelkezik az ezen irányelvben és a tagállam által meghatározott rendelkezések szerint előírt megfelelő bizonyítvánnyal;

| b) | a hajó személyzettel való ellátottsága megfelel a tagállam érvényes, biztonságos személyzetre vonatkozó előírásainak; |
| --- | --- |

b)

a hajó személyzettel való ellátottsága megfelel a tagállam érvényes, biztonságos személyzetre vonatkozó előírásainak;

| c) | a társaság hajóin alkalmazott összes tengerészre vonatkozó okmányokat és adatokat megfelelően nyilvántartják, azok azonnal hozzáférhetők, és tartalmazzák a tengerészek gyakorlatára, képzettségére, egészségügyi alkalmasságára és a kijelölt feladatokban való jártasságukra vonatkozó okmányokat és adatokat, de nem korlátozódnak kizárólag azokra; |
| --- | --- |

c)

a társaság hajóin alkalmazott összes tengerészre vonatkozó okmányokat és adatokat megfelelően nyilvántartják, azok azonnal hozzáférhetők, és tartalmazzák a tengerészek gyakorlatára, képzettségére, egészségügyi alkalmasságára és a kijelölt feladatokban való jártasságukra vonatkozó okmányokat és adatokat, de nem korlátozódnak kizárólag azokra;

| d) | a társaság hajóin történő alkalmazás esetén a tengerészekkel ismertetik speciális feladataikat és a hajó elrendezését, berendezéseit, felszereléseit, eljárásrendjét és a hajónak azokat a jellemzőit, amelyek a szokásos vagy a vészhelyzeti feladatok szempontjából fontosak; |
| --- | --- |

d)

a társaság hajóin történő alkalmazás esetén a tengerészekkel ismertetik speciális feladataikat és a hajó elrendezését, berendezéseit, felszereléseit, eljárásrendjét és a hajónak azokat a jellemzőit, amelyek a szokásos vagy a vészhelyzeti feladatok szempontjából fontosak;

| e) | a hajó személyzete tevékenységét képes hatékonyan összehangolni vészhelyzetben és a biztonság vagy a szennyezés megelőzése vagy csökkentése szempontjából fontos feladatok ellátása során. |
| --- | --- |

e)

a hajó személyzete tevékenységét képes hatékonyan összehangolni vészhelyzetben és a biztonság vagy a szennyezés megelőzése vagy csökkentése szempontjából fontos feladatok ellátása során.

(2)   A társaságok, a parancsnokok és a személyzet felelősek az e cikkben foglalt kötelezettségek teljes és maradéktalan teljesítésének biztosításáért, illetve a szükségesnek ítélt olyan intézkedések meghozataláért, amelyek biztosítják, hogy a hajószemélyzet minden tagja megfelelő hozzáértéssel és tudással járuljon hozzá a hajó biztonságos üzemeltetéséhez.

(3)   A társaság az ezen irányelv hatálya alá tartozó valamennyi hajó parancsnokához eljuttatja azokat az útmutatásokat és eljárásrendet meghatározó írásos utasításokat, amelyek biztosítják, hogy a hajón újonnan alkalmazott összes tengerész még feladatainak kijelölése előtt tényleges lehetőséget kapjon a hajón lévő olyan berendezésekkel, üzemeltetési eljárásokkal és egyéb szabályokkal való megismerkedésre, amelyek feladataik megfelelő teljesítéséhez szükségesek. Ezeknek az útmutatásoknak és eljárásrendeknek tartalmazniuk kell:

| a) | elegendő időt, amelynek során minden egyes újonnan alkalmazott tengerész lehetőséget kap arra, hogy megismerkedjen:






  i. | azokkal a különleges berendezésekkel, amelyeket használni vagy üzemeltetni fog; és |
| --- | --- | --- |

a)

elegendő időt, amelynek során minden egyes újonnan alkalmazott tengerész lehetőséget kap arra, hogy megismerkedjen:

i.

azokkal a különleges berendezésekkel, amelyeket használni vagy üzemeltetni fog; és

| ii. | a hajóra speciálisan jellemző olyan őrszolgálati, biztonsági, környezetvédelmi és vészhelyzeti eljárásokkal és intézkedésekkel, amelyeket a tengerésznek kijelölt feladatai megfelelő ellátásához ismernie kell; |
| --- | --- |

ii.

a hajóra speciálisan jellemző olyan őrszolgálati, biztonsági, környezetvédelmi és vészhelyzeti eljárásokkal és intézkedésekkel, amelyeket a tengerésznek kijelölt feladatai megfelelő ellátásához ismernie kell;

| b) | a hajószemélyzet egyik tapasztalt tagjának kijelölését annak biztosítására, hogy minden újonnan alkalmazott tengerész lehetőséget kapjon az alapvető információk megszerzésére a tengerész által megértett nyelven. |
| --- | --- |

b)

a hajószemélyzet egyik tapasztalt tagjának kijelölését annak biztosítására, hogy minden újonnan alkalmazott tengerész lehetőséget kapjon az alapvető információk megszerzésére a tengerész által megértett nyelven.

15. cikk

Szolgálatra való alkalmasság

(1)   A kimerültség megelőzése érdekében a tagállamok meghatározzák és betartatják az őrszemélyzet számára előírt pihenőidőszakokat, és megkövetelik az őrszolgálati rend olyan kialakítását, hogy az őrszolgálati személyzet hatékonyságát kimerültség ne akadályozza, és a szolgálat szervezésében biztosítják, hogy az út kezdetén szolgáló első őrszolgálat és az azt követő őrszolgálati váltások megfelelően kipihentek és egyéb szempontból is alkalmasak legyenek a szolgálat ellátására.

(2)   Minden olyan személy részére, aki őrszolgálati tisztként szolgál vagy az őrszolgálat személyzeti állományú tagja, minden 24 órás időszakban legalább 10 óra pihenőidőt kell biztosítani.

(3)   A pihenőidőt legfeljebb két szakaszra lehet osztani, amelyek közül az egyiknek legalább hat óra hosszúságúnak kell lennie.

(4)   A pihenő időszakra vonatkozóan az (1) és (2) bekezdésben előírt követelményeket nem kell betartani vészhelyzet, gyakorlat vagy más, magasabb prioritású üzemeltetési feltételek esetén.

(5)   A (2) és (3) bekezdés ellenére a minimum 10 órás időszak hat egymást követő óránál nem rövidebb időszakra rövidíthető, feltéve hogy a rövidítés két napnál nem tart hosszabb ideig, és legalább 70 óra pihenőidőt biztosítanak minden hétnapos időszakban.

(6)   A tagállamok előírják, hogy az őrszolgálati beosztás könnyen hozzáférhető helyen legyen kifüggesztve.

16. cikk

Felmentés

(1)   Különleges szükséghelyzetekben az illetékes hatóságoknak jogukban áll, amennyiben ez megítélésük szerint a személyekre, tulajdonra vagy a környezetre nem jelent veszélyt, hat hónapot nem meghaladó, meghatározott időszakra vonatkozó felmentést adni valamely kijelölt hajón dolgozó meghatározott tengerésznek a rádiókezelőén kívüli beosztás tekintetében – a Rádiószabályzatban előírt eseteket kivéve –, amely beosztásra vonatkozóan a személy nem rendelkezik megfelelő bizonyítvánnyal, feltéve hogy az a személy, akinek részére a felmentést kiadják, megfelelően képzett ahhoz, hogy a megüresedett beosztást biztonságosan és az illetékes hatóságok megelégedésére töltse be. Felmentést nem lehet adni azonban parancsnoknak vagy gépüzemvezetőnek, kivéve a vis maior eseteit, és akkor is csak a lehető legrövidebb időre.

(2)   A valamely beosztásra vonatkozóan megadott felmentést csakis olyan személynek lehet kiadni, aki rendelkezik a közvetlenül az adott beosztás alatti beosztáshoz szükséges bizonyítvánnyal. Amennyiben az alacsonyabb beosztáshoz nem szükséges bizonyítvány, a felmentést ki lehet adni olyan személy részére, akinek a képzettsége és a tapasztalata az illetékes hatóságok megítélése szerint egyértelműen megfelel a beosztás követelményeinek, feltéve hogy – ha az ilyen személy nem rendelkezik megfelelő bizonyítvánnyal – megkövetelik tőle, hogy az illetékes hatóságok által elfogadott vizsgán feleljen meg, és igazolja, hogy a felmentés biztonsággal kiadható. Az illetékes hatóságok biztosítják továbbá, hogy a lehető leghamarabb a megfelelő bizonyítvánnyal rendelkező személy töltse be az adott beosztást.

17. cikk

A tagállamok képzéssel és értékeléssel kapcsolatos kötelezettségei

(1)   A tagállamok kijelölik azokat a hatóságokat vagy testületeket, amelyek:

| a) | a 3. cikkben említett képzést nyújtják; |
| --- | --- |

a)

a 3. cikkben említett képzést nyújtják;

| b) | a szükséges vizsgákat szervezik és/vagy felügyelik; |
| --- | --- |

b)

a szükséges vizsgákat szervezik és/vagy felügyelik;

| c) | a 11. cikkben említett képesítési bizonyítványokat kiadják; |
| --- | --- |

c)

a 11. cikkben említett képesítési bizonyítványokat kiadják;

| d) | a 16. cikkben előírt felmentéseket megadják. |
| --- | --- |

d)

a 16. cikkben előírt felmentéseket megadják.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy:

| a) | a tengerészek képzését és értékelését:






  i. | az írásba foglalt programokkal összhangban alakítják ki, beleértve az előírt alkalmassági szint eléréséhez szükséges képzés módját, eszközeit, eljárásrendjét és tananyagát; és |
| --- | --- | --- |

a)

a tengerészek képzését és értékelését:

i.

az írásba foglalt programokkal összhangban alakítják ki, beleértve az előírt alkalmassági szint eléréséhez szükséges képzés módját, eszközeit, eljárásrendjét és tananyagát; és

| ii. | olyan személyek végzik, felügyelik, értékelik és támogatják, akik rendelkeznek a d), e) és f) pont szerinti képesítéssel; |
| --- | --- |

ii.

olyan személyek végzik, felügyelik, értékelik és támogatják, akik rendelkeznek a d), e) és f) pont szerinti képesítéssel;

| b) | a hajó fedélzetén képzést vagy értékelést csak akkor lehet végezni, amikor az nem akadályozza a hajó rendes üzemét, és a képzést vagy értékelést végző személyek idejüket és figyelmüket a képzésre vagy a felmérésre tudják fordítani; |
| --- | --- |

b)

a hajó fedélzetén képzést vagy értékelést csak akkor lehet végezni, amikor az nem akadályozza a hajó rendes üzemét, és a képzést vagy értékelést végző személyek idejüket és figyelmüket a képzésre vagy a felmérésre tudják fordítani;

| c) | az oktatók, az oktatást felügyelők és a vizsgáztatók megfelelő képesítéssel rendelkeznek az adott képzési és alkalmasság-felmérési típusok és szintek ellátásához, a hajón vagy a szárazföldön egyaránt; |
| --- | --- |

c)

az oktatók, az oktatást felügyelők és a vizsgáztatók megfelelő képesítéssel rendelkeznek az adott képzési és alkalmasság-felmérési típusok és szintek ellátásához, a hajón vagy a szárazföldön egyaránt;

| d) | a tengerész ezen irányelvnek megfelelő bizonyítvány megszerzése érdekében hajón vagy szárazföldön végzett képzését biztosító személy:






  i. | ismeri a képzési programot és ismeri az adott képzés típusához tartozó speciális képzési célokat; |
| --- | --- | --- |

d)

a tengerész ezen irányelvnek megfelelő bizonyítvány megszerzése érdekében hajón vagy szárazföldön végzett képzését biztosító személy:

i.

ismeri a képzési programot és ismeri az adott képzés típusához tartozó speciális képzési célokat;

| ii. | a képzés tárgyát képező feladatra vonatkozóan képesítéssel rendelkezik; és |
| --- | --- |

ii.

a képzés tárgyát képező feladatra vonatkozóan képesítéssel rendelkezik; és

| iii. | szimulátorral folytatott képzés esetén:






  — | megfelelő útmutatást kapott a szimulátoros oktatás módszereiről, és |
| --- | --- | --- |

iii.

szimulátorral folytatott képzés esetén:

—

megfelelő útmutatást kapott a szimulátoros oktatás módszereiről, és

| — | gyakorlati tapasztalattal rendelkezik az alkalmazott szimulátor működtetésében; |
| --- | --- |

—

gyakorlati tapasztalattal rendelkezik az alkalmazott szimulátor működtetésében;

| e) | az a személy, aki a tengerész képesítési bizonyítvány megszerzése céljából szolgálat közben végzett képzésének a felügyeletéért felelős, jól ismeri a képzési programot és a folytatott képzés típusának sajátos céljait; |
| --- | --- |

e)

az a személy, aki a tengerész képesítési bizonyítvány megszerzése céljából szolgálat közben végzett képzésének a felügyeletéért felelős, jól ismeri a képzési programot és a folytatott képzés típusának sajátos céljait;

| f) | az ezen irányelv szerinti bizonyítvány megszerzése érdekében a tengerész alkalmasságára vonatkozó, a munkahelyen végzett felmérést akár hajón vagy szárazföldön végző személy:






  i. | megfelelő szintű tudással és ismerettel rendelkezik a felmérendő alkalmasságra vonatkozóan; |
| --- | --- | --- |

f)

az ezen irányelv szerinti bizonyítvány megszerzése érdekében a tengerész alkalmasságára vonatkozó, a munkahelyen végzett felmérést akár hajón vagy szárazföldön végző személy:

i.

megfelelő szintű tudással és ismerettel rendelkezik a felmérendő alkalmasságra vonatkozóan;

| ii. | az értékelés tárgyát képező feladatra vonatkozóan képesítéssel rendelkezik; |
| --- | --- |

ii.

az értékelés tárgyát képező feladatra vonatkozóan képesítéssel rendelkezik;

| iii. | kellő útmutatást kapott az értékelési módszerekről és tapasztalatokról; |
| --- | --- |

iii.

kellő útmutatást kapott az értékelési módszerekről és tapasztalatokról;

| iv. | gyakorlati értékelési tapasztalattal rendelkezik; és |
| --- | --- |

iv.

gyakorlati értékelési tapasztalattal rendelkezik; és

| v. | ha szimulátor segítségével végzi az értékelést, tapasztalt vizsgáztató felügyelete mellett kielégítő gyakorlati tapasztalatot szerzett az adott típusú szimulátorral végzett értékelés területén; |
| --- | --- |

v.

ha szimulátor segítségével végzi az értékelést, tapasztalt vizsgáztató felügyelete mellett kielégítő gyakorlati tapasztalatot szerzett az adott típusú szimulátorral végzett értékelés területén;

| g) | amikor egy tagállam elismer egy képzési kurzust, képzési intézményt vagy egy megfelelő szakképzés lezárását, a bizonyítvány kiadására vonatkozó követelmény részeként az oktatók és vizsgáztatók szakképesítésére és tapasztalatára vonatkozó követelményeket a 10. cikkben foglalt minőségi követelmények alkalmazásával érvényesíti. A szakképzettségre és tapasztalatra vonatkozó követelmény magában foglalja az oktatási, képzési és felmérési technikákat, módszereket és gyakorlatot és meg kell felelnie a d), e) és f) pontok vonatkozó követelményeinek. |
| --- | --- |

g)

amikor egy tagállam elismer egy képzési kurzust, képzési intézményt vagy egy megfelelő szakképzés lezárását, a bizonyítvány kiadására vonatkozó követelmény részeként az oktatók és vizsgáztatók szakképesítésére és tapasztalatára vonatkozó követelményeket a 10. cikkben foglalt minőségi követelmények alkalmazásával érvényesíti. A szakképzettségre és tapasztalatra vonatkozó követelmény magában foglalja az oktatási, képzési és felmérési technikákat, módszereket és gyakorlatot és meg kell felelnie a d), e) és f) pontok vonatkozó követelményeinek.

18. cikk

Fedélzeti kommunikáció

A tagállamok biztosítják, hogy:

| a) | a b) és d) pont sérelme nélkül, a tagállam lobogóját viselő hajók fedélzetén mindenkor megtegyék a szükséges intézkedéseket, hogy megkönnyítsék a hajószemélyzet minden tagjára kiterjedően a biztonságot szolgáló, hatékony, szóbeli kommunikációt, különösen az üzenetek és utasítások pontos és időben történő fogadásának és megértésének tekintetében; |
| --- | --- |

a)

a b) és d) pont sérelme nélkül, a tagállam lobogóját viselő hajók fedélzetén mindenkor megtegyék a szükséges intézkedéseket, hogy megkönnyítsék a hajószemélyzet minden tagjára kiterjedően a biztonságot szolgáló, hatékony, szóbeli kommunikációt, különösen az üzenetek és utasítások pontos és időben történő fogadásának és megértésének tekintetében;

| b) | a tagállam lobogóját viselő minden személyszállító hajón és a tagállam kikötőjéből induló, valamint oda érkező minden személyszállító hajón a hajószemélyzet biztonsági kérdésekben mutatott hatékony teljesítménye érdekében egy munkanyelvet jelöljenek ki, és ezt a hajónaplóban rögzítsék;
  A megfelelő munkanyelvet a körülményektől függően a társaság vagy a parancsnok jelöli ki. Minden tengerész számára előírás, hogy értsen, illetve ha szükséges, parancsokat és utasításokat tudjon kiadni, valamint jelentést tudjon tenni ezen a nyelven;
  Amennyiben a munkanyelv a tagállamnak nem hivatalos nyelve, úgy minden kifüggesztendő tervnek és jegyzéknek tartalmaznia kell a munkanyelvre történt fordítást; |
| --- | --- |

b)

a tagállam lobogóját viselő minden személyszállító hajón és a tagállam kikötőjéből induló, valamint oda érkező minden személyszállító hajón a hajószemélyzet biztonsági kérdésekben mutatott hatékony teljesítménye érdekében egy munkanyelvet jelöljenek ki, és ezt a hajónaplóban rögzítsék;

A megfelelő munkanyelvet a körülményektől függően a társaság vagy a parancsnok jelöli ki. Minden tengerész számára előírás, hogy értsen, illetve ha szükséges, parancsokat és utasításokat tudjon kiadni, valamint jelentést tudjon tenni ezen a nyelven;

Amennyiben a munkanyelv a tagállamnak nem hivatalos nyelve, úgy minden kifüggesztendő tervnek és jegyzéknek tartalmaznia kell a munkanyelvre történt fordítást;

| c) | személyszállító hajókon a riadójegyzékben vészhelyzet esetén az utasok segítésére kijelölt személyzet azonnal azonosítható legyen, és e célból a megfelelő mértékig meg tudja értetni magát, figyelembe véve az alábbi tényezők bármelyik megfelelő és kielégítő kombinációját:






  i. | az adott útvonalon szállított utasok többségének nemzetisége szerinti nyelv vagy nyelvek; |
| --- | --- | --- |

c)

személyszállító hajókon a riadójegyzékben vészhelyzet esetén az utasok segítésére kijelölt személyzet azonnal azonosítható legyen, és e célból a megfelelő mértékig meg tudja értetni magát, figyelembe véve az alábbi tényezők bármelyik megfelelő és kielégítő kombinációját:

i.

az adott útvonalon szállított utasok többségének nemzetisége szerinti nyelv vagy nyelvek;

| ii. | annak valószínűsége, hogy az elemi angol szókincs használatának képessége alapvető utasítások esetén kommunikációs lehetőséget teremt a segítségre szoruló utassal, függetlenül attól, hogy az utas és a hajószemélyzet tagja beszél-e közös nyelvet; |
| --- | --- |

ii.

annak valószínűsége, hogy az elemi angol szókincs használatának képessége alapvető utasítások esetén kommunikációs lehetőséget teremt a segítségre szoruló utassal, függetlenül attól, hogy az utas és a hajószemélyzet tagja beszél-e közös nyelvet;

| iii. | annak lehetősége, hogy vészhelyzetben, amikor szóbeli kommunikációra nincs lehetőség, valamely más módon kommunikáljanak (pl. szemléltetéssel, kézjelekkel, vagy annak a helynek a megmutatásával, ahol az utasítások fellelhetők, a gyülekezőhelyekre, az életmentő eszközökre vagy a menekülési útvonalakra); |
| --- | --- |

iii.

annak lehetősége, hogy vészhelyzetben, amikor szóbeli kommunikációra nincs lehetőség, valamely más módon kommunikáljanak (pl. szemléltetéssel, kézjelekkel, vagy annak a helynek a megmutatásával, ahol az utasítások fellelhetők, a gyülekezőhelyekre, az életmentő eszközökre vagy a menekülési útvonalakra);

| iv. | az utasok anyanyelvükön vagy -nyelveiken történt tájékoztatásának szintje a biztonsági utasításokról; |
| --- | --- |

iv.

az utasok anyanyelvükön vagy -nyelveiken történt tájékoztatásának szintje a biztonsági utasításokról;

| v. | azok a nyelvek, amelyeken vészhelyzet vagy gyakorlat esetén a mentésre vonatkozóan bejelentéseket lehet tenni az utasok tájékoztatására, illetve az utasokat segítő hajószemélyzet tagjainak támogatására; |
| --- | --- |

v.

azok a nyelvek, amelyeken vészhelyzet vagy gyakorlat esetén a mentésre vonatkozóan bejelentéseket lehet tenni az utasok tájékoztatására, illetve az utasokat segítő hajószemélyzet tagjainak támogatására;

| d) | a tagállam lobogóját viselő olajszállító tartályhajókon, vegyianyag-szállító tartályhajókon és cseppfolyósított gázt szállító tartályhajókon a parancsnok, a tisztek és a személyzet közös munkanyelve(ke)n tudjanak kommunikálni egymással; |
| --- | --- |

d)

a tagállam lobogóját viselő olajszállító tartályhajókon, vegyianyag-szállító tartályhajókon és cseppfolyósított gázt szállító tartályhajókon a parancsnok, a tisztek és a személyzet közös munkanyelve(ke)n tudjanak kommunikálni egymással;

| e) | a hajó és a parti hatóságok közötti kommunikációhoz megfelelő eszközök álljanak rendelkezésre. Az ilyen kommunikációt a SOLAS 74 V. fejezetének 14. szabálya (4) bekezdésével összhangban kell folytatni; |
| --- | --- |

e)

a hajó és a parti hatóságok közötti kommunikációhoz megfelelő eszközök álljanak rendelkezésre. Az ilyen kommunikációt a SOLAS 74 V. fejezetének 14. szabálya (4) bekezdésével összhangban kell folytatni;

| f) | a kikötő szerint illetékes államnak a 95/21/EK irányelvvel összhangban végzett ellenőrzése esetén a tagállamok azt is ellenőrzik, hogy harmadik államok lobogóját viselő hajók betartják-e e cikk rendelkezéseit. |
| --- | --- |

f)

a kikötő szerint illetékes államnak a 95/21/EK irányelvvel összhangban végzett ellenőrzése esetén a tagállamok azt is ellenőrzik, hogy harmadik államok lobogóját viselő hajók betartják-e e cikk rendelkezéseit.

19. cikk

Képesítési bizonyítványok elismerése

(1)   Azok a tengerészek, akik nem rendelkeznek a 4. cikkben említett bizonyítvánnyal, engedélyt kaphatnak tagállami lobogó alatt közlekedő hajón teljesítendő szolgálatra, feltéve hogy a megfelelő bizonyítványaik elismerésére vonatkozó határozatot az ezen cikk (2)–(6) bekezdésében meghatározott eljárás szerint fogadták el.

(2)   Az a tagállam, amely érvényesítéssel kíván elismerni harmadik országok által hajóparancsnokoknak, tiszteknek vagy rádiókezelőknek kiadott megfelelő bizonyítványokat, hogy azok saját lobogója alatt közlekedő hajón szolgáljanak, e harmadik ország elismerése iránti, indoklással ellátott kérelmet nyújt be a Bizottsághoz.

Az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség segítségével és bármely érintett tagállam esetleges közreműködésével a Bizottság összegyűjti a II. mellékletben foglalt információkat, és elvégzi az elismerés iránti kérelemben szereplő harmadik ország képzési és képesítési rendszerének értékelését annak igazolása érdekében, hogy az érintett ország eleget tesz az STCW-egyezmény minden követelményének, és hogy megfelelő intézkedéseket tett a bizonyítványokkal kapcsolatos csalások ellen.

(3)   A harmadik ország elismerésére vonatkozó határozatát a Bizottság a 28. cikk (2) bekezdésében foglalt szabályozási bizottsági eljárással összhangban hozza meg az elismerés iránti kérelem benyújtásától számított három hónapon belül.

A megadott elismerés a 20. cikk rendelkezéseinek figyelembevételével érvényes.

Ha az érintett harmadik ország elismerését illetően nem születik határozat az első albekezdésben megállapított határidőn belül, a kérelmező tagállam határozhat úgy, hogy egyoldalúan elismeri a harmadik országot mindaddig, amíg a 28. cikk (2) bekezdésében foglalt szabályozási bizottsági eljárás szerinti határozat nem születik.

(4)   A tagállam határozhat úgy, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók vonatkozásában – a II. melléklet 4. és 5. pontjában foglalt rendelkezésekre való tekintettel – érvényesíti a Bizottság által elismert harmadik országok által kiadott bizonyítványokat.

(5)   Az elismert harmadik országok által 2005. június 14-e előtt kiadott bizonyítványoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett elismerése érvényben marad.

Ezeket az elismeréseket minden tagállam használhatja, kivéve ha időközben a Bizottság a 20. cikkel összhangban visszavonta azokat.

(6)   A Bizottság elkészíti és naprakészen tartja az elismert országok listáját. Ezt a listát az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában teszik közzé.

(7)   Az 5. cikk (6) bekezdésétől függetlenül, a tagállam a körülmények kényszerítő hatására engedélyezheti, hogy a tengerész a rádióstiszti, illetve rádiókezelői beosztáson kívül – a Rádiószabályzatban meghatározott eseteket kivéve – más minőségben szolgáljon a tagállam lobogóját viselő hajón három hónapot nem meghaladó időszakon át, egy harmadik ország által kibocsátott megfelelő és érvényes bizonyítvány birtokában, amelyet az érintett tagállam azonban még nem hitelesített olyan elismerés céljából, amely a lobogóját viselő hajón teljesítendő szolgálatra megfelelővé teszi azt.

Ebben az esetben okirattal kell bizonyítani, hogy az illetékes hatósághoz az érvényesítés iránti kérelmet már benyújtották.

20. cikk

Az STCW-egyezmény követelményeinek való meg nem felelés

(1)   Ha a II. mellékletben meghatározott kritériumok ellenére valamely tagállam úgy véli, hogy valamely elismert harmadik ország már nem felel meg az STCW-egyezmény követelményeinek, erről haladéktalanul értesíti a Bizottságot, és az értesítést megalapozott indokolással látja el.

Az ügyet a Bizottság késedelem nélkül a 28. cikk (1) bekezdésében említett bizottság elé utalja.

(2)   Ha a II. mellékletben meghatározott kritériumok ellenére a Bizottság úgy véli, hogy valamely elismert harmadik ország már nem felel meg az STCW-egyezmény követelményeinek, erről haladéktalanul értesíti a tagállamokat, és az értesítést megalapozott indokolással látja el.

Az ügyet a Bizottság késedelem nélkül a 28. cikk (1) bekezdésében említett bizottság elé utalja.

(3)   Ha valamely tagállam vissza szándékozik vonni valamely harmadik ország által kiadott minden bizonyítvány érvényesítését, szándékáról késedelem nélkül értesíti a Bizottságot és a tagállamokat, és az értesítést megalapozott indokolással látja el.

(4)   A Bizottság az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség segítségével újraértékeli az érintett harmadik ország elismerését annak ellenőrzése érdekében, hogy ez az ország valóban nem tett eleget az STCW-egyezmény követelményeinek.

(5)   Ha jelzik, hogy egy bizonyos tengerészeti oktatási intézmény már nem felel meg az STCW-egyezmény követelményeinek, a Bizottság értesíti az érintett országot, hogy az adott ország által kiadott bizonyítványok elismerését két hónapon belül visszavonja, hacsak intézkedéseket nem hoznak az STCW-egyezmény valamennyi követelményének való megfelelés biztosítása érdekében.

(6)   A visszavonásra vonatkozó határozatot a 28. cikk (2) bekezdésében megállapított szabályozási bizottsági eljárás szerint kell meghozni a tagállam által adott értesítéstől számított két hónapon belül.

Az érintett tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak a határozat végrehajtása érdekében.

(7)   Az 5. cikk (6) bekezdésével összhangban, a harmadik ország elismerését visszavonó határozat dátuma előtt kiadott, a bizonyítványok elismerését tanúsító érvényesítés továbbra is érvényben marad. Az ilyen érvényesítést birtokló tengerészek azonban nem tarthatnak igényt magasabb képesítést elismerő érvényesítésre, kivéve ha az ilyen felminősítés kizárólag további tengerhajózási szolgálat során szerzett tapasztalaton alapul.

21. cikk

Újraértékelés

(1)   A 19. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett eljárás szerint elismert harmadik országok vonatkozásában, beleértve a 19. cikk (6) bekezdésében említett országokat is, az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség segítségével a Bizottság rendszeresen és legalább ötévente újraértékeli, hogy azok megfelelnek-e a II. mellékletben megállapított vonatkozó kritériumoknak, és hogy a bizonyítványokkal kapcsolatos csalások megakadályozása érdekében megtették-e a megfelelő intézkedéseket.

(2)   A Bizottság meghatározza a harmadik ország értékelésének prioritási kritériumait a kikötő szerint illetékes állam által a 23. cikk alapján végzett ellenőrzése nyomán kapott teljesítményadatok, illetve a harmadik országok által az STWC-szabályzat A-I/7 szakasza szerinti független értékelésekről szóló jelentésekhez kapcsolódóan közölt információk alapján.

(3)   A Bizottság jelentésben tájékoztatja a tagállamokat az értékelés eredményéről.

22. cikk

A kikötő szerint illetékes állam hatósága által végzett ellenőrzés

(1)   Függetlenül attól, hogy milyen lobogó alatt közlekedik, a tagállam kikötőjében tartózkodó minden egyes hajó, kivéve a 2. cikkben kizárt hajótípusokat, köteles alávetni magát az adott tagállam részéről megfelelő felhatalmazással rendelkező tisztviselők a kikötő szerint illetékes állam nevében végzett ellenőrzésének, annak megállapítására, hogy a fedélzeten szolgáló tengerészek közül azok, akiknek az STCW-egyezmény szerint bizonyítvánnyal kell rendelkezniük, rendelkeznek-e bizonyítvánnyal vagy megfelelő felmentéssel.

(2)   A kikötő szerint illetékes állam ellenőrzési jogának ezen irányelv szerinti gyakorlásakor a tagállamok biztosítják a 95/21/EK irányelvben foglalt valamennyi erre vonatkozó rendelkezés és eljárás alkalmazását.

23. cikk

A kikötő szerint illetékes állam hatósága által végzett ellenőrzési eljárás

(1)   A 95/21/EK irányelv sérelme nélkül, a 22. cikknek megfelelő kikötő szerint illetékes állam ellenőrzése a következőkre korlátozódik:

| a) | annak ellenőrzése, hogy a fedélzeten szolgáló tengerészek közül mindazok, akiknek az STCW-egyezmény szerint bizonyítvánnyal kell rendelkezniük, rendelkeznek azzal, vagy érvényes felmentéssel, illetve okmánnyal igazolják, hogy kérvényt nyújtottak be az elismerést igazoló érvényesítésre a lobogó szerinti állam hatóságaihoz; |
| --- | --- |

a)

annak ellenőrzése, hogy a fedélzeten szolgáló tengerészek közül mindazok, akiknek az STCW-egyezmény szerint bizonyítvánnyal kell rendelkezniük, rendelkeznek azzal, vagy érvényes felmentéssel, illetve okmánnyal igazolják, hogy kérvényt nyújtottak be az elismerést igazoló érvényesítésre a lobogó szerinti állam hatóságaihoz;

| b) | annak ellenőrzése, hogy a fedélzeten szolgáló tengerészek száma és képesítési bizonyítványaik megfelelnek a lobogó szerinti állam által a hajókra előírt, a biztonságos üzemeltetés személyzeti követelményeinek. |
| --- | --- |

b)

annak ellenőrzése, hogy a fedélzeten szolgáló tengerészek száma és képesítési bizonyítványaik megfelelnek a lobogó szerinti állam által a hajókra előírt, a biztonságos üzemeltetés személyzeti követelményeinek.

(2)   Fel kell mérni a hajó tengerészeinek képességét arra, hogy betartsák az STCW-egyezményben előírt őrszolgálati szabványt, összhangban az STCW-szabályzat A. részével, amennyiben megalapozottan feltételezhető, hogy az adott szabványokat nem tartják be, mivel a következő események valamelyike bekövetkezett:

| a) | a hajó részes egy összeütközésben, zátonyra vagy partra futott; |
| --- | --- |

a)

a hajó részes egy összeütközésben, zátonyra vagy partra futott;

| b) | a hajóból útközben, horgonyzáskor vagy a rakpartnál nemzetközi előírás szerint illegális anyag jutott a környezetbe; |
| --- | --- |

b)

a hajóból útközben, horgonyzáskor vagy a rakpartnál nemzetközi előírás szerint illegális anyag jutott a környezetbe;

| c) | a hajó az IMO által elfogadott útvonal-kijelölési rendelkezések vagy a biztonságos navigációs gyakorlat és eljárások figyelmen kívül hagyásával, hibásan vagy a biztonságot veszélyeztető módon manőverezett; |
| --- | --- |

c)

a hajó az IMO által elfogadott útvonal-kijelölési rendelkezések vagy a biztonságos navigációs gyakorlat és eljárások figyelmen kívül hagyásával, hibásan vagy a biztonságot veszélyeztető módon manőverezett;

| d) | a hajót más tekintetben oly módon üzemeltetik, amely a személyekre, tulajdonra vagy a környezetre veszélyt jelent; |
| --- | --- |

d)

a hajót más tekintetben oly módon üzemeltetik, amely a személyekre, tulajdonra vagy a környezetre veszélyt jelent;

| e) | bizonyítványt csalással szereztek meg, vagy a bizonyítvány tulajdonosa nem azonos azzal a személlyel, akinek részére a bizonyítványt eredetileg kiállították; |
| --- | --- |

e)

bizonyítványt csalással szereztek meg, vagy a bizonyítvány tulajdonosa nem azonos azzal a személlyel, akinek részére a bizonyítványt eredetileg kiállították;

| f) | a hajó olyan ország lobogója alatt hajózik, amely nem ratifikálta az STCW-egyezményt, vagy olyan parancsnoka, tisztje vagy személyzeti állományú tagja van, aki az STCW-egyezményt nem ratifikált harmadik ország által kibocsátott bizonyítvánnyal rendelkezik. |
| --- | --- |

f)

a hajó olyan ország lobogója alatt hajózik, amely nem ratifikálta az STCW-egyezményt, vagy olyan parancsnoka, tisztje vagy személyzeti állományú tagja van, aki az STCW-egyezményt nem ratifikált harmadik ország által kibocsátott bizonyítvánnyal rendelkezik.

(3)   A képesítési bizonyítvány ellenőrzése mellett, a (2) bekezdés szerinti értékelés részeként, előírható a tengerész részére, hogy bizonyítsa alkalmasságát beosztási helyére. E bizonyítás során ellenőrizhető az őrszolgálati szabványokra vonatkozó működési követelmények teljesítése, illetve az, hogy a tengerész tud-e vészhelyzetekben megfelelően reagálni.

24. cikk

A hajó feltartóztatása

A 95/21/EK irányelv sérelme nélkül, egy hajó valamely tagállam által történő feltartóztatása ezen irányelv szerint csak az alábbi, a kikötő szerint illetékes állam ellenőrzését végző tisztviselők által a személyre, tulajdonra vagy környezetre veszélyesnek ítélt hiányosságokon alapulhat:

| a) | azok a tengerészek, akiknek bizonyítvánnyal kellene rendelkezniük, nem rendelkeznek a szükséges bizonyítvánnyal, nem rendelkeznek érvényes felmentéssel, illetve nem tudják okmánnyal igazolni, hogy kérvényt nyújtottak be az elismerést igazoló érvényesítés iránt a lobogó szerinti állam hatóságaihoz; |
| --- | --- |

a)

azok a tengerészek, akiknek bizonyítvánnyal kellene rendelkezniük, nem rendelkeznek a szükséges bizonyítvánnyal, nem rendelkeznek érvényes felmentéssel, illetve nem tudják okmánnyal igazolni, hogy kérvényt nyújtottak be az elismerést igazoló érvényesítés iránt a lobogó szerinti állam hatóságaihoz;

| b) | nem tartják be a lobogó szerinti állam által a hajókra előírt biztonságos üzemeltetés személyzeti követelményeit; |
| --- | --- |

b)

nem tartják be a lobogó szerinti állam által a hajókra előírt biztonságos üzemeltetés személyzeti követelményeit;

| c) | nem tartják be a lobogó szerinti államnak az adott hajóra előírt navigációs vagy gépüzemi őrszolgálati rendjét; |
| --- | --- |

c)

nem tartják be a lobogó szerinti államnak az adott hajóra előírt navigációs vagy gépüzemi őrszolgálati rendjét;

| d) | őrszolgálat alatt nincs jelen olyan személy, aki képesítéssel rendelkezik a biztonságos navigáció, biztonsági rádiókommunikáció vagy a tengeri környezetszennyezés megelőzése létfontosságú eszközeinek működtetéséhez; |
| --- | --- |

d)

őrszolgálat alatt nincs jelen olyan személy, aki képesítéssel rendelkezik a biztonságos navigáció, biztonsági rádiókommunikáció vagy a tengeri környezetszennyezés megelőzése létfontosságú eszközeinek működtetéséhez;

| e) | nem tudják igazolni a tengerészek beosztás szerinti kötelességeire vonatkozó szakmai jártasságot a hajó biztonsága és a környezetszennyezés megelőzése tekintetében; |
| --- | --- |

e)

nem tudják igazolni a tengerészek beosztás szerinti kötelességeire vonatkozó szakmai jártasságot a hajó biztonsága és a környezetszennyezés megelőzése tekintetében;

| f) | az út kezdetén az első őrszolgálatra és a következő őrszolgálati váltásokra nem tudnak megfelelő számú, kipihent és szolgálatra egyébként is alkalmas személyeket biztosítani. |
| --- | --- |

f)

az út kezdetén az első őrszolgálatra és a következő őrszolgálati váltásokra nem tudnak megfelelő számú, kipihent és szolgálatra egyébként is alkalmas személyeket biztosítani.

25. cikk

Az irányelvnek való megfelelés rendszeres ellenőrzése

A Bizottság – a Szerződés 226. cikke szerinti hatáskörének sérelme nélkül – az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség segítségével rendszeresen és legalább ötéves időközönként ellenőrzi, hogy a tagállamok megfelelnek-e az ezen irányelv által megállapított minimumkövetelményeknek.

26. cikk

Jelentések

(1)   A Bizottság legkésőbb 2008. december 14-ig értékelő jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, mely az STCW-egyezmény rendelkezéseinek és végrehajtásuknak a részletes elemzésén és értékelésén, és a biztonságnak és a hajószemélyzet képzettségi szintjének az összefüggése tekintetében nyert új felismeréseken alapszik.

(2)   Legkésőbb 2010. október 20-ig a Bizottságnak megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 25. cikkben foglaltak szerint beszerzett információk alapján készített értékelő jelentést.

A jelentésben a Bizottság megvizsgálja a tagállamok ezen irányelvnek való megfelelését, és szükség esetén javaslatokat tesz további intézkedésekre.

27. cikk

Módosítás

(1)   Ezt az irányelvet a Bizottság módosíthatja annak érdekében, hogy az 1. cikk 16.,17., 18., 23. és 24. pontjában említett nemzetközi szabályzatok hatályba lépett módosításait ezen irányelvbe át lehessen vezetni.

Ezt az irányelvet a Bizottság annak érdekében is módosíthatja, hogy ennek az irányelvnek a céljából alkalmazni lehessen a közösségi jogszabályok módosításait.

Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására vonatkozó intézkedéseket a 28. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(2)   Az STCW-egyezmény új megállapodásainak és jegyzőkönyveinek elfogadását követően a Bizottság javaslata alapján a Tanács dönt, figyelembe véve a tagállamok parlamentáris eljárásait, valamint az IMO-n belül az új megállapodások vagy jegyzőkönyvek ratifikálására vonatkozó részletes eljárási szabályokat, egyidejűleg biztosítva ezek egységes és egyidejű alkalmazását a tagállamokban.

(3)   Az 1. cikk 16., 17., 18., 21., 22. és 24. pontjában említett nemzetközi okmányok módosításai a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) létrehozásáról szóló, 2002. november 5-i 2099/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 5. cikke szerint kizárhatók ennek az irányelvnek a hatálya alól.

28. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot a 2099/2002/EK rendelettel létrehozott, a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozások során az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében előírt időszak nyolc hét.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozások során az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (1)–(4) bekezdését, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

29. cikk

Átmeneti rendelkezések

Amennyiben egy tagállam a 12. cikknek megfelelően olyan képesítési bizonyítványt ad ki újra, vagy hosszabbítja meg annak érvényességét, amelyet eredetileg az 1997. február 1-je előtt alkalmazandó rendelkezések szerint bocsátottak ki, a tagállam saját hatáskörben dönthet úgy, hogy az eredeti bizonyítványokban szereplő űrtartalom-korlátozásokat a következők szerint módosítja:

| a) | „200 bruttó regisztertonna” helyett „500 bruttó tonnatartalom”; |
| --- | --- |

a)

„200 bruttó regisztertonna” helyett „500 bruttó tonnatartalom”;

| b) | „1 600 bruttó regisztertonna” helyett „3 000 bruttó tonnatartalom”. |
| --- | --- |

b)

„1 600 bruttó regisztertonna” helyett „3 000 bruttó tonnatartalom”.

30. cikk

Szankciók

A tagállamok szankciórendszert dolgoznak ki az 1., 3., 5., 7., 9–15., 17., 18., 19., 22., 23., 24. és 29. cikk és az I. és II. melléklet szerint elfogadott nemzeti rendelkezések megsértésének eseteire, és megteszik a szankciók végrehajtásának biztosításához szükséges összes intézkedést. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

31. cikk

A Bizottság tájékoztatása

A tagállamok haladéktalanul közlik a Bizottsággal azokat a rendelkezéseiket, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

Ezekről a Bizottság tájékoztatja a többi tagállamot.

32. cikk

Hatályon kívül helyezés

A III. melléklet A. részében felsorolt irányelvekkel módosított 2001/25/EK irányelv hatályát veszti, a III. melléklet B. részében megállapított, az irányelv nemzeti jogba történő átültetésének határidejére előírt tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre való hivatkozásokat erre az irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni, a IV. mellékletben foglalt megfelelési táblázatnak megfelelően.

33. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

34. cikk

Az irányelv címzettjei

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2008. november 19-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

H.-G. PÖTTERING

a Tanács részéről

az elnök

J.-P. JOUYET

---

(1)  HL C 151., 2008.6.17., 35. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2008. június 17-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2008. október 20-i határozata.

2

(3)  HL L 136., 2001.5.18., 17. o.

3

(4)  Lásd a III. melléklet A. részét.

4

(5)  HL L 255., 2005.9.30., 22. o.

5

(6)  HL L 167., 1999.7.2., 33. o.

6

(7)  HL L 208., 2002.8.5., 1. o.

7

(8)  HL L 157., 1995.7.7., 1. o.

8

(9)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

9

(10)  HL L 324., 2002.11.29., 1. o.

10

---

I. MELLÉKLET

AZ STCW-EGYEZMÉNYNEK A 3. CIKKBEN EMLÍTETT KÉPZÉSI KÖVETELMÉNYEI

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

| 1. | Az e mellékletben említett szabályokat az STCW-szabályzat A. részében foglalt kötelező rendelkezések egészítik ki, a VIII. fejezet VIII/2. szabályának kivételével.
  Egy szabály követelményére történő bármilyen hivatkozás egyben az STCW-szabályzat A. része megfelelő szakaszára történő hivatkozást is jelent. |
| --- | --- |

1.

Az e mellékletben említett szabályokat az STCW-szabályzat A. részében foglalt kötelező rendelkezések egészítik ki, a VIII. fejezet VIII/2. szabályának kivételével.

Egy szabály követelményére történő bármilyen hivatkozás egyben az STCW-szabályzat A. része megfelelő szakaszára történő hivatkozást is jelent.

| 2. | A tagállamok biztosítják, hogy a tengerészek az STCW-szabályzat A-II/1., A-III/1., A-IV/2. és A-II/4. szakaszában meghatározott megfelelő nyelvismerettel rendelkezzenek annak érdekében, hogy speciális feladataikat el tudják látni a fogadó tagállam lobogóját viselő hajón. |
| --- | --- |

2.

A tagállamok biztosítják, hogy a tengerészek az STCW-szabályzat A-II/1., A-III/1., A-IV/2. és A-II/4. szakaszában meghatározott megfelelő nyelvismerettel rendelkezzenek annak érdekében, hogy speciális feladataikat el tudják látni a fogadó tagállam lobogóját viselő hajón.

| 3. | Az STCW-szabályzat A. része az STCW-egyezmény rendelkezései értelmében tartalmazza a képességi bizonyítványok kibocsátásáért és újraérvényesítéséért folyamodó jelöltek által igazolandó alkalmassági előírásokat. A VII. fejezet alternatív képesítési rendelkezései és a II., III. és IV. fejezet szakképesítési rendelkezései közötti kapcsolat tisztázására az alkalmassági előírásokban meghatározott képességek esettől függően az alábbi hét feladat szerint csoportosítandók:






  1. | Navigáció; |
| --- | --- | --- |

3.

Az STCW-szabályzat A. része az STCW-egyezmény rendelkezései értelmében tartalmazza a képességi bizonyítványok kibocsátásáért és újraérvényesítéséért folyamodó jelöltek által igazolandó alkalmassági előírásokat. A VII. fejezet alternatív képesítési rendelkezései és a II., III. és IV. fejezet szakképesítési rendelkezései közötti kapcsolat tisztázására az alkalmassági előírásokban meghatározott képességek esettől függően az alábbi hét feladat szerint csoportosítandók:

1.

Navigáció;

| 2. | Árukezelés és rakományelrendezés; |
| --- | --- |

2.

Árukezelés és rakományelrendezés;

| 3. | A hajóüzem irányítása és a hajón tartózkodó személyekről való gondoskodás; |
| --- | --- |

3.

A hajóüzem irányítása és a hajón tartózkodó személyekről való gondoskodás;

| 4. | Hajógépészet; |
| --- | --- |

4.

Hajógépészet;

| 5. | Elektrotechnika, elektronika és vezérléstechnika; |
| --- | --- |

5.

Elektrotechnika, elektronika és vezérléstechnika;

| 6. | Karbantartás és javítás; |
| --- | --- |

6.

Karbantartás és javítás;

| 7. | Rádiótávközlés, |
| --- | --- |

7.

Rádiótávközlés,

a következő felelősségi szinteken:

| 1. | Irányítási szint; |
| --- | --- |

1.

Irányítási szint;

| 2. | Üzemeltetési szint; |
| --- | --- |

2.

Üzemeltetési szint;

| 3. | Támogatási szint. |
| --- | --- |

3.

Támogatási szint.

Az STCW-szabályzat A. része II., III. és IV. fejezetében meghatározott alkalmassági szabványtáblázatok alcímek szerint határozzák meg a feladatokat és a felelősségi szinteket.

II.   FEJEZET

PARANCSNOK ÉS FEDÉLZETI SZEMÉLYZET

II/1. szabály

A navigációs őrszolgálatért felelős tisztek képesítésére előírt kötelező minimumkövetelmények 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajókon

| 1. | Minden, navigációs őrszolgálatért felelős tisztnek 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú tengerjáró hajón megfelelő bizonyítvánnyal kell rendelkeznie. |
| --- | --- |

1.

Minden, navigációs őrszolgálatért felelős tisztnek 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú tengerjáró hajón megfelelő bizonyítvánnyal kell rendelkeznie.

| 2. | Minden, a képesítésre pályázó jelöltnek meg kell felelni a következő feltételeknek:






  2.1. | a 18. életévét betöltötte; |
| --- | --- | --- |

2.

Minden, a képesítésre pályázó jelöltnek meg kell felelni a következő feltételeknek:

2.1.

a 18. életévét betöltötte;

| 2.2. | elismert képzési program részeként végzett, legalább egyéves elismert tengerhajózási szolgálattal rendelkezik, amely magában foglalt az STCW-szabályzat A-II/1. szakasza szerinti követelményeknek megfelelő fedélzeti képzést, elismert képzési naplóval dokumentálva, vagy egyéb esetben legalább három év elismert tengerhajózási szolgálattal rendelkezik; |
| --- | --- |

2.2.

elismert képzési program részeként végzett, legalább egyéves elismert tengerhajózási szolgálattal rendelkezik, amely magában foglalt az STCW-szabályzat A-II/1. szakasza szerinti követelményeknek megfelelő fedélzeti képzést, elismert képzési naplóval dokumentálva, vagy egyéb esetben legalább három év elismert tengerhajózási szolgálattal rendelkezik;

| 2.3. | az előírt tengerhajózási szolgálat során legalább hat hónapig teljesített navigációs őrszolgálatot a hídon a parancsnok vagy egy képzett tiszt felügyelete alatt; |
| --- | --- |

2.3.

az előírt tengerhajózási szolgálat során legalább hat hónapig teljesített navigációs őrszolgálatot a hídon a parancsnok vagy egy képzett tiszt felügyelete alatt;

| 2.4. | megfelel a IV. fejezetben foglalt, az előírt rádiós szolgálatra vonatkozó szabályok követelményeinek a Rádiószabályzattal összhangban; |
| --- | --- |

2.4.

megfelel a IV. fejezetben foglalt, az előírt rádiós szolgálatra vonatkozó szabályok követelményeinek a Rádiószabályzattal összhangban;

| 2.5. | elismert oktatásban és képzésben részesült, és megfelel az STCW-szabályzat A-II/1. szakaszában előírt alkalmassági követelményeknek. |
| --- | --- |

2.5.

elismert oktatásban és képzésben részesült, és megfelel az STCW-szabályzat A-II/1. szakaszában előírt alkalmassági követelményeknek.

II/2. szabály

A parancsnokok és az elsőtisztek képesítésére vonatkozó kötelező minimumkövetelmények 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajókon

3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón szolgáló parancsnok és elsőtiszt

| 1. | A 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú tengerjáró hajón szolgáló minden parancsnok és elsőtiszt megfelelő bizonyítvánnyal rendelkezik. |
| --- | --- |

1.

A 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú tengerjáró hajón szolgáló minden parancsnok és elsőtiszt megfelelő bizonyítvánnyal rendelkezik.

| 2. | Minden, a képesítésre pályázó jelöltnek meg kell felelnie a következő feltételeknek:






  2.1. | a navigációs őrszolgálatért felelős tiszti képzés megszerzéséhez megfelel az 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón végzett navigációs őrszolgálatért felelős tiszti képesítés követelményeinek, és e minőségében rendelkezik elismert tengerhajózási szolgálattal:






  2.1.1. | elsőtiszti képesítéshez legalább 12 hónap; és |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Minden, a képesítésre pályázó jelöltnek meg kell felelnie a következő feltételeknek:

2.1.

a navigációs őrszolgálatért felelős tiszti képzés megszerzéséhez megfelel az 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón végzett navigációs őrszolgálatért felelős tiszti képesítés követelményeinek, és e minőségében rendelkezik elismert tengerhajózási szolgálattal:

2.1.1.

elsőtiszti képesítéshez legalább 12 hónap; és

| 2.1.2. | parancsnoki képesítéshez legalább 36 hónap; ez az időszak azonban legfeljebb 24 hónapra lerövidíthető, ha ebből legalább 12 hónap tengerhajózási szolgálatot elsőtisztként látott el; |
| --- | --- |

2.1.2.

parancsnoki képesítéshez legalább 36 hónap; ez az időszak azonban legfeljebb 24 hónapra lerövidíthető, ha ebből legalább 12 hónap tengerhajózási szolgálatot elsőtisztként látott el;

| 2.2. | elismert oktatásban és képzésben részesült, és megfelel az STCW-szabályzat A-II/2. szakaszában a 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón szolgáló parancsnokokra és elsőtisztekre vonatkozó alkalmassági követelményeknek. |
| --- | --- |

2.2.

elismert oktatásban és képzésben részesült, és megfelel az STCW-szabályzat A-II/2. szakaszában a 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón szolgáló parancsnokokra és elsőtisztekre vonatkozó alkalmassági követelményeknek.

500 és 3 000 közötti bruttó tonnatartalmú hajón szolgáló parancsnok és elsőtiszt

| 3. | Az 500 és 3 000 közötti bruttó tonnatartalmú tengerjáró hajókon szolgáló minden parancsnoknak és elsőtisztnek megfelelő bizonyítvánnyal kell rendelkeznie. |
| --- | --- |

3.

Az 500 és 3 000 közötti bruttó tonnatartalmú tengerjáró hajókon szolgáló minden parancsnoknak és elsőtisztnek megfelelő bizonyítvánnyal kell rendelkeznie.

| 4. | Minden, a képesítésre pályázó jelöltnek meg kell felelnie a következő feltételeknek:






  4.1. | elsőtiszti képesítés megszerzéséhez megfelel az 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajókon a navigációs őrszolgálatért felelős tisztre előírt követelményeknek; |
| --- | --- | --- |

4.

Minden, a képesítésre pályázó jelöltnek meg kell felelnie a következő feltételeknek:

4.1.

elsőtiszti képesítés megszerzéséhez megfelel az 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajókon a navigációs őrszolgálatért felelős tisztre előírt követelményeknek;

| 4.2. | parancsnoki képesítés megszerzéséhez megfelel az 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajókon navigációs őrszolgálatért felelős tisztre előírt követelményeknek, és ebben a minőségben legalább 36 hónapos elismert tengerhajózási szolgálattal rendelkezik; ez az időtartam azonban legfeljebb 24 hónapra lerövidíthető, ha ebből legalább 12 hónapot elsőtiszti beosztásban szolgált; |
| --- | --- |

4.2.

parancsnoki képesítés megszerzéséhez megfelel az 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajókon navigációs őrszolgálatért felelős tisztre előírt követelményeknek, és ebben a minőségben legalább 36 hónapos elismert tengerhajózási szolgálattal rendelkezik; ez az időtartam azonban legfeljebb 24 hónapra lerövidíthető, ha ebből legalább 12 hónapot elsőtiszti beosztásban szolgált;

| 4.3. | elismert oktatásban és képzésben részesült, és megfelel az STCW-szabályzat A-II/2. szakaszában az 500 és 3 000 közötti bruttó tonnatartalmú hajókon szolgáló parancsnokok és elsőtisztekre vonatkozó alkalmassági követelményeknek. |
| --- | --- |

4.3.

elismert oktatásban és képzésben részesült, és megfelel az STCW-szabályzat A-II/2. szakaszában az 500 és 3 000 közötti bruttó tonnatartalmú hajókon szolgáló parancsnokok és elsőtisztekre vonatkozó alkalmassági követelményeknek.

II/3. szabály

A navigációs őrszolgálatért felelős tisztekre és parancsnokokra vonatkozó kötelező minimumkövetelmények az 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajókon

Nem part menti hajózásban részt vevő hajók

| 1. | Minden 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb, nem part menti utakon közlekedő tengerjáró hajón szolgáló, navigációs őrszolgálatért felelős tisztnek 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajóra vonatkozó megfelelő bizonyítvánnyal kell rendelkeznie. |
| --- | --- |

1.

Minden 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb, nem part menti utakon közlekedő tengerjáró hajón szolgáló, navigációs őrszolgálatért felelős tisztnek 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajóra vonatkozó megfelelő bizonyítvánnyal kell rendelkeznie.

| 2. | Minden 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb, nem part menti utakon közlekedő tengerjáró hajón szolgáló parancsnoknak 500 és 3 000 közötti bruttó tonnatartalmú hajóra vonatkozó megfelelő bizonyítvánnyal kell rendelkeznie. |
| --- | --- |

2.

Minden 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb, nem part menti utakon közlekedő tengerjáró hajón szolgáló parancsnoknak 500 és 3 000 közötti bruttó tonnatartalmú hajóra vonatkozó megfelelő bizonyítvánnyal kell rendelkeznie.

Part menti hajózásban részt vevő hajók

Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt

| 3. | Minden, part menti utakon közlekedő, 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb tengerjáró hajón szolgáló, navigációs őrszolgálatért felelős tiszt megfelelő bizonyítvánnyal rendelkezik. |
| --- | --- |

3.

Minden, part menti utakon közlekedő, 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb tengerjáró hajón szolgáló, navigációs őrszolgálatért felelős tiszt megfelelő bizonyítvánnyal rendelkezik.

| 4. | A part menti utakon közlekedő, 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb tengerjáró hajón navigációs őrszolgálatért felelős tiszti képesítésre pályázó jelöltnek meg kell felelnie a következőknek:






  4.1. | 18. életévét betöltötte; |
| --- | --- | --- |

4.

A part menti utakon közlekedő, 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb tengerjáró hajón navigációs őrszolgálatért felelős tiszti képesítésre pályázó jelöltnek meg kell felelnie a következőknek:

4.1.

18. életévét betöltötte;

| 4.2. | elvégezte a következőket:






  4.2.1. | speciális képzést, beleértve az Igazgatás által előírt megfelelő időtartamú tengerhajózási szolgálatot; vagy |
| --- | --- | --- |

4.2.

elvégezte a következőket:

4.2.1.

speciális képzést, beleértve az Igazgatás által előírt megfelelő időtartamú tengerhajózási szolgálatot; vagy

| 4.2.2. | legalább hároméves elismert fedélzeti tengerhajózási szolgálatot teljesített; |
| --- | --- |

4.2.2.

legalább hároméves elismert fedélzeti tengerhajózási szolgálatot teljesített;

| 4.3. | megfelel a IV. fejezet szabályai követelményeinek, ahol alkalmazható, az előírt rádiós szolgálat ellátásában a Rádiószabályzattal összhangban; |
| --- | --- |

4.3.

megfelel a IV. fejezet szabályai követelményeinek, ahol alkalmazható, az előírt rádiós szolgálat ellátásában a Rádiószabályzattal összhangban;

| 4.4. | elismert oktatásban és képzésben részesült, és megfelel az STCW-szabályzat A-II/3. szakaszában a part menti utakon közlekedő, 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajókon szolgáló, navigációs őrszolgálatért felelős tisztekre vonatkozó alkalmassági követelményeknek. |
| --- | --- |

4.4.

elismert oktatásban és képzésben részesült, és megfelel az STCW-szabályzat A-II/3. szakaszában a part menti utakon közlekedő, 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajókon szolgáló, navigációs őrszolgálatért felelős tisztekre vonatkozó alkalmassági követelményeknek.

Parancsnok

| 5. | A part menti utakon közlekedő, 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb tengerjáró hajón szolgáló minden parancsnok megfelelő bizonyítvánnyal rendelkezik. |
| --- | --- |

5.

A part menti utakon közlekedő, 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb tengerjáró hajón szolgáló minden parancsnok megfelelő bizonyítvánnyal rendelkezik.

| 6. | A part menti utakon közlekedő, 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb tengerjáró hajón szolgáló parancsnoki képesítésre pályázó személynek meg kell felelnie a következőknek:






  6.1. | 20. életévét betöltötte; |
| --- | --- | --- |

6.

A part menti utakon közlekedő, 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb tengerjáró hajón szolgáló parancsnoki képesítésre pályázó személynek meg kell felelnie a következőknek:

6.1.

20. életévét betöltötte;

| 6.2. | navigációs őrszolgálatért felelős tiszti minőségben legalább 12 hónap elismert tengerhajózási szolgálattal rendelkezik; |
| --- | --- |

6.2.

navigációs őrszolgálatért felelős tiszti minőségben legalább 12 hónap elismert tengerhajózási szolgálattal rendelkezik;

| 6.3. | elismert oktatásban és képzésben részesült és megfelel az STCW-szabályzat A-II/3. szakaszában meghatározott, a part menti utakon közlekedő, 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón szolgáló parancsnokokra vonatkozó alkalmassági követelményeknek. |
| --- | --- |

6.3.

elismert oktatásban és képzésben részesült és megfelel az STCW-szabályzat A-II/3. szakaszában meghatározott, a part menti utakon közlekedő, 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón szolgáló parancsnokokra vonatkozó alkalmassági követelményeknek.

| 7. | Felmentések
  Amennyiben az Igazgatás úgy ítéli meg, hogy a hajó mérete és útjának feltételei miatt e szabály és az STCW-szabályzat A-II/3. szakasza teljes körű előírásainak alkalmazása ésszerűtlen vagy célszerűtlen, az ilyen hajókon vagy hajóosztályban szolgáló parancsnokot és a navigációs őrszolgálatért felelős tisztet felmentheti egyes követelmények alól, szem előtt tartva az ugyanazokon a vizeken esetlegesen közlekedő összes hajó biztonságát. |
| --- | --- |

7.

Felmentések

Amennyiben az Igazgatás úgy ítéli meg, hogy a hajó mérete és útjának feltételei miatt e szabály és az STCW-szabályzat A-II/3. szakasza teljes körű előírásainak alkalmazása ésszerűtlen vagy célszerűtlen, az ilyen hajókon vagy hajóosztályban szolgáló parancsnokot és a navigációs őrszolgálatért felelős tisztet felmentheti egyes követelmények alól, szem előtt tartva az ugyanazokon a vizeken esetlegesen közlekedő összes hajó biztonságát.

II/4. szabály

A navigációs őrszolgálatot ellátó személyzeti állományú tengerészek képesítésére vonatkozó kötelező minimumkövetelmények

| 1. | Az 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú tengerjáró hajón navigációs őrszolgálatot ellátó minden személyzeti állományú tengerész, kivéve a képzésben részt vevő tengerészeket és azokat, akik az őrszolgálatban szaktudást nem igénylő feladatokat látnak el, kötelességeik teljesítéséhez megfelelő bizonyítvánnyal rendelkeznek. |
| --- | --- |

1.

Az 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú tengerjáró hajón navigációs őrszolgálatot ellátó minden személyzeti állományú tengerész, kivéve a képzésben részt vevő tengerészeket és azokat, akik az őrszolgálatban szaktudást nem igénylő feladatokat látnak el, kötelességeik teljesítéséhez megfelelő bizonyítvánnyal rendelkeznek.

| 2. | Minden, a képesítésre pályázó jelöltnek meg kell felelnie a következőknek:






  2.1. | 16. életévét betöltötte; |
| --- | --- | --- |

2.

Minden, a képesítésre pályázó jelöltnek meg kell felelnie a következőknek:

2.1.

16. életévét betöltötte;

| 2.2. | elvégezte a következőket:






  2.2.1. | elismert tengerhajózási szolgálatot teljesített, amely legalább hat hónapos képzést és gyakorlatot foglalt magában; vagy |
| --- | --- | --- |

2.2.

elvégezte a következőket:

2.2.1.

elismert tengerhajózási szolgálatot teljesített, amely legalább hat hónapos képzést és gyakorlatot foglalt magában; vagy

| 2.2.2. | speciális, akár szárazföldi, akár fedélzeti képzésben részesült, amely legalább két hónapos elismert tengerhajózási szolgálati időtartamot is magában foglalt; |
| --- | --- |

2.2.2.

speciális, akár szárazföldi, akár fedélzeti képzésben részesült, amely legalább két hónapos elismert tengerhajózási szolgálati időtartamot is magában foglalt;

| 2.3. | megfelel az STCW-szabályzat A-II/4. szakaszában meghatározott alkalmassági követelményeknek. |
| --- | --- |

2.3.

megfelel az STCW-szabályzat A-II/4. szakaszában meghatározott alkalmassági követelményeknek.

| 3. | A 2.2.1. és 2.2.2. pontban előírt tengerhajózási szolgálat, képzés és gyakorlati tapasztalat navigációs őrszolgálati feladatokhoz kapcsolódik, és magában foglalja a szolgálat ellátását a parancsnok, az őrszolgálatért felelős tiszt vagy egy képzett személyzeti állományú tengerész közvetlen felügyelete alatt. |
| --- | --- |

3.

A 2.2.1. és 2.2.2. pontban előírt tengerhajózási szolgálat, képzés és gyakorlati tapasztalat navigációs őrszolgálati feladatokhoz kapcsolódik, és magában foglalja a szolgálat ellátását a parancsnok, az őrszolgálatért felelős tiszt vagy egy képzett személyzeti állományú tengerész közvetlen felügyelete alatt.

| 4. | Egy tagállam akkor állapíthatja meg, hogy a tengerészek megfelelnek e szabály előírásainak, ha azok az STCW-egyezménynek az adott tagállamra nézve történt hatálybalépését megelőző öt évben legalább egy évig szolgáltak a jelzett minőségben a fedélzeti személyzet tagjaként. |
| --- | --- |

4.

Egy tagállam akkor állapíthatja meg, hogy a tengerészek megfelelnek e szabály előírásainak, ha azok az STCW-egyezménynek az adott tagállamra nézve történt hatálybalépését megelőző öt évben legalább egy évig szolgáltak a jelzett minőségben a fedélzeti személyzet tagjaként.

III.   FEJEZET

GÉPÜZEMI SZOLGÁLAT

III/1. szabály

A személyzettel üzemeltetett géptérben a gépüzemi őrszolgálatért felelős tisztek vagy az időszakosan személyzet nélkül üzemeltetett géptérben ügyeletre kijelölt géptisztek képesítésére vonatkozó kötelező minimumkövetelmények

| 1. | A 750 kW vagy nagyobb főgép-teljesítményű tengerjáró hajón személyzettel üzemeltetett géptérben a gépüzemi őrszolgálatért felelős minden tiszt vagy időszakosan személyzet nélkül üzemeltetett gépházban kijelölt ügyeletes géptiszt megfelelő bizonyítvánnyal rendelkezik. |
| --- | --- |

1.

A 750 kW vagy nagyobb főgép-teljesítményű tengerjáró hajón személyzettel üzemeltetett géptérben a gépüzemi őrszolgálatért felelős minden tiszt vagy időszakosan személyzet nélkül üzemeltetett gépházban kijelölt ügyeletes géptiszt megfelelő bizonyítvánnyal rendelkezik.

| 2. | Minden, a képzésre pályázó jelöltnek meg kell felelnie a következő feltételeknek:






  2.1. | 18. életévét betöltötte; |
| --- | --- | --- |

2.

Minden, a képzésre pályázó jelöltnek meg kell felelnie a következő feltételeknek:

2.1.

18. életévét betöltötte;

| 2.2. | legalább hat hónap tengerhajózási szolgálatot teljesített gépüzemi ágazatban az STCW-szabályzat A-III/1. szakaszával összhangban; |
| --- | --- |

2.2.

legalább hat hónap tengerhajózási szolgálatot teljesített gépüzemi ágazatban az STCW-szabályzat A-III/1. szakaszával összhangban;

| 2.3. | legalább 30 hónapos elismert oktatásban és képzésben részesült, amely elismert képzési naplóban dokumentált, hajón történt képzést foglalt magában, és megfelel az STCW-szabályzat A-III/1. szakaszában a vonatkozó alkalmassági követelményeknek. |
| --- | --- |

2.3.

legalább 30 hónapos elismert oktatásban és képzésben részesült, amely elismert képzési naplóban dokumentált, hajón történt képzést foglalt magában, és megfelel az STCW-szabályzat A-III/1. szakaszában a vonatkozó alkalmassági követelményeknek.

III/2. szabály

A 3 000 kW vagy nagyobb főgép-teljesítményű hajón szolgáló gépüzemvezetők és másodgéptisztek képesítésére vonatkozó kötelező minimumkövetelmények

| 1. | A 3 000 kW vagy nagyobb főgép-teljesítményű tengerjáró hajón szolgáló minden gépüzemvezető és másodgéptiszt megfelelő bizonyítvánnyal rendelkezik. |
| --- | --- |

1.

A 3 000 kW vagy nagyobb főgép-teljesítményű tengerjáró hajón szolgáló minden gépüzemvezető és másodgéptiszt megfelelő bizonyítvánnyal rendelkezik.

| 2. | Minden, a képzésre pályázó jelöltnek meg kell felelnie a következő feltételeknek:






  2.1. | megfelel a gépüzemi őrszolgálatért felelős tiszttel szembeni képesítési követelményeknek, és:






  2.1.1. | a másodgéptiszti képesítéshez legalább 12 hónap elismert tengerhajózási szolgálattal rendelkezik géptisztgyakornokként vagy géptisztként, és |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Minden, a képzésre pályázó jelöltnek meg kell felelnie a következő feltételeknek:

2.1.

megfelel a gépüzemi őrszolgálatért felelős tiszttel szembeni képesítési követelményeknek, és:

2.1.1.

a másodgéptiszti képesítéshez legalább 12 hónap elismert tengerhajózási szolgálattal rendelkezik géptisztgyakornokként vagy géptisztként, és

| 2.1.2. | gépüzem-vezetői képesítéshez legalább 36 hónap elismert tengerhajózási szolgálattal rendelkezik, amelyből legalább 12 hónapot géptisztként szolgált felelős beosztásban, másodgéptiszti szolgálatra vonatkozó képesítéssel; |
| --- | --- |

2.1.2.

gépüzem-vezetői képesítéshez legalább 36 hónap elismert tengerhajózási szolgálattal rendelkezik, amelyből legalább 12 hónapot géptisztként szolgált felelős beosztásban, másodgéptiszti szolgálatra vonatkozó képesítéssel;

| 2.2. | elismert oktatásban és képzésben részesült, és megfelel az STCW-szabályzat A-III/2. szakaszában meghatározott alkalmassági követelményeknek. |
| --- | --- |

2.2.

elismert oktatásban és képzésben részesült, és megfelel az STCW-szabályzat A-III/2. szakaszában meghatározott alkalmassági követelményeknek.

III/3. szabály

A 750 kW és 3 000 kW közötti főgép-teljesítményű hajókon szolgáló gépüzemvezetők és másodgéptisztek képesítésére vonatkozó kötelező minimumkövetelmények

| 1. | A 750 és 3 000 kW közötti főgép-teljesítményű tengerjáró hajókon szolgáló minden gépüzemvezető és másodgéptiszt megfelelő bizonyítvánnyal rendelkezik. |
| --- | --- |

1.

A 750 és 3 000 kW közötti főgép-teljesítményű tengerjáró hajókon szolgáló minden gépüzemvezető és másodgéptiszt megfelelő bizonyítvánnyal rendelkezik.

| 2. | Minden képesítésre pályázó jelöltnek meg kell felelnie a következő feltételeknek:






  2.1. | megfelel a gépüzemi őrszolgálatért felelős tisztre előírt képesítési követelményeknek, és:






  2.1.1. | másodgéptiszti képesítéshez legalább 12 hónap elismert tengerhajózási szolgálattal rendelkezik géptisztgyakornokként vagy géptisztként; és |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Minden képesítésre pályázó jelöltnek meg kell felelnie a következő feltételeknek:

2.1.

megfelel a gépüzemi őrszolgálatért felelős tisztre előírt képesítési követelményeknek, és:

2.1.1.

másodgéptiszti képesítéshez legalább 12 hónap elismert tengerhajózási szolgálattal rendelkezik géptisztgyakornokként vagy géptisztként; és

| 2.1.2. | gépüzem-vezetői képesítéshez legalább 24 hónap elismert tengerhajózási szolgálattal rendelkezik, amelyből legalább 12 hónapot géptisztként szolgált felelős beosztásban másodgéptiszti szolgálatra vonatkozó képesítéssel; |
| --- | --- |

2.1.2.

gépüzem-vezetői képesítéshez legalább 24 hónap elismert tengerhajózási szolgálattal rendelkezik, amelyből legalább 12 hónapot géptisztként szolgált felelős beosztásban másodgéptiszti szolgálatra vonatkozó képesítéssel;

| 2.2. | elismert oktatásban és képzésben részesült, és megfelel az STCW-szabályzat A-III/3. szakaszában előírt alkalmassági követelményeknek. |
| --- | --- |

2.2.

elismert oktatásban és képzésben részesült, és megfelel az STCW-szabályzat A-III/3. szakaszában előírt alkalmassági követelményeknek.

| 3. | Minden géptiszt, aki másodgéptiszti képesítéssel rendelkezik a 3 000 kW vagy nagyobb főgép-teljesítményű hajókon, gépüzemvezetőként szolgálhat a 3 000 kW-nál kisebb főgép-teljesítményű hajókon, feltéve hogy legalább 12 hónap elismert tengerhajózási szolgálatot teljesített géptiszti minőségben, felelős beosztásban, és a bizonyítványuk ilyen célra érvényesített. |
| --- | --- |

3.

Minden géptiszt, aki másodgéptiszti képesítéssel rendelkezik a 3 000 kW vagy nagyobb főgép-teljesítményű hajókon, gépüzemvezetőként szolgálhat a 3 000 kW-nál kisebb főgép-teljesítményű hajókon, feltéve hogy legalább 12 hónap elismert tengerhajózási szolgálatot teljesített géptiszti minőségben, felelős beosztásban, és a bizonyítványuk ilyen célra érvényesített.

III/4. szabály

A személyzettel ellátott géptérben őrszolgálat részét képező vagy az időszakosan személyzet nélküli géptérben kijelölt ügyeletet teljesítő személyzeti állományú gépészek képesítésére vonatkozó kötelező minimumkövetelmények

| 1. | A 750 kW vagy nagyobb főgép-teljesítményű tengerjáró hajókon gépüzemi őrszolgálatot teljesítő vagy időszakosan személyzet nélküli géptérben ügyeletet ellátó minden személyzeti állományú gépésznek, kivéve a képzésben részt vevő ilyen gépészeket és azokat, akik szaktudást nem igénylő feladatot végeznek, a szolgálat ellátásához megfelelő képesítéssel kell rendelkeznie. |
| --- | --- |

1.

A 750 kW vagy nagyobb főgép-teljesítményű tengerjáró hajókon gépüzemi őrszolgálatot teljesítő vagy időszakosan személyzet nélküli géptérben ügyeletet ellátó minden személyzeti állományú gépésznek, kivéve a képzésben részt vevő ilyen gépészeket és azokat, akik szaktudást nem igénylő feladatot végeznek, a szolgálat ellátásához megfelelő képesítéssel kell rendelkeznie.

| 2. | Minden, a képesítésre pályázó jelöltnek meg kell felelnie a következő feltételeknek:






  2.1. | 16. életévét betöltötte; |
| --- | --- | --- |

2.

Minden, a képesítésre pályázó jelöltnek meg kell felelnie a következő feltételeknek:

2.1.

16. életévét betöltötte;

| 2.2. | elvégezte az alábbiakat:






  2.2.1. | olyan elismert tengerhajózási szolgálatot teljesített, amely legalább hat hónapos képzést és gyakorlati tapasztalatot foglal magában; vagy |
| --- | --- | --- |

2.2.

elvégezte az alábbiakat:

2.2.1.

olyan elismert tengerhajózási szolgálatot teljesített, amely legalább hat hónapos képzést és gyakorlati tapasztalatot foglal magában; vagy

| 2.2.2. | speciális, akár szárazföldi, akár hajón történő képzésben részesült, amely legalább két hónapos elismert tengerhajózási szolgálati időt foglal magában; |
| --- | --- |

2.2.2.

speciális, akár szárazföldi, akár hajón történő képzésben részesült, amely legalább két hónapos elismert tengerhajózási szolgálati időt foglal magában;

| 2.3. | megfelel az STCW-szabályzat A-III/4. szakaszában előírt alkalmassági követelményeknek. |
| --- | --- |

2.3.

megfelel az STCW-szabályzat A-III/4. szakaszában előírt alkalmassági követelményeknek.

| 3. | A 2.2.1. és 2.2.2. pontban előírt tengerhajózási szolgálat, képzés és gyakorlati tapasztalat gépházi őrszolgálati feladatokhoz kapcsolódik, és magában foglalja a feladat ellátását szakképzett géptiszt vagy szakképzett gépész közvetlen felügyelete alatt. |
| --- | --- |

3.

A 2.2.1. és 2.2.2. pontban előírt tengerhajózási szolgálat, képzés és gyakorlati tapasztalat gépházi őrszolgálati feladatokhoz kapcsolódik, és magában foglalja a feladat ellátását szakképzett géptiszt vagy szakképzett gépész közvetlen felügyelete alatt.

| 4. | Egy tagállam akkor állapíthatja meg, hogy a tengerészek megfelelnek e szabály előírásainak, ha azok az STCW-egyezménynek az adott tagállamra nézve történt hatálybalépését megelőző öt évben legalább egy évig szolgáltak gépüzemben a jelzett minőségben. |
| --- | --- |

4.

Egy tagállam akkor állapíthatja meg, hogy a tengerészek megfelelnek e szabály előírásainak, ha azok az STCW-egyezménynek az adott tagállamra nézve történt hatálybalépését megelőző öt évben legalább egy évig szolgáltak gépüzemben a jelzett minőségben.

IV.   FEJEZET

RÁDIÓKOMMUNIKÁCIÓ ÉS RÁDIÓS SZEMÉLYZET

Értelmező megjegyzés

A rádiós őrszolgálatra vonatkozó kötelező rendelkezéseket a Rádiószabályzat és a módosított SOLAS 74 rögzíti. A rádióberendezések karbantartásra vonatkozó rendelkezéseket a módosított SOLAS 74, valamint a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet által elfogadott iránymutatások tartalmazzák.

IV/1. szabály

Alkalmazás

| 1. | A 2. pont előírásainak kivételével e fejezet rendelkezései arra a rádiós személyzetre vonatkoznak, amely a módosított SOLAS 74-gyel összhangban az általános tengeri vészjel- és biztonsági rendszerben (GMDSS) részt vevő hajókon teljesít szolgálatot. |
| --- | --- |

1.

A 2. pont előírásainak kivételével e fejezet rendelkezései arra a rádiós személyzetre vonatkoznak, amely a módosított SOLAS 74-gyel összhangban az általános tengeri vészjel- és biztonsági rendszerben (GMDSS) részt vevő hajókon teljesít szolgálatot.

| 2. | Az olyan hajókon szolgáló rádiós személyzetnek, amely a SOLAS 74 IV. fejezetében foglalt, a GMDSS-re vonatkozó rendelkezéseknek nem köteles megfelelni, nem kell e fejezet rendelkezéseinek eleget tennie. Az e hajókon szolgáló rádiós személyzet azonban köteles megfelelni a Rádiószabályzatnak. Az Igazgatás biztosítja, hogy a Rádiószabályzatban az érintett rádiós személyzetre előírt megfelelő bizonyítványokat kiadják vagy elismerjék. |
| --- | --- |

2.

Az olyan hajókon szolgáló rádiós személyzetnek, amely a SOLAS 74 IV. fejezetében foglalt, a GMDSS-re vonatkozó rendelkezéseknek nem köteles megfelelni, nem kell e fejezet rendelkezéseinek eleget tennie. Az e hajókon szolgáló rádiós személyzet azonban köteles megfelelni a Rádiószabályzatnak. Az Igazgatás biztosítja, hogy a Rádiószabályzatban az érintett rádiós személyzetre előírt megfelelő bizonyítványokat kiadják vagy elismerjék.

IV/2. szabály

A GMDSS rádiókezelő személyzet képesítésére vonatkozó kötelező minimumkövetelmények

| 1. | A rádiószolgálat ellátásáért felelős vagy azt ellátó, a GMDSS-ben részt vevő hajón szolgáló minden egyes személy megfelelő bizonyítvánnyal rendelkezik a GMDSS tekintetében, amelyet az Igazgatás bocsát ki vagy ismer el a Rádiószabályzat rendelkezései szerint. |
| --- | --- |

1.

A rádiószolgálat ellátásáért felelős vagy azt ellátó, a GMDSS-ben részt vevő hajón szolgáló minden egyes személy megfelelő bizonyítvánnyal rendelkezik a GMDSS tekintetében, amelyet az Igazgatás bocsát ki vagy ismer el a Rádiószabályzat rendelkezései szerint.

| 2. | Ezen túlmenően, minden jelöltnek, aki a módosított SOLAS 74 értelmében rádióberendezés használatára kötelezett hajón teljesítendő szolgálathoz e rendeletben előírt képesítésre pályázik, meg kell felelnie az alábbiaknak:






  2.1. | 18. életévét betöltötte; és |
| --- | --- | --- |

2.

Ezen túlmenően, minden jelöltnek, aki a módosított SOLAS 74 értelmében rádióberendezés használatára kötelezett hajón teljesítendő szolgálathoz e rendeletben előírt képesítésre pályázik, meg kell felelnie az alábbiaknak:

2.1.

18. életévét betöltötte; és

| 2.2. | elismert oktatásban és képzésben részesült, és megfelel az STCW-szabályzat A-IV/2. szakaszában előírt alkalmassági követelményeknek. |
| --- | --- |

2.2.

elismert oktatásban és képzésben részesült, és megfelel az STCW-szabályzat A-IV/2. szakaszában előírt alkalmassági követelményeknek.

V.   FEJEZET

KÜLÖNLEGES KÉPZÉSI KÖVETELMÉNYEK BIZONYOS HAJÓTÍPUSOKON SZOLGÁLÓ SZEMÉLYZET SZÁMÁRA

V/1. szabály

A tartályhajókon szolgáló parancsnokok, tisztek és matrózok képzésére és képesítésére vonatkozó kötelező minimumkövetelmények

| 1. | A tartályhajókon a rakománnyal vagy a rakománykezelő berendezésekkel kapcsolatos szolgálatra vagy feladatokra kijelölt tisztek és tengerészek a VI/1. szabályban előírt képzésen felül kötelesek elismert szárazföldi tűzoltási tanfolyamot végezni, és az alábbiakat teljesíteni:






  1.1. | legalább három hónap tartályhajón teljesített elismert tengerhajózási szolgálatot a biztonságos üzemeltetési gyakorlat megfelelő szintű elsajátítása érdekében; vagy |
| --- | --- | --- |

1.

A tartályhajókon a rakománnyal vagy a rakománykezelő berendezésekkel kapcsolatos szolgálatra vagy feladatokra kijelölt tisztek és tengerészek a VI/1. szabályban előírt képzésen felül kötelesek elismert szárazföldi tűzoltási tanfolyamot végezni, és az alábbiakat teljesíteni:

1.1.

legalább három hónap tartályhajón teljesített elismert tengerhajózási szolgálatot a biztonságos üzemeltetési gyakorlat megfelelő szintű elsajátítása érdekében; vagy

| 1.2. | elismert tartályhajó-ismereti tanfolyamot, amely legalább az STCW-szabályzat A-V/1. szakaszában a tanfolyamra előírt tanterv anyagát tartalmazza.
  Az Igazgatás azonban az 1.1. pontban előírtnál rövidebb tengerhajózási szolgálati időt is elfogadhat, amennyiben: |
| --- | --- |

1.2.

elismert tartályhajó-ismereti tanfolyamot, amely legalább az STCW-szabályzat A-V/1. szakaszában a tanfolyamra előírt tanterv anyagát tartalmazza.

Az Igazgatás azonban az 1.1. pontban előírtnál rövidebb tengerhajózási szolgálati időt is elfogadhat, amennyiben:

| 1.3. | az elegendőnek ítélt, elfogadott időtartam egy hónapnál nem kevesebb; |
| --- | --- |

1.3.

az elegendőnek ítélt, elfogadott időtartam egy hónapnál nem kevesebb;

| 1.4. | a tartályhajó 3 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb; |
| --- | --- |

1.4.

a tartályhajó 3 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb;

| 1.5. | az időszak alatt a tartályhajó által megtett egyes utak időtartama nem haladja meg a 72 órát; |
| --- | --- |

1.5.

az időszak alatt a tartályhajó által megtett egyes utak időtartama nem haladja meg a 72 órát;

| 1.6. | a tartályhajó üzemi jellemzői és az időszak alatt teljesített utak, rakodási és kirakási műveletek lehetővé teszik szaktudás és gyakorlati tapasztalat megszerzését. |
| --- | --- |

1.6.

a tartályhajó üzemi jellemzői és az időszak alatt teljesített utak, rakodási és kirakási műveletek lehetővé teszik szaktudás és gyakorlati tapasztalat megszerzését.

| 2. | A parancsnokok, gépüzemvezetők, elsőtisztek, másodgéptisztek és mindazok a személyek, akik közvetlenül felelősek a be- és kirakodásért és az út közbeni rakománykezelésért, az 1.1. vagy 1.2. pont követelményeinek teljesítésén túl rendelkeznek az alábbiakkal:






  2.1. | olyan gyakorlati tapasztalattal, amely megfelel azon a tartályhajótípuson végzett feladataiknak, amelyen szolgálnak; és |
| --- | --- | --- |

2.

A parancsnokok, gépüzemvezetők, elsőtisztek, másodgéptisztek és mindazok a személyek, akik közvetlenül felelősek a be- és kirakodásért és az út közbeni rakománykezelésért, az 1.1. vagy 1.2. pont követelményeinek teljesítésén túl rendelkeznek az alábbiakkal:

2.1.

olyan gyakorlati tapasztalattal, amely megfelel azon a tartályhajótípuson végzett feladataiknak, amelyen szolgálnak; és

| 2.2. | elismert különleges képzési programot végeztek, amely kiterjed legalább azokra az STCW-szabályzat A-V/1. szakaszában meghatározott területekre, amelyek megfelelnek azon az olajszállító tartályhajón, vegyianyag-szállító tartályhajón vagy cseppfolyósított gázt szállító tartályhajón ellátandó feladataiknak, amelyen szolgálnak. |
| --- | --- |

2.2.

elismert különleges képzési programot végeztek, amely kiterjed legalább azokra az STCW-szabályzat A-V/1. szakaszában meghatározott területekre, amelyek megfelelnek azon az olajszállító tartályhajón, vegyianyag-szállító tartályhajón vagy cseppfolyósított gázt szállító tartályhajón ellátandó feladataiknak, amelyen szolgálnak.

| 3. | Az STCW-egyezménynek egy tagállam tekintetében történő hatálybaléptetésétől számított két éven belül akkor állapítható meg, hogy az adott tengerészek megfelelnek a 2.2. pont követelményeinek, ha az érintett típusú tartályhajón a megelőző öt év során a jelzett minőségben legalább egy évig szolgáltak. |
| --- | --- |

3.

Az STCW-egyezménynek egy tagállam tekintetében történő hatálybaléptetésétől számított két éven belül akkor állapítható meg, hogy az adott tengerészek megfelelnek a 2.2. pont követelményeinek, ha az érintett típusú tartályhajón a megelőző öt év során a jelzett minőségben legalább egy évig szolgáltak.

| 4. | Az Igazgatások biztosítják, hogy az 1. és 2. pont szerint képzettséggel rendelkező parancsnokok és tisztek számára bizonyítványt adjanak ki, illetve a meglévő bizonyítványukat megfelelően érvényesítsék. Minden képzett személyzeti állományú személyt bizonyítvánnyal látnak el. |
| --- | --- |

4.

Az Igazgatások biztosítják, hogy az 1. és 2. pont szerint képzettséggel rendelkező parancsnokok és tisztek számára bizonyítványt adjanak ki, illetve a meglévő bizonyítványukat megfelelően érvényesítsék. Minden képzett személyzeti állományú személyt bizonyítvánnyal látnak el.

V/2. szabály

A ro-ro személyszállító hajókon szolgáló parancsnokok, tisztek, személyzeti állományú tengerészek és egyéb személyzet képzésére és képesítésére vonatkozó, kötelező minimumkövetelmények

| 1. | Ez a szabály a nemzetközi útvonalon közlekedő ro-ro személyszállító hajókon szolgáló parancsnokokra, tisztekre, személyzetre és egyéb személyzetre alkalmazandó. Az Igazgatások határozzák meg e követelmények alkalmazását a belföldi útvonalon közlekedő ro-ro személyszállító hajókon szolgáló személyzetre. |
| --- | --- |

1.

Ez a szabály a nemzetközi útvonalon közlekedő ro-ro személyszállító hajókon szolgáló parancsnokokra, tisztekre, személyzetre és egyéb személyzetre alkalmazandó. Az Igazgatások határozzák meg e követelmények alkalmazását a belföldi útvonalon közlekedő ro-ro személyszállító hajókon szolgáló személyzetre.

| 2. | A ro-ro személyszállító hajókon végzendő feladataik kijelölése előtt a tengerészek a 4–8. pont szerinti képzésben részesülnek, beosztásuknak, feladataiknak és felelősségi körüknek megfelelően. |
| --- | --- |

2.

A ro-ro személyszállító hajókon végzendő feladataik kijelölése előtt a tengerészek a 4–8. pont szerinti képzésben részesülnek, beosztásuknak, feladataiknak és felelősségi körüknek megfelelően.

| 3. | Azok a tengerészek, akiket a 4., 7. és 8. pont szerinti képzési kötelezettség terhel, legfeljebb ötévenként megfelelő, ismeretfelújító képzésben vesznek részt, vagy igazolniuk kell, hogy a megelőző öt évben megszerezték a kívánt szintű szakképzettséget. |
| --- | --- |

3.

Azok a tengerészek, akiket a 4., 7. és 8. pont szerinti képzési kötelezettség terhel, legfeljebb ötévenként megfelelő, ismeretfelújító képzésben vesznek részt, vagy igazolniuk kell, hogy a megelőző öt évben megszerezték a kívánt szintű szakképzettséget.

| 4. | A ro-ro személyszállító hajókon szolgáló parancsnokok, tisztek és a riadójegyzékben az utasokat vészhelyzetben segítő személyzet az STCW-szabályzat A-V/2. szakaszának (1) bekezdésében meghatározott, a tömegek irányítására vonatkozó képzésben vesz részt. |
| --- | --- |

4.

A ro-ro személyszállító hajókon szolgáló parancsnokok, tisztek és a riadójegyzékben az utasokat vészhelyzetben segítő személyzet az STCW-szabályzat A-V/2. szakaszának (1) bekezdésében meghatározott, a tömegek irányítására vonatkozó képzésben vesz részt.

| 5. | A ro-ro személyszállító hajókon szolgáló parancsnokok, tisztek és a meghatározott feladatokra és feladatkörre kijelölt egyéb személyzet elvégzi az STCW-szabályzat A-V/2. szakaszának (2) bekezdése szerinti bevezető képzést. |
| --- | --- |

5.

A ro-ro személyszállító hajókon szolgáló parancsnokok, tisztek és a meghatározott feladatokra és feladatkörre kijelölt egyéb személyzet elvégzi az STCW-szabályzat A-V/2. szakaszának (2) bekezdése szerinti bevezető képzést.

| 6. | A ro-ro személyszállító hajókon az utasok számára az utastérben közvetlenül szolgáltatást nyújtó személyzet elvégzi az STCW-szabályzat A-V/2. szakaszának (3) bekezdése szerinti biztonsági képzést. |
| --- | --- |

6.

A ro-ro személyszállító hajókon az utasok számára az utastérben közvetlenül szolgáltatást nyújtó személyzet elvégzi az STCW-szabályzat A-V/2. szakaszának (3) bekezdése szerinti biztonsági képzést.

| 7. | A ro-ro személyszállító hajókon szolgáló parancsnokok, elsőtisztek, gépüzemvezetők, másodgéptisztek és minden, az utasok be- és kihajózásában, a be- és kirakodásban és a rakomány rögzítésében, vagy a hajótest nyílásainak lezárásában közvetlenül felelős, kijelölt személy elvégzi az STCW-szabályzat A-V/2. szakaszának (4) bekezdése szerinti elismert képzést, amelynek tárgya az utasok biztonsága, a rakománybiztonság és a hajótest zártsága. |
| --- | --- |

7.

A ro-ro személyszállító hajókon szolgáló parancsnokok, elsőtisztek, gépüzemvezetők, másodgéptisztek és minden, az utasok be- és kihajózásában, a be- és kirakodásban és a rakomány rögzítésében, vagy a hajótest nyílásainak lezárásában közvetlenül felelős, kijelölt személy elvégzi az STCW-szabályzat A-V/2. szakaszának (4) bekezdése szerinti elismert képzést, amelynek tárgya az utasok biztonsága, a rakománybiztonság és a hajótest zártsága.

| 8. | A ro-ro személyszállító hajókon szolgáló parancsnokok, elsőtisztek, gépüzemvezetők, másodgéptisztek és az utasok biztonságáért vészhelyzetben felelős minden egyéb személy elvégzi az STCW-szabályzat A-V/2. szakaszának (5) bekezdésében előírt elismert képzést, amelynek tárgya a válságkezelés és az emberi magatartás. |
| --- | --- |

8.

A ro-ro személyszállító hajókon szolgáló parancsnokok, elsőtisztek, gépüzemvezetők, másodgéptisztek és az utasok biztonságáért vészhelyzetben felelős minden egyéb személy elvégzi az STCW-szabályzat A-V/2. szakaszának (5) bekezdésében előírt elismert képzést, amelynek tárgya a válságkezelés és az emberi magatartás.

| 9. | Az Igazgatások biztosítják az elvégzett képzést tanúsító okmányok kibocsátását az e szabályba foglalt rendelkezések alapján képesített minden személy számára. |
| --- | --- |

9.

Az Igazgatások biztosítják az elvégzett képzést tanúsító okmányok kibocsátását az e szabályba foglalt rendelkezések alapján képesített minden személy számára.

V/3. szabály

Hajóparancsnokok, tisztek, személyzet és a ro-ro személyszállító hajók kivételével a személyszállító hajók egyéb személyzetének képzésére és képesítésére vonatkozó, kötelező minimumkövetelmények

| 1. | Ezt a rendeletet a ro-ro személyszállító hajók kivételével, nemzetközi útvonalakon közlekedő személyszállító hajókon szolgálatot teljesítő hajóparancsnokokra, tisztekre, személyzetre és egyéb alkalmazottakra kell alkalmazni. A követelményeknek a belföldi útvonalon közlekedő személyszállító hajókon szolgálatot teljesítő személyzetre való alkalmazhatóságáról az Igazgatások határoznak. |
| --- | --- |

1.

Ezt a rendeletet a ro-ro személyszállító hajók kivételével, nemzetközi útvonalakon közlekedő személyszállító hajókon szolgálatot teljesítő hajóparancsnokokra, tisztekre, személyzetre és egyéb alkalmazottakra kell alkalmazni. A követelményeknek a belföldi útvonalon közlekedő személyszállító hajókon szolgálatot teljesítő személyzetre való alkalmazhatóságáról az Igazgatások határoznak.

| 2. | A tengerészeknek, mielőtt személyszállító hajókon fedélzeti feladatokra kerülnének beosztásra, teljesíteniük kell a beosztásuknak, feladataiknak és munkakörüknek megfelelő, a 4–8. pontban előírt képzést. |
| --- | --- |

2.

A tengerészeknek, mielőtt személyszállító hajókon fedélzeti feladatokra kerülnének beosztásra, teljesíteniük kell a beosztásuknak, feladataiknak és munkakörüknek megfelelő, a 4–8. pontban előírt képzést.

| 3. | Azoknak a tengerészeknek, akiknek a 4., 7. és 8. pontnak megfelelően kötelező képzést kell teljesíteniük, öt évet nem meghaladó időközönként megfelelő továbbképzésen kell részt venniük, vagy igazolniuk kell, hogy a megelőző öt évben megszerezték a kívánt szintű szakképzettséget. |
| --- | --- |

3.

Azoknak a tengerészeknek, akiknek a 4., 7. és 8. pontnak megfelelően kötelező képzést kell teljesíteniük, öt évet nem meghaladó időközönként megfelelő továbbképzésen kell részt venniük, vagy igazolniuk kell, hogy a megelőző öt évben megszerezték a kívánt szintű szakképzettséget.

| 4. | Az olyan személyzetnek, akiknek a riadójegyzék szerint feladata a személyszállító hajók fedélzetén az utasok számára vészhelyzetben segítséget nyújtani, az STCW-szabályzat A-V/3. szakasza (1) bekezdésében meghatározott tömegirányítási képzést kell végezniük. |
| --- | --- |

4.

Az olyan személyzetnek, akiknek a riadójegyzék szerint feladata a személyszállító hajók fedélzetén az utasok számára vészhelyzetben segítséget nyújtani, az STCW-szabályzat A-V/3. szakasza (1) bekezdésében meghatározott tömegirányítási képzést kell végezniük.

| 5. | Hajóparancsnokoknak, tiszteknek és a személyszállító hajók fedélzetén konkrét feladatokat és munkakört betöltő egyéb személyzetnek az STCW-szabályzat A-V/3. szakasza (2) bekezdésében meghatározott bevezetési képzést kell végezniük. |
| --- | --- |

5.

Hajóparancsnokoknak, tiszteknek és a személyszállító hajók fedélzetén konkrét feladatokat és munkakört betöltő egyéb személyzetnek az STCW-szabályzat A-V/3. szakasza (2) bekezdésében meghatározott bevezetési képzést kell végezniük.

| 6. | Az olyan személyzetnek, akik a személyszállító hajók fedélzetén az utasok számára az utasterekben közvetlen szolgáltatást nyújtanak, az STCW-szabályzat A-V/3. szakasza (3) bekezdésében meghatározott biztonsági képzést kell végezniük. |
| --- | --- |

6.

Az olyan személyzetnek, akik a személyszállító hajók fedélzetén az utasok számára az utasterekben közvetlen szolgáltatást nyújtanak, az STCW-szabályzat A-V/3. szakasza (3) bekezdésében meghatározott biztonsági képzést kell végezniük.

| 7. | Hajóparancsnokoknak, első tiszteknek és minden olyan személynek, akinek közvetlen felelőssége az utasok beszállása és kiszállása, az STCW-szabályzat A-V/3. szakasza (4) bekezdésében meghatározott, elismert utasbiztonsági képzést kell végezniük. |
| --- | --- |

7.

Hajóparancsnokoknak, első tiszteknek és minden olyan személynek, akinek közvetlen felelőssége az utasok beszállása és kiszállása, az STCW-szabályzat A-V/3. szakasza (4) bekezdésében meghatározott, elismert utasbiztonsági képzést kell végezniük.

| 8. | Hajóparancsnokoknak, első tiszteknek, gépüzemvezetőknek, másodgéptiszteknek és minden olyan személynek, aki személyszállító hajók fedélzetén vészhelyzetben felelősséget visel az utasok biztonságáért, az STCW-szabályzat A-V/3. szakasza (5) bekezdésében meghatározott, elismert válságkezelési és emberi viselkedésről szóló képzést kell végezniük. |
| --- | --- |

8.

Hajóparancsnokoknak, első tiszteknek, gépüzemvezetőknek, másodgéptiszteknek és minden olyan személynek, aki személyszállító hajók fedélzetén vészhelyzetben felelősséget visel az utasok biztonságáért, az STCW-szabályzat A-V/3. szakasza (5) bekezdésében meghatározott, elismert válságkezelési és emberi viselkedésről szóló képzést kell végezniük.

| 9. | Az Igazgatások biztosítják az elvégzett képzést igazoló okmányok kiállítását minden olyan személy részére, akiről megállapítást nyert, hogy ezen rendelet rendelkezései alapján megfelelt. |
| --- | --- |

9.

Az Igazgatások biztosítják az elvégzett képzést igazoló okmányok kiállítását minden olyan személy részére, akiről megállapítást nyert, hogy ezen rendelet rendelkezései alapján megfelelt.

VI.   FEJEZET

VÉSZHELYZETI, MUNKAVÉDELMI, EGÉSZSÉGÜGYI ÉS TÚLÉLÉSI FELADATOK

VI/1. szabály

Az összes tengerész bevezető és alapfokú biztonsági képzésére és oktatására vonatkozó kötelező minimumkövetelmények

A tengerészek bevezető hajóismereti és alapvető biztonsági képzésben vagy oktatásban részesülnek az STCW-szabályzat A-VI/1. szakaszával összhangban, és megfelelnek az ott előírt alkalmassági követelményeknek.

VI/2. szabály

Képesítési bizonyítványok kiadására vonatkozó kötelező minimumkövetelmények túlélési vízi járművek, felkutatócsónakok és gyorsjáratú felkutatócsónakok személyzete számára

| 1. | A túlélési vízi járművekhez és a gyorsjáratú felkutatócsónakok kivételével a felkutatócsónakokhoz szükséges képesítési bizonyítványért folyamodó minden jelöltnek meg kell felelnie a következő feltételeknek:






  1.1. | 18. életévét betöltötte; |
| --- | --- | --- |

1.

A túlélési vízi járművekhez és a gyorsjáratú felkutatócsónakok kivételével a felkutatócsónakokhoz szükséges képesítési bizonyítványért folyamodó minden jelöltnek meg kell felelnie a következő feltételeknek:

1.1.

18. életévét betöltötte;

| 1.2. | legalább 12 hónap elismert tengerhajózási szolgálattal rendelkezik, vagy részt vett elismert képzésen, és legalább hat hónap elismert tengerhajózási szolgálata van; |
| --- | --- |

1.2.

legalább 12 hónap elismert tengerhajózási szolgálattal rendelkezik, vagy részt vett elismert képzésen, és legalább hat hónap elismert tengerhajózási szolgálata van;

| 1.3. | megfelel a túlélési vízi járművekhez és a felkutatócsónakokhoz szükséges képesítési bizonyítványokra vonatkozóan az STCW-szabályzat A-VI/2. szakaszának (1)–(4) bekezdésében rögzített alkalmassági követelményeknek. |
| --- | --- |

1.3.

megfelel a túlélési vízi járművekhez és a felkutatócsónakokhoz szükséges képesítési bizonyítványokra vonatkozóan az STCW-szabályzat A-VI/2. szakaszának (1)–(4) bekezdésében rögzített alkalmassági követelményeknek.

| 2. | A gyorsjáratú felkutatócsónakok személyzete számára szükséges képesítési bizonyítványért folyamodó minden jelölt megfelel a következő feltételeknek:






  2.1. | a túlélési vízi járművek és a gyorsjáratú felkutatócsónakokon kívül a felkutatócsónakok személyzete számára szükséges képesítési bizonyítvánnyal rendelkezik; |
| --- | --- | --- |

2.

A gyorsjáratú felkutatócsónakok személyzete számára szükséges képesítési bizonyítványért folyamodó minden jelölt megfelel a következő feltételeknek:

2.1.

a túlélési vízi járművek és a gyorsjáratú felkutatócsónakokon kívül a felkutatócsónakok személyzete számára szükséges képesítési bizonyítvánnyal rendelkezik;

| 2.2. | részt vett elismert képzési tanfolyamon; |
| --- | --- |

2.2.

részt vett elismert képzési tanfolyamon;

| 2.3. | megfelel a gyorsjáratú felkutatócsónakokhoz szükséges képesítési bizonyítványokra vonatkozóan az STCW-szabályzat A-VI/2. szakaszának (5)–(8) bekezdésében előírt alkalmassági követelményeknek. |
| --- | --- |

2.3.

megfelel a gyorsjáratú felkutatócsónakokhoz szükséges képesítési bizonyítványokra vonatkozóan az STCW-szabályzat A-VI/2. szakaszának (5)–(8) bekezdésében előírt alkalmassági követelményeknek.

VI/3. szabály

Emelt szintű tűzoltási képzésre vonatkozó kötelező minimumkövetelmények

| 1. | A tűzoltás irányítására kijelölt tengerészek a tűzoltási technikákkal foglalkozó továbbképzésben vesznek részt, különös tekintettel a szervezési, taktikai és vezetési kérdésekre az STCW-szabályzat A-VI/3. szakaszának rendelkezéseivel összhangban, és meg kell felelniük az abban meghatározott alkalmassági követelményeknek. |
| --- | --- |

1.

A tűzoltás irányítására kijelölt tengerészek a tűzoltási technikákkal foglalkozó továbbképzésben vesznek részt, különös tekintettel a szervezési, taktikai és vezetési kérdésekre az STCW-szabályzat A-VI/3. szakaszának rendelkezéseivel összhangban, és meg kell felelniük az abban meghatározott alkalmassági követelményeknek.

| 2. | Amennyiben a kibocsátandó bizonyítványban nem szerepel az emelt szintű tűzoltási képzés, külön bizonyítványt vagy esetlegesen okiratot kell kiadni, igazolva, hogy tulajdonosa emelt szintű tűzoltási képzésben részesült. |
| --- | --- |

2.

Amennyiben a kibocsátandó bizonyítványban nem szerepel az emelt szintű tűzoltási képzés, külön bizonyítványt vagy esetlegesen okiratot kell kiadni, igazolva, hogy tulajdonosa emelt szintű tűzoltási képzésben részesült.

VI/4. szabály

Az elsősegélyre és egészségügyi ápolásra vonatkozó kötelező minimumkövetelmények

| 1. | A hajón elsősegélynyújtásért felelős tengerészek megfelelnek az STCW-szabályzat A-VI/4. szakaszának (1), (2) és (3) bekezdésében az egészségügyi elsősegélyre vonatkozóan meghatározott alkalmassági követelményeknek. |
| --- | --- |

1.

A hajón elsősegélynyújtásért felelős tengerészek megfelelnek az STCW-szabályzat A-VI/4. szakaszának (1), (2) és (3) bekezdésében az egészségügyi elsősegélyre vonatkozóan meghatározott alkalmassági követelményeknek.

| 2. | A hajón egészségügyi ápolásért felelős tengerészek megfelelnek az STCW-szabályzat A-VI/4. szakaszának (4), (5) és (6) bekezdésében az egészségügyi ápolásra vonatkozóan meghatározott alkalmassági követelményeknek. |
| --- | --- |

2.

A hajón egészségügyi ápolásért felelős tengerészek megfelelnek az STCW-szabályzat A-VI/4. szakaszának (4), (5) és (6) bekezdésében az egészségügyi ápolásra vonatkozóan meghatározott alkalmassági követelményeknek.

| 3. | Amennyiben a kibocsátandó bizonyítványban nem szerepel az elsősegélyre vagy egészségügyi ápolásra kiterjedő képzés, külön bizonyítványt vagy esetlegesen okiratot kell kiadni, igazolva, hogy tulajdonosa részt vett elsősegélyről vagy egészségügyi ápolásról tartott képzésen. |
| --- | --- |

3.

Amennyiben a kibocsátandó bizonyítványban nem szerepel az elsősegélyre vagy egészségügyi ápolásra kiterjedő képzés, külön bizonyítványt vagy esetlegesen okiratot kell kiadni, igazolva, hogy tulajdonosa részt vett elsősegélyről vagy egészségügyi ápolásról tartott képzésen.

VII.   FEJEZET

EGYÉB KÉPESÍTÉSI BIZONYÍTVÁNYOK

VII/1. szabály

Az egyéb képesítési bizonyítványok kiadásának alapelvei

| 1. | Az e melléklet II. és III. fejezetében a képesítésre vonatkozóan megállapított követelmények ellenére a tagállamok dönthetnek úgy is, hogy az azon fejezetekbe foglalt szabályokban említett bizonyítványoktól eltérő bizonyítványokat adnak ki, vagy ilyenek kiadását engedélyezik, feltéve hogy:






  1.1. | a bizonyítványokon és az érvényesítéseken feltüntetendő kapcsolódó funkciókat és felelősségi szinteket az STCW-szabályzat A-II/1., A-II/2., A-II/3., A-II/4., A-III/1., A-III/2., A-III/3., A-III/4. és A-IV/2. szakaszában foglaltak közül választják ki, és azokkal azonosak; |
| --- | --- | --- |

1.

Az e melléklet II. és III. fejezetében a képesítésre vonatkozóan megállapított követelmények ellenére a tagállamok dönthetnek úgy is, hogy az azon fejezetekbe foglalt szabályokban említett bizonyítványoktól eltérő bizonyítványokat adnak ki, vagy ilyenek kiadását engedélyezik, feltéve hogy:

1.1.

a bizonyítványokon és az érvényesítéseken feltüntetendő kapcsolódó funkciókat és felelősségi szinteket az STCW-szabályzat A-II/1., A-II/2., A-II/3., A-II/4., A-III/1., A-III/2., A-III/3., A-III/4. és A-IV/2. szakaszában foglaltak közül választják ki, és azokkal azonosak;

| 1.2. | a jelöltek elismert oktatásban és képzésben részesültek, és megfelelnek azon alkalmassági követelmények feltételeinek, amelyeket az STCW-szabályzat vonatkozó szakaszai írnak elő és a szabályzat A-VII/1. szakasza rögzít, a bizonyítványokon és az érvényesítéseken feltüntetendő funkciókra és szintekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

1.2.

a jelöltek elismert oktatásban és képzésben részesültek, és megfelelnek azon alkalmassági követelmények feltételeinek, amelyeket az STCW-szabályzat vonatkozó szakaszai írnak elő és a szabályzat A-VII/1. szakasza rögzít, a bizonyítványokon és az érvényesítéseken feltüntetendő funkciókra és szintekre vonatkozóan;

| 1.3. | a jelöltek elismert tengerhajózási szolgálatot végeztek, amely megfelel a bizonyítványban feltüntetendő funkciók és szintek követelményeinek. A tengerhajózási szolgálat minimális időtartama megfelel az e melléklet II. és III. fejezetében előírt tengerhajózási szolgálati időtartamnak. A tengerhajózási szolgálat minimális időtartama azonban nem lehet kevesebb, mint amit az STCW-szabályzat A-VII/2. szakasza előír; |
| --- | --- |

1.3.

a jelöltek elismert tengerhajózási szolgálatot végeztek, amely megfelel a bizonyítványban feltüntetendő funkciók és szintek követelményeinek. A tengerhajózási szolgálat minimális időtartama megfelel az e melléklet II. és III. fejezetében előírt tengerhajózási szolgálati időtartamnak. A tengerhajózási szolgálat minimális időtartama azonban nem lehet kevesebb, mint amit az STCW-szabályzat A-VII/2. szakasza előír;

| 1.4. | azoknak a bizonyítványért folyamodó jelölteknek, akik fedélzeti tisztként fognak szolgálni, meg kell felelniük a IV. fejezetben foglalt szabályok szerinti követelményeknek, miszerint adott esetben alkalmasak a rádiószolgálat ellátására a Rádiószabályzat előírásaival összhangban; |
| --- | --- |

1.4.

azoknak a bizonyítványért folyamodó jelölteknek, akik fedélzeti tisztként fognak szolgálni, meg kell felelniük a IV. fejezetben foglalt szabályok szerinti követelményeknek, miszerint adott esetben alkalmasak a rádiószolgálat ellátására a Rádiószabályzat előírásaival összhangban;

| 1.5. | a bizonyítványokat a 11. cikk követelményeivel és az STCW-szabályzat VII. fejezetében foglalt rendelkezésekkel összhangban állítják ki. |
| --- | --- |

1.5.

a bizonyítványokat a 11. cikk követelményeivel és az STCW-szabályzat VII. fejezetében foglalt rendelkezésekkel összhangban állítják ki.

| 2. | E fejezet értelmében bizonyítványt csak akkor lehet kiállítani, ha a tagállam a Bizottság rendelkezésére bocsátotta az STCW-egyezményben előírt információkat. |
| --- | --- |

2.

E fejezet értelmében bizonyítványt csak akkor lehet kiállítani, ha a tagállam a Bizottság rendelkezésére bocsátotta az STCW-egyezményben előírt információkat.

VII/2. szabály

Tengerészek képesítési bizonyítványa

Minden tengerész, aki az STCW-szabályzat II. fejezete A-II/1., A-II/2., A-II/3. vagy AII/4., III. fejezete A-III/1., A-III/2., A-III/4. vagy IV. fejezete A-IV/2. táblázatában meghatározott bármilyen funkciót vagy funkciók csoportját tölti be, megfelelő bizonyítvánnyal rendelkezik.

VII/3. szabály

Egyéb képesítési bizonyítványok kiadásának alapelvei

| 1. | Annak a tagállamnak, amelyik úgy dönt, hogy egyéb képesítési bizonyítványokat ad ki vagy engedélyezi azok kiadását, biztosítania kell a következő alapelvek betartását:






  1.1. | alternatív képesítési rendszert csak akkor lehet bevezetni, ha az biztosítja a tengeren az élet biztonságának olyan megfelelő szintjét és legalább olyan hatékony megelőző hatással van a környezetszennyezésre, mint amit a többi fejezet előír; |
| --- | --- | --- |

1.

Annak a tagállamnak, amelyik úgy dönt, hogy egyéb képesítési bizonyítványokat ad ki vagy engedélyezi azok kiadását, biztosítania kell a következő alapelvek betartását:

1.1.

alternatív képesítési rendszert csak akkor lehet bevezetni, ha az biztosítja a tengeren az élet biztonságának olyan megfelelő szintjét és legalább olyan hatékony megelőző hatással van a környezetszennyezésre, mint amit a többi fejezet előír;

| 1.2. | az e fejezettel összhangban az egyéb képesítési bizonyítványok kiadására tett intézkedéseknek biztosítaniuk kell azok felcserélhetőségét a más fejezetek hatálya alatt kiállított bizonyítványokkal. |
| --- | --- |

1.2.

az e fejezettel összhangban az egyéb képesítési bizonyítványok kiadására tett intézkedéseknek biztosítaniuk kell azok felcserélhetőségét a más fejezetek hatálya alatt kiállított bizonyítványokkal.

| 2. | A felcserélhetőség 1. pontban foglalt alapelve szerint biztosítani kell, hogy:






  2.1. | a II. és/vagy a III. fejezet szerint képzett tengerészek és a VII. fejezet szerint képzettek egyaránt szolgálhatnak a hagyományosan vagy egyéb szervezeti formájú hajókon; |
| --- | --- | --- |

2.

A felcserélhetőség 1. pontban foglalt alapelve szerint biztosítani kell, hogy:

2.1.

a II. és/vagy a III. fejezet szerint képzett tengerészek és a VII. fejezet szerint képzettek egyaránt szolgálhatnak a hagyományosan vagy egyéb szervezeti formájú hajókon;

| 2.2. | a tengerészek képzése valamely meghatározott feladatra nem olyan módon történik, ami akadályozná őket abban, hogy képességeiket máshol hasznosítsák. |
| --- | --- |

2.2.

a tengerészek képzése valamely meghatározott feladatra nem olyan módon történik, ami akadályozná őket abban, hogy képességeiket máshol hasznosítsák.

| 3. | A bizonyítványok e fejezet értelmében történő kiállításakor az alábbi alapelveket kell figyelembe venni:






  3.1. | az egyéb képesítési bizonyítványok kiállítása nem alkalmazható kizárólag:






  3.1.1. | a hajószemélyzet létszámának csökkentésére; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A bizonyítványok e fejezet értelmében történő kiállításakor az alábbi alapelveket kell figyelembe venni:

3.1.

az egyéb képesítési bizonyítványok kiállítása nem alkalmazható kizárólag:

3.1.1.

a hajószemélyzet létszámának csökkentésére;

| 3.1.2. | a szakma egységességének csökkentésére vagy a tengerészek képzettségének csökkentésére; vagy |
| --- | --- |

3.1.2.

a szakma egységességének csökkentésére vagy a tengerészek képzettségének csökkentésére; vagy

| 3.1.3. | annak igazolására, hogy bármely adott őrszolgálat során a gépüzemi és fedélzeti szolgálatot összevonják, és egyetlen bizonyítványtulajdonosra csökkentsék az őrszolgálatos tisztek számát; |
| --- | --- |

3.1.3.

annak igazolására, hogy bármely adott őrszolgálat során a gépüzemi és fedélzeti szolgálatot összevonják, és egyetlen bizonyítványtulajdonosra csökkentsék az őrszolgálatos tisztek számát;

| 3.2. | a parancskiadásra kizárólag a hajókapitány jogosult, és a parancsnok és mások jogi helyzetét és jogkörét nem befolyásolhatja károsan az alternatív bizonyítványok alkalmazása. |
| --- | --- |

3.2.

a parancskiadásra kizárólag a hajókapitány jogosult, és a parancsnok és mások jogi helyzetét és jogkörét nem befolyásolhatja károsan az alternatív bizonyítványok alkalmazása.

| 4. | Az 1. és 2. pontban foglalt alapelvek biztosítják a fedélzeti tisztek és a géptisztek alkalmasságának szinten tartását. |
| --- | --- |

4.

Az 1. és 2. pontban foglalt alapelvek biztosítják a fedélzeti tisztek és a géptisztek alkalmasságának szinten tartását.

---

II. MELLÉKLET

AZON HARMADIK ORSZÁGOK ELISMERÉSÉNEK KRITÉRIUMAI, AMELYEK A 19. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT BIZONYÍTVÁNYT KIÁLLÍTOTTÁK, ILLETVE AMELYEK FELÜGYELETE ALATT AZ ILYEN BIZONYÍTVÁNYT KIADTÁK

| 1. | A harmadik ország szerződő fele a STCW-egyezménynek. |
| --- | --- |

1.

A harmadik ország szerződő fele a STCW-egyezménynek.

| 2. | A harmadik ország a Tengerészeti Biztonsági Bizottság igazolásával bizonyítja, hogy teljeskörűen és hiánytalanul érvényesíti az STCW-egyezmény rendelkezéseit. |
| --- | --- |

2.

A harmadik ország a Tengerészeti Biztonsági Bizottság igazolásával bizonyítja, hogy teljeskörűen és hiánytalanul érvényesíti az STCW-egyezmény rendelkezéseit.

| 3. | Az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség segítségével és bármely érintett tagállam esetleges közreműködésével a Bizottság biztosítja minden szükséges intézkedés útján, beleértve a létesítmények és eljárások vizsgálatát, hogy a harmadik ország a képesítés szintjét, a bizonyítványok kiadását, érvényesítését és nyilvántartását illető követelményeknek teljes mértékben eleget tesz, és az STCW-egyezmény I/8. szabálya szerinti minőségbiztosítási rendszert bevezette. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség segítségével és bármely érintett tagállam esetleges közreműködésével a Bizottság biztosítja minden szükséges intézkedés útján, beleértve a létesítmények és eljárások vizsgálatát, hogy a harmadik ország a képesítés szintjét, a bizonyítványok kiadását, érvényesítését és nyilvántartását illető követelményeknek teljes mértékben eleget tesz, és az STCW-egyezmény I/8. szabálya szerinti minőségbiztosítási rendszert bevezette.

| 4. | A tagállamnak megállapodást kell előkészítenie az érintett harmadik országgal olyan kötelezettségvállalás tekintetében, mely szerint azonnali tájékoztatási kötelezettség áll fenn az STCW-egyezménnyel összhangban nyújtott képzést vagy képesítést érintő bármely jelentősebb változással kapcsolatban. |
| --- | --- |

4.

A tagállamnak megállapodást kell előkészítenie az érintett harmadik országgal olyan kötelezettségvállalás tekintetében, mely szerint azonnali tájékoztatási kötelezettség áll fenn az STCW-egyezménnyel összhangban nyújtott képzést vagy képesítést érintő bármely jelentősebb változással kapcsolatban.

| 5. | A tagállam intézkedéseket vezetett be annak biztosítására, hogy azok a tengerészek, akik vezetői beosztáshoz szükséges elismert bizonyítványt mutatnak fel, kellőképpen ismerjék a tagállam tengerészeti jogszabályainak az engedélyezett feladataikra vonatkozó részeit. |
| --- | --- |

5.

A tagállam intézkedéseket vezetett be annak biztosítására, hogy azok a tengerészek, akik vezetői beosztáshoz szükséges elismert bizonyítványt mutatnak fel, kellőképpen ismerjék a tagállam tengerészeti jogszabályainak az engedélyezett feladataikra vonatkozó részeit.

| 6. | Ha valamely tagállam bizonyos tengerészeti oktatási intézmények vizsgálatával akarja kiegészíteni azzal kapcsolatos értékelését, hogy a harmadik ország mennyiben tesz eleget a követelményeknek, akkor az STCW-szabályzat A-I/6. szakasza szerint kell eljárni. |
| --- | --- |

6.

Ha valamely tagállam bizonyos tengerészeti oktatási intézmények vizsgálatával akarja kiegészíteni azzal kapcsolatos értékelését, hogy a harmadik ország mennyiben tesz eleget a követelményeknek, akkor az STCW-szabályzat A-I/6. szakasza szerint kell eljárni.

---

III. MELLÉKLET

A.   RÉSZ

A hatályon kívül helyezett irányelv és módosításainak listája

(hivatkozás a 32. cikkben)

| Az Európai Parlament és a Tanács 2001/25/EK irányelve
  (HL L 136., 2001.5.18., 17. o.) | |
| --- | --- |
| Az Európai Parlament és a Tanács 2002/84/EK irányelve
  (HL L 324., 2002.11.29., 53. o.) | csak a 11. cikk |
| Az Európai Parlament és a Tanács 2003/103/EK irányelve
  (HL L 326., 2003.12.13., 28. o.) | |
| A Bizottság 2005/23/EK irányelve
  (HL L 62., 2005.3.9., 14. o.) | |
| Az Európai Parlament és a Tanács 2005/45/EK irányelve
  (HL L 255., 2005.9.30., 160. o.) | csak a 4. cikk |

Az Európai Parlament és a Tanács 2001/25/EK irányelve

(HL L 136., 2001.5.18., 17. o.)

Az Európai Parlament és a Tanács 2002/84/EK irányelve

(HL L 324., 2002.11.29., 53. o.)

csak a 11. cikk

Az Európai Parlament és a Tanács 2003/103/EK irányelve

(HL L 326., 2003.12.13., 28. o.)

A Bizottság 2005/23/EK irányelve

(HL L 62., 2005.3.9., 14. o.)

Az Európai Parlament és a Tanács 2005/45/EK irányelve

(HL L 255., 2005.9.30., 160. o.)

csak a 4. cikk

B.   RÉSZ

A nemzeti jogba történő átültetésre előírt határidők listája

(hivatkozás a 32. cikkben)

| Irányelv | Átültetés határideje |
| --- | --- |
| 2002/84/EK | 2003. november 23. |
| 2003/103/EK | 2005. május 14. |
| 2005/23/EK | 2005. szeptember 29. |
| 2005/45/EK | 2007. október 20. |

Irányelv

Átültetés határideje

2002/84/EK

2003. november 23.

2003/103/EK

2005. május 14.

2005/23/EK

2005. szeptember 29.

2005/45/EK

2007. október 20.

---

IV. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| 2001/25/EK irányelv | Ez az irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk, bevezető szöveg | 2. cikk, bevezető szöveg |
| 2. cikk, első – negyedik francia bekezdés | 2. cikk a)–d) pontja |
| 3–7. cikk | 3–7. cikk |
| 7a. cikk | 8. cikk |
| 8. cikk | 9. cikk |
| 9. cikk (1) bekezdés, bevezető szöveg | 10. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, bevezető szöveg |
| 9. cikk (1) bekezdés, a) és b) pont | 10. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, a) és b) pont |
| 9. cikk (1) bekezdés, c) pont, első mondat | 10. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, c) pont |
| 9. cikk (1) bekezdés, c) pont, második mondat | 10. cikk (1) bekezdés, második albekezdés |
| 9. cikk (1) bekezdés, d) pont | 10. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, d) pont |
| 9. cikk (2) és (3) bekezdés | 10. cikk (2) és (3) bekezdés |
| 10. cikk | 11. cikk |
| 11. cikk | 12. cikk |
| 12. cikk | 13. cikk |
| 13. cikk | 14. cikk |
| 14. cikk | 15. cikk |
| 15. cikk | 16. cikk |
| 16. cikk (1) bekezdés, bevezető szöveg | 17. cikk (1) bekezdés, bevezető szöveg |
| 16. cikk (1) bekezdés, első – negyedik francia bekezdés | 17. cikk (1) bekezdés a)–d) pontja |
| 16. cikk (2) bekezdés, bevezető szöveg | 17. cikk (2) bekezdés, bevezető szöveg |
| 16. cikk (2) bekezdés, a) pont, (1) és (2) bekezdés | 17. cikk (2) bekezdés, a) pont, i. és ii. alpont |
| 16. cikk (2) bekezdés, b) és c) pont | 17. cikk (2) bekezdés, b) és c) pont |
| 16. cikk (2) bekezdés, d) pont, (1) és (2) bekezdés | 17. cikk (2) bekezdés, d) pont, i. és ii. alpont |
| 16. cikk (2) bekezdés, d) pont, (3) bekezdés, i. és ii. alpont | 17. cikk (2) bekezdés d) pont, iii. pont első és második francia bekezdés |
| 16. cikk (2) bekezdés, e) pont | 17. cikk (2) bekezdés, e) pont |
| 16. cikk (2) bekezdés, f) pont (1)–(5) bekezdés | 17. cikk (2) bekezdés, f) pont i–v. alpont |
| 16. cikk (2) bekezdés, g) pont | 17. cikk (2) bekezdés, g) pont |
| 17. cikk | 18. cikk |
| 18. cikk (1) és (2) bekezdés | – |
| 18. cikk (3) bekezdés, bevezető szöveg | 19. cikk (1) bekezdés |
| 18. cikk (3) bekezdés, a) pont | 19. cikk (2) bekezdés |
| 18. cikk (3) bekezdés, b) pont | 19. cikk (3) bekezdés, első albekezdés |
| 18. cikk (3) bekezdés, c) pont | 19. cikk (3) bekezdés, második albekezdés |
| 18. cikk (3) bekezdés, d) pont | 19. cikk (4) bekezdés |
| 18. cikk (3) bekezdés, e) pont | 19. cikk (5) bekezdés |
| 18. cikk (3) bekezdés, f) pont | 19. cikk (6) bekezdés |
| 18. cikk (4) bekezdés | 19. cikk (7) bekezdés |
| 18a. cikk (1) bekezdés, első és második mondat | 20. cikk (1) bekezdés, első és második albekezdés |
| 18a. cikk (2) bekezdés, első és második mondat | 20. cikk (2) bekezdés, első és második albekezdés |
| 18a. cikk (3)–(5) bekezdés | 20. cikk (3)–(5) bekezdés |
| 18a. cikk (6) bekezdés, első és második mondat | 20. cikk (6) bekezdés, első és második albekezdés |
| 18a. cikk (7) bekezdés | 20. cikk (7) bekezdés |
| 18b. cikk | 21. cikk |
| 19. cikk | 22. cikk |
| 20. cikk (1) bekezdés, bevezető szöveg | 23. cikk (1) bekezdés, bevezető szöveg |
| 20. cikk (1) bekezdés, első és második francia bekezdés | 23. cikk (1) bekezdés a) és b) pont |
| 20. cikk (2) bekezdés, bevezető szöveg | 23 cikk (2) bekezdés, bevezető szöveg |
| 20. cikk (2) bekezdés, első – hatodik francia bekezdés | 23. cikk (2) bekezdés a)–f) pontja |
| 20. cikk (3) bekezdés | 23. cikk (3) bekezdés |
| 21. cikk | 24. cikk |
| 21a. cikk | 25. cikk |
| – | 26. cikk (1) bekezdés |
| 21b. cikk, első mondat | 26. cikk (2) bekezdés, első albekezdés |
| 21b. cikk, második mondat | 26. cikk (2) bekezdés, második albekezdés |
| 22. cikk (1) bekezdés, első mondat | 27. cikk (1) bekezdés, első albekezdés |
| 22. cikk (1) bekezdés, második mondat | 27. cikk (1) bekezdés, második albekezdés |
| – | 27. cikk (1) bekezdés, harmadik albekezdés |
| 22. cikk (3)–(4) bekezdés | 27. cikk (2)–(3) bekezdés |
| 23. cikk (1) és (2) bekezdés | 28. cikk (1) és (2) bekezdés |
| – | 28. cikk (3) bekezdés |
| 23. cikk (3) bekezdés | – |
| 24. cikk (1) és (2) bekezdés | – |
| 24. cikk, (3) bekezdés, 1. és 2. pont | 29. cikk a) és b) pont |
| 25. cikk | 30. cikk |
| 26. cikk, első mondat | 31. cikk első bekezdés |
| 26. cikk, második mondat | 31. cikk második bekezdés |
| 27. cikk | 32. cikk |
| 28. cikk | 33. cikk |
| 29. cikk | 34. cikk |
| I–II. melléklet | I–II. melléklet |
| III. melléklet | – |
| IV. melléklet | – |
| – | III. melléklet |
| – | IV. melléklet |

2001/25/EK irányelv

Ez az irányelv

1. cikk

1. cikk

2. cikk, bevezető szöveg

2. cikk, bevezető szöveg

2. cikk, első – negyedik francia bekezdés

2. cikk a)–d) pontja

3–7. cikk

3–7. cikk

7a. cikk

8. cikk

8. cikk

9. cikk

9. cikk (1) bekezdés, bevezető szöveg

10. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, bevezető szöveg

9. cikk (1) bekezdés, a) és b) pont

10. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, a) és b) pont

9. cikk (1) bekezdés, c) pont, első mondat

10. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, c) pont

9. cikk (1) bekezdés, c) pont, második mondat

10. cikk (1) bekezdés, második albekezdés

9. cikk (1) bekezdés, d) pont

10. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, d) pont

9. cikk (2) és (3) bekezdés

10. cikk (2) és (3) bekezdés

10. cikk

11. cikk

11. cikk

12. cikk

12. cikk

13. cikk

13. cikk

14. cikk

14. cikk

15. cikk

15. cikk

16. cikk

16. cikk (1) bekezdés, bevezető szöveg

17. cikk (1) bekezdés, bevezető szöveg

16. cikk (1) bekezdés, első – negyedik francia bekezdés

17. cikk (1) bekezdés a)–d) pontja

16. cikk (2) bekezdés, bevezető szöveg

17. cikk (2) bekezdés, bevezető szöveg

16. cikk (2) bekezdés, a) pont, (1) és (2) bekezdés

17. cikk (2) bekezdés, a) pont, i. és ii. alpont

16. cikk (2) bekezdés, b) és c) pont

17. cikk (2) bekezdés, b) és c) pont

16. cikk (2) bekezdés, d) pont, (1) és (2) bekezdés

17. cikk (2) bekezdés, d) pont, i. és ii. alpont

16. cikk (2) bekezdés, d) pont, (3) bekezdés, i. és ii. alpont

17. cikk (2) bekezdés d) pont, iii. pont első és második francia bekezdés

16. cikk (2) bekezdés, e) pont

17. cikk (2) bekezdés, e) pont

16. cikk (2) bekezdés, f) pont (1)–(5) bekezdés

17. cikk (2) bekezdés, f) pont i–v. alpont

16. cikk (2) bekezdés, g) pont

17. cikk (2) bekezdés, g) pont

17. cikk

18. cikk

18. cikk (1) és (2) bekezdés

–

18. cikk (3) bekezdés, bevezető szöveg

19. cikk (1) bekezdés

18. cikk (3) bekezdés, a) pont

19. cikk (2) bekezdés

18. cikk (3) bekezdés, b) pont

19. cikk (3) bekezdés, első albekezdés

18. cikk (3) bekezdés, c) pont

19. cikk (3) bekezdés, második albekezdés

18. cikk (3) bekezdés, d) pont

19. cikk (4) bekezdés

18. cikk (3) bekezdés, e) pont

19. cikk (5) bekezdés

18. cikk (3) bekezdés, f) pont

19. cikk (6) bekezdés

18. cikk (4) bekezdés

19. cikk (7) bekezdés

18a. cikk (1) bekezdés, első és második mondat

20. cikk (1) bekezdés, első és második albekezdés

18a. cikk (2) bekezdés, első és második mondat

20. cikk (2) bekezdés, első és második albekezdés

18a. cikk (3)–(5) bekezdés

20. cikk (3)–(5) bekezdés

18a. cikk (6) bekezdés, első és második mondat

20. cikk (6) bekezdés, első és második albekezdés

18a. cikk (7) bekezdés

20. cikk (7) bekezdés

18b. cikk

21. cikk

19. cikk

22. cikk

20. cikk (1) bekezdés, bevezető szöveg

23. cikk (1) bekezdés, bevezető szöveg

20. cikk (1) bekezdés, első és második francia bekezdés

23. cikk (1) bekezdés a) és b) pont

20. cikk (2) bekezdés, bevezető szöveg

23 cikk (2) bekezdés, bevezető szöveg

20. cikk (2) bekezdés, első – hatodik francia bekezdés

23. cikk (2) bekezdés a)–f) pontja

20. cikk (3) bekezdés

23. cikk (3) bekezdés

21. cikk

24. cikk

21a. cikk

25. cikk

–

26. cikk (1) bekezdés

21b. cikk, első mondat

26. cikk (2) bekezdés, első albekezdés

21b. cikk, második mondat

26. cikk (2) bekezdés, második albekezdés

22. cikk (1) bekezdés, első mondat

27. cikk (1) bekezdés, első albekezdés

22. cikk (1) bekezdés, második mondat

27. cikk (1) bekezdés, második albekezdés

–

27. cikk (1) bekezdés, harmadik albekezdés

22. cikk (3)–(4) bekezdés

27. cikk (2)–(3) bekezdés

23. cikk (1) és (2) bekezdés

28. cikk (1) és (2) bekezdés

–

28. cikk (3) bekezdés

23. cikk (3) bekezdés

–

24. cikk (1) és (2) bekezdés

–

24. cikk, (3) bekezdés, 1. és 2. pont

29. cikk a) és b) pont

25. cikk

30. cikk

26. cikk, első mondat

31. cikk első bekezdés

26. cikk, második mondat

31. cikk második bekezdés

27. cikk

32. cikk

28. cikk

33. cikk

29. cikk

34. cikk

I–II. melléklet

I–II. melléklet

III. melléklet

–

IV. melléklet

–

–

III. melléklet

–

IV. melléklet

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 3.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 323/62 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 323/62

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. december 2.)

a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról

(2008/899/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 8. és 9. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság a 488/2008/EK rendelettel (2) ideiglenes dömpingellenes vámokat vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó citromsav Közösségbe irányuló behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a 488/2008/EK rendelettel (2) ideiglenes dömpingellenes vámokat vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó citromsav Közösségbe irányuló behozatalára.

| (2) | Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadását követően a Bizottság folytatta a dömpinggel, a kárral és a közösségi érdekkel kapcsolatos vizsgálatot. A vizsgálat végleges megállapításait és következtetéseit a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1193/2008/EK tanácsi rendelet (3) tartalmazza. |
| --- | --- |

(2)

Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadását követően a Bizottság folytatta a dömpinggel, a kárral és a közösségi érdekkel kapcsolatos vizsgálatot. A vizsgálat végleges megállapításait és következtetéseit a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1193/2008/EK tanácsi rendelet (3) tartalmazza.

| (3) | A vizsgálat megerősítette a Kínából származó citromsav behozatalához kapcsolódó kárt okozó dömpingre vonatkozó ideiglenes megállapításokat. |
| --- | --- |

(3)

A vizsgálat megerősítette a Kínából származó citromsav behozatalához kapcsolódó kárt okozó dömpingre vonatkozó ideiglenes megállapításokat.

B.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| (4) | Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadását követően hat együttműködő kínai exportáló gyártó, az Anhui BBCA Biochemical, az RZBC, a TTCA, a Yixing Union Biochemical, a Laiwu Taihe Biochemistry és a Weifang Ensign Industry árra vonatkozó kötelezettségvállalásokat ajánlott fel az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban. A kötelezettségvállalásokban az exportáló gyártók felajánlották, hogy az érintett terméket a dömping káros hatásainak kiküszöböléséhez szükséges áron vagy afölött értékesítik. Mindegyik exportáló gyártó minimum importárat ajánlott minden egyes eltérő terméktípusra vonatkozóan az intézkedések kijátszása kockázatának korlátozása érdekében. |
| --- | --- |

(4)

Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadását követően hat együttműködő kínai exportáló gyártó, az Anhui BBCA Biochemical, az RZBC, a TTCA, a Yixing Union Biochemical, a Laiwu Taihe Biochemistry és a Weifang Ensign Industry árra vonatkozó kötelezettségvállalásokat ajánlott fel az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban. A kötelezettségvállalásokban az exportáló gyártók felajánlották, hogy az érintett terméket a dömping káros hatásainak kiküszöböléséhez szükséges áron vagy afölött értékesítik. Mindegyik exportáló gyártó minimum importárat ajánlott minden egyes eltérő terméktípusra vonatkozóan az intézkedések kijátszása kockázatának korlátozása érdekében.

| (5) | Emellett az ajánlatok lehetővé teszik a minimumárak indexálását, mivel az érintett termék ára jelentős mértékben változott, különösen a vizsgálati időszakot követően nőtt számottevően. Az indexálást az exportáló gyártók által használt fő nyersanyag, a kukorica nyilvános nemzetközi árfolyamához viszonyítva végezték el. Az exportáló gyártók azonban felajánlották a minimumáraknak a legalább a kárt nem okozó árak szintjén való rögzítését akkor is, ha az indexálás alacsonyabb árszintet eredményezne. |
| --- | --- |

(5)

Emellett az ajánlatok lehetővé teszik a minimumárak indexálását, mivel az érintett termék ára jelentős mértékben változott, különösen a vizsgálati időszakot követően nőtt számottevően. Az indexálást az exportáló gyártók által használt fő nyersanyag, a kukorica nyilvános nemzetközi árfolyamához viszonyítva végezték el. Az exportáló gyártók azonban felajánlották a minimumáraknak a legalább a kárt nem okozó árak szintjén való rögzítését akkor is, ha az indexálás alacsonyabb árszintet eredményezne.

| (6) | A piacgazdasági elbánásban részesülő Laiwu Taihe Biochemistry felajánlotta, hogy a minimumárat a vizsgálat során megállapított rendes érték alapján számolja ki. |
| --- | --- |

(6)

A piacgazdasági elbánásban részesülő Laiwu Taihe Biochemistry felajánlotta, hogy a minimumárat a vizsgálat során megállapított rendes érték alapján számolja ki.

| (7) | Emellett az exportáló gyártók – az árra vonatkozó kötelezettségvállalásnak az árak keresztkompenzációval történő megkerülése kockázatának mérséklése érdekében – egyfelől felajánlották, hogy jelentést nyújtanak be az azon vevőknek értékesített EU-n kívüli eladásokról, amelyek szervezete vagy struktúrája az EU határain kívülre terjed, amennyiben az exportáló gyártó értékesít terméket ennek a vevőnek az EU-ban. Az exportáló gyártók másfelől megállapodtak arról, hogy az EU-n kívüli értékesítésekkel kapcsolatban betartják az áralkalmazás szabályait. |
| --- | --- |

(7)

Emellett az exportáló gyártók – az árra vonatkozó kötelezettségvállalásnak az árak keresztkompenzációval történő megkerülése kockázatának mérséklése érdekében – egyfelől felajánlották, hogy jelentést nyújtanak be az azon vevőknek értékesített EU-n kívüli eladásokról, amelyek szervezete vagy struktúrája az EU határain kívülre terjed, amennyiben az exportáló gyártó értékesít terméket ennek a vevőnek az EU-ban. Az exportáló gyártók másfelől megállapodtak arról, hogy az EU-n kívüli értékesítésekkel kapcsolatban betartják az áralkalmazás szabályait.

| (8) | Az exportáló gyártók a Bizottságot rendszeresen és részletesen tájékoztatják a Közösségbe irányuló exportjukról, vagyis a Bizottság hatékonyan ellenőrizheti a kötelezettségvállalások teljesítését. |
| --- | --- |

(8)

Az exportáló gyártók a Bizottságot rendszeresen és részletesen tájékoztatják a Közösségbe irányuló exportjukról, vagyis a Bizottság hatékonyan ellenőrizheti a kötelezettségvállalások teljesítését.

| (9) | Meg kell jegyezni továbbá, hogy a kínai fém-, ásvány- és vegyianyag-importőrök és -exportőrök kereskedelmi kamarája (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters, a továbbiakban: CCCMC) csatlakozik a (4) preambulumbekezdésben említett hat vállalathoz, és ezért a kötelezettségvállalások ellenőrzésében is aktív szerepet fog játszani. Ezért a Bizottság szerint csekély a jóváhagyott kötelezettségvállalás megkerülésének kockázata. |
| --- | --- |

(9)

Meg kell jegyezni továbbá, hogy a kínai fém-, ásvány- és vegyianyag-importőrök és -exportőrök kereskedelmi kamarája (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters, a továbbiakban: CCCMC) csatlakozik a (4) preambulumbekezdésben említett hat vállalathoz, és ezért a kötelezettségvállalások ellenőrzésében is aktív szerepet fog játszani. Ezért a Bizottság szerint csekély a jóváhagyott kötelezettségvállalás megkerülésének kockázata.

| (10) | A felajánlott kötelezettségvállalások nyilvánosságra hozatalát követően a közösségi gazdasági ágazat kifogásolta e felajánlott kötelezettségvállalásokat. A közösségi gazdasági ágazat úgy érvelt, hogy a kukoricához viszonyított indexálás nem megfelelő, mert más fő tényezők szintén befolyásolják az árak változását, és azt javasolta, hogy az indexálást a nyersanyagokhoz és az energiaköltségekhez viszonyítva végezzék el. A közösségi gazdasági ágazatnak az energiaköltségek figyelembevételével végzett indexálásra vonatkozó javaslatával kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az energia nem fő költségtényező. Emellett pedig nem lehetne megállapítani egyértelműen az indexálás alapját, mivel a szükséges energia különböző forrásokból, például szénből, földgázból és villamos energia segítségével is előállítható. |
| --- | --- |

(10)

A felajánlott kötelezettségvállalások nyilvánosságra hozatalát követően a közösségi gazdasági ágazat kifogásolta e felajánlott kötelezettségvállalásokat. A közösségi gazdasági ágazat úgy érvelt, hogy a kukoricához viszonyított indexálás nem megfelelő, mert más fő tényezők szintén befolyásolják az árak változását, és azt javasolta, hogy az indexálást a nyersanyagokhoz és az energiaköltségekhez viszonyítva végezzék el. A közösségi gazdasági ágazatnak az energiaköltségek figyelembevételével végzett indexálásra vonatkozó javaslatával kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az energia nem fő költségtényező. Emellett pedig nem lehetne megállapítani egyértelműen az indexálás alapját, mivel a szükséges energia különböző forrásokból, például szénből, földgázból és villamos energia segítségével is előállítható.

| (11) | Emellett a közösségi gazdasági ágazat azzal érvelt, hogy mivel az exportáló gyártók a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó termékeket multinacionális vállalatoknak értékesítik, fokozottan fennáll az árak keresztkompenzációjának veszélye, vagyis a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó termékeket mesterségesen alacsony áron értékesíthetik ugyanannak a vevőnek az EU-n kívül annak érdekében, hogy így kompenzálják a termékeknek az Európai Közösségben érvényes minimum árait. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vállalatok EK-ba irányuló exportjuk nagy részét vevőknek és nem multinacionális vállalatoknak értékesítik. Ennek ellenére, és a keresztkompenzáció bizonyos vállalatoknál fennmaradó kockázatának további csökkentése érdekében az ajánlatok speciális keresztkompenzációs záradékokat tartalmaznak a többi érintett vállalat által azon EK-ban található vevők számára való értékesítés tekintetében, amelyek szervezete vagy struktúrája az EU határain kívülre terjed. E záradékok jelentősen csökkentik a keresztkompenzáció kockázatát. |
| --- | --- |

(11)

Emellett a közösségi gazdasági ágazat azzal érvelt, hogy mivel az exportáló gyártók a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó termékeket multinacionális vállalatoknak értékesítik, fokozottan fennáll az árak keresztkompenzációjának veszélye, vagyis a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó termékeket mesterségesen alacsony áron értékesíthetik ugyanannak a vevőnek az EU-n kívül annak érdekében, hogy így kompenzálják a termékeknek az Európai Közösségben érvényes minimum árait. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vállalatok EK-ba irányuló exportjuk nagy részét vevőknek és nem multinacionális vállalatoknak értékesítik. Ennek ellenére, és a keresztkompenzáció bizonyos vállalatoknál fennmaradó kockázatának további csökkentése érdekében az ajánlatok speciális keresztkompenzációs záradékokat tartalmaznak a többi érintett vállalat által azon EK-ban található vevők számára való értékesítés tekintetében, amelyek szervezete vagy struktúrája az EU határain kívülre terjed. E záradékok jelentősen csökkentik a keresztkompenzáció kockázatát.

| (12) | Tekintettel a fentiekre, az exportáló gyártók által felajánlott kötelezettségvállalások elfogadhatók. |
| --- | --- |

(12)

Tekintettel a fentiekre, az exportáló gyártók által felajánlott kötelezettségvállalások elfogadhatók.

| (13) | Annak érdekében, hogy a Bizottság hatékonyan tudja ellenőrizni, hogy a vállalatok betartják-e a kötelezettségvállalásokat, a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelem megfelelő vámhatóságnak történő benyújtásakor a dömpingellenes vám fizetése alóli mentesség feltételei a következők: i. kötelezettségvállalási számla bemutatása, amely legalább a 1193/2008/EK tanácsi rendelet mellékletében felsorolt elemeket tartalmazza; ii. az importált termékeket az említett vállalatok gyártották és szállították, valamint az első független közösségi vevő részére közvetlenül számlázták; valamint iii. a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott termékek pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlában szereplő leírásnak. Amennyiben nem kerül bemutatásra ilyen számla, vagy nem felel meg a vámhatóságnak bemutatott terméknek, a megfelelő mértékű dömpingellenes vámot kell befizetni. |
| --- | --- |

(13)

Annak érdekében, hogy a Bizottság hatékonyan tudja ellenőrizni, hogy a vállalatok betartják-e a kötelezettségvállalásokat, a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelem megfelelő vámhatóságnak történő benyújtásakor a dömpingellenes vám fizetése alóli mentesség feltételei a következők: i. kötelezettségvállalási számla bemutatása, amely legalább a 1193/2008/EK tanácsi rendelet mellékletében felsorolt elemeket tartalmazza; ii. az importált termékeket az említett vállalatok gyártották és szállították, valamint az első független közösségi vevő részére közvetlenül számlázták; valamint iii. a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott termékek pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlában szereplő leírásnak. Amennyiben nem kerül bemutatásra ilyen számla, vagy nem felel meg a vámhatóságnak bemutatott terméknek, a megfelelő mértékű dömpingellenes vámot kell befizetni.

| (14) | A kötelezettségvállalások betartásának további biztosítása érdekében az importőröket az említett tanácsi rendelet tájékoztatta arról, hogy az említett rendeletben előírt feltételek teljesítésének elmulasztása esetén, vagy amennyiben a Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalások elfogadását, vámtartozás vethető ki az érintett tranzakciókra. |
| --- | --- |

(14)

A kötelezettségvállalások betartásának további biztosítása érdekében az importőröket az említett tanácsi rendelet tájékoztatta arról, hogy az említett rendeletben előírt feltételek teljesítésének elmulasztása esetén, vagy amennyiben a Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalások elfogadását, vámtartozás vethető ki az érintett tranzakciókra.

| (15) | A kötelezettségvállalás megszegése vagy visszavonása esetén, illetve ha a Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását, az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban kivetett dömpingellenes vámot kell automatikusan alkalmazni az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

(15)

A kötelezettségvállalás megszegése vagy visszavonása esetén, illetve ha a Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását, az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban kivetett dömpingellenes vámot kell automatikusan alkalmazni az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdésével összhangban,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az alábbiakban felsorolt exportáló gyártók és a kínai fém-, ásvány- és vegyianyag-importőrök és -exportőrök kereskedelmi kamarája által a Kínából származó citromsav behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalásokat a Bizottság elfogadja.

| Ország | Vállalat | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd – No 73 Daqing Road, Bengbu City 233010, Anhui tartomány | A874 |
| Gyártó: RZBC Co., Ltd – No 9 Xinghai West Road, Rizhao, Shandong tartomány, értékesítő: a gyártóval kapcsolatban álló értékesítő vállalat: RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd – No 9 Xinghai West Road, Rizhao, Shandong tartomány | A926 |
| Gyártó: RZBC (Juxian) Co., Ltd – West Wing, Chengyang North Road, Ju County, Rizhao, Shandong tartomány, értékesítő: a gyártóval kapcsolatban álló értékesítő vállalat: RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd – No 9 Xinghai West Road, Rizhao, Shandong tartomány | A927 |
| TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong tartomány | A878 |
| Yixing Union Biochemical Co., Ltd – Economic Development Zone Yixing City 214203, Jiangsu tartomány | A879 |
| Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd, No. 106 Luzhong Large East Street, Laiwu, Shandong tartomány | A880 |
| Weifang Ensign Industry Co. Ltd, The West End, Limin Road, Changle City, Shandong tartomány | A882 |

Ország

Vállalat

Kiegészítő TARIC-kód

Kínai Népköztársaság

Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd – No 73 Daqing Road, Bengbu City 233010, Anhui tartomány

A874

Gyártó: RZBC Co., Ltd – No 9 Xinghai West Road, Rizhao, Shandong tartomány, értékesítő: a gyártóval kapcsolatban álló értékesítő vállalat: RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd – No 9 Xinghai West Road, Rizhao, Shandong tartomány

A926

Gyártó: RZBC (Juxian) Co., Ltd – West Wing, Chengyang North Road, Ju County, Rizhao, Shandong tartomány, értékesítő: a gyártóval kapcsolatban álló értékesítő vállalat: RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd – No 9 Xinghai West Road, Rizhao, Shandong tartomány

A927

TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong tartomány

A878

Yixing Union Biochemical Co., Ltd – Economic Development Zone Yixing City 214203, Jiangsu tartomány

A879

Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd, No. 106 Luzhong Large East Street, Laiwu, Shandong tartomány

A880

Weifang Ensign Industry Co. Ltd, The West End, Limin Road, Changle City, Shandong tartomány

A882

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 2-án.

a Bizottság részéről

Catherine ASHTON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

1

(2)  HL L 143., 2008.6.3., 13. o.

2

(3)  A Hivatalos lap 1-ik oldalán található.

3

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 3.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 323/65 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 323/65

---

A TANÁCS 2008/900/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2008. december 2.)

az Európai Unió közép-ázsiai különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról szóló 2008/107/KKBP együttes fellépés módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 14. cikkére, 18. cikke (5) bekezdésére, valamint 23. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2008. február 12-én elfogadta a 2008/107/KKBP együttes fellépést (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2008. február 12-én elfogadta a 2008/107/KKBP együttes fellépést (1).

| (2) | Az Európai Tanács által 2007 júniusában elfogadott, a Közép-Ázsiával folytatandó új partnerségről szóló uniós stratégia végrehajtási folyamatának nyomon követésében az Európai Unió különleges képviselője által játszott szerep figyelembevétele érdekében módosítani kell a különleges képviselő megbízatását, |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Tanács által 2007 júniusában elfogadott, a Közép-Ázsiával folytatandó új partnerségről szóló uniós stratégia végrehajtási folyamatának nyomon követésében az Európai Unió különleges képviselője által játszott szerep figyelembevétele érdekében módosítani kell a különleges képviselő megbízatását,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

A 2008/107/KKBP együttes fellépés 3. cikke (1) bekezdésének i) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| „i) | hozzájárulás a KKBP energiabiztonsági, kábítószer-ellenes és a vízkészlet-gazdálkodással kapcsolatos elemeinek megfogalmazásához Közép-Ázsia tekintetében.” |
| --- | --- |

„i)

hozzájárulás a KKBP energiabiztonsági, kábítószer-ellenes és a vízkészlet-gazdálkodással kapcsolatos elemeinek megfogalmazásához Közép-Ázsia tekintetében.”

2. cikk

Ez az együttes fellépés az elfogadásának napján lép hatályba.

3. cikk

Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 2-án.

a Tanács részéről

az elnök

C. LAGARDE

---

(1)  HL L 38., 2008.2.13., 19. o.

1

---

| 3.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 323/66 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 323/66

---

A TANÁCS 2008/901/KKBP HATÁROZATA

(2008. december 2.)

a grúziai konfliktussal kapcsolatos független nemzetközi tényfeltáró misszióról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2008. szeptember 1-jén kijelentette, hogy az Európai Unió kész arra, hogy elkötelezze magát a grúziai konfliktus békés és tartós megoldására irányuló minden erőfeszítés támogatása mellett, és hogy támogassa a bizalomépítő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2008. szeptember 1-jén kijelentette, hogy az Európai Unió kész arra, hogy elkötelezze magát a grúziai konfliktus békés és tartós megoldására irányuló minden erőfeszítés támogatása mellett, és hogy támogassa a bizalomépítő intézkedéseket.

| (2) | A Tanács 2008. szeptember 15-én támogatását fejezte ki azon elképzelés iránt, hogy a grúziai konfliktussal kapcsolatban független nemzetközi tényfeltárást kezdjenek. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2008. szeptember 15-én támogatását fejezte ki azon elképzelés iránt, hogy a grúziai konfliktussal kapcsolatban független nemzetközi tényfeltárást kezdjenek.

| (3) | Heidi TAGLIAVINI-t ki kell nevezni a tényfeltáró misszió vezetőjévé, |
| --- | --- |

(3)

Heidi TAGLIAVINI-t ki kell nevezni a tényfeltáró misszió vezetőjévé,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A független nemzetközi tényfeltáró misszió vezetője és feladatai

(1)   Heidi TAGLIAVINI-t nevezik ki a grúziai konfliktussal kapcsolatos független nemzetközi tényfeltáró misszió vezetőjévé a 2008. december 2-án2009. július 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A tényfeltáró misszió tárgya a grúziai konfliktus kiváltó okának és lefolyásának vizsgálata, többek között a nemzetközi jog (1), a humanitárius jog és az emberi jogok, valamint az ezekkel összefüggő vádemelések tekintetében (2). A vizsgálat körének mind földrajzi tekintetben, mind időben elegendőnek kell lennie a konfliktus összes lehetséges okának feltárásához. A tényfeltárás eredményeiről jelentésen keresztül tájékoztatják a konfliktusban érintett feleket, a Tanácsot, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetet (EBESZ) és az Egyesült Nemzetek Szervezetét (ENSZ).

(3)   A tényfeltáró misszió vezetője felel a tényfeltáró misszió végrehajtásáért. A misszióvezető teljesen önállóan határozza meg a tényfeltáró misszió munkájához szükséges eljárásokat és módszereket, valamint a (2) bekezdésben említett jelentés tartalmát.

2. cikk

Finanszírozás

(1)   A tényfeltáró misszió végrehajtásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2008. december 2-án2009. július 31-ig terjedő időszakra 1 600 000 EUR.

(2)   Az (1) bekezdésben említett összegből finanszírozott kiadások 2008. december 2-án számolhatók el.

(3)   A kiadásokat az Európai Közösségek általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni. A kiadások kezelése a tényfeltáró misszió vezetője és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi.

(4)   A tényfeltáró misszió vezetője minden kiadást elszámol a Bizottságnak.

3. cikk

A tényfeltáró misszió összetétele

A tényfeltáró misszió összetételét a misszió vezetője határozza meg. A tényfeltáró misszióban elismert szakemberek – elsősorban jogászok, történészek, katonák és emberi jogi szakértők – vesznek részt.

4. cikk

Értékelés

A Tanács 2009. július 31-jét megelőzően felülvizsgálja e határozat végrehajtását.

5. cikk

Hatálybalépés és hatályvesztés

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ez a határozat 2009. július 31-én hatályát veszti.

6. cikk

Kihirdetés

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 2-án.

a Tanács részéről

az elnök

C. LAGARDE

---

(1)  Ideértve a Helsinki Záróokmányt.

1

(2)  Ideértve a háborús bűncselekményekkel kapcsolatosan állított vádakat is.

2

---

3.12.2008

| 3.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 323/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 323/s3

---

MEGJEGYZÉS AZ OLVASÓHOZ

Az intézmények úgy határoztak, hogy a jövőben nem tüntetik fel szövegeikben az idézett jogszabály utolsó módosítását.

Ellenkező jelzés hiányában, az itt megjelent szövegekben a jogszabályokra történő hivatkozást a hatályos változatukra történő hivatkozásként kell értelmezni.

---