# Euroopan unionin L 276/2008

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 276 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 51. vuosikerta17. lokakuuta 2008 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 276

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

51. vuosikerta17. lokakuuta 2008

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 1009/2008, annettu 9 päivänä lokakuuta 2008, yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä annetun asetuksen (EY) N:o 1782/2003 muuttamisesta | 1 |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 1010/2008, annettu 13 päivänä lokakuuta 2008, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 2026/97 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja asetuksen (EY) N:o 2026/97 19 artiklan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen sekä lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen annetun asetuksen (EY) N:o 1000/2008 muuttamisesta | 3 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1011/2008, annettu 16 päivänä lokakuuta 2008, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 21 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1012/2008, annettu 14 päivänä lokakuuta 2008, Puolan lipun alla purjehtivien alusten turskan kalastuksen kieltämisestä Itämeren osa-alueilla 25–32 (EY:n vedet) | 23 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1013/2008, annettu 15 päivänä lokakuuta 2008, Irlannin lipun alla purjehtivien alusten kielikampelan kalastuksen kieltämisestä alueilla VIIf ja VIIg | 25 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1014/2008, annettu 16 päivänä lokakuuta 2008, tiettyjen nimitysten rekisteröimisestä suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (České pivo (SMM), Cebreiro (SAN)) | 27 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1015/2008, annettu 16 päivänä lokakuuta 2008, vilja-alalla 16 päivänä lokakuuta 2008 kannettavien tuontitullien vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1003/2008 muuttamisesta | 29 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 1009/2008, annettu 9 päivänä lokakuuta 2008, yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä annetun asetuksen (EY) N:o 1782/2003 muuttamisesta

1

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 1010/2008, annettu 13 päivänä lokakuuta 2008, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 2026/97 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja asetuksen (EY) N:o 2026/97 19 artiklan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen sekä lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen annetun asetuksen (EY) N:o 1000/2008 muuttamisesta

3

Komission asetus (EY) N:o 1011/2008, annettu 16 päivänä lokakuuta 2008, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

21

*

Komission asetus (EY) N:o 1012/2008, annettu 14 päivänä lokakuuta 2008, Puolan lipun alla purjehtivien alusten turskan kalastuksen kieltämisestä Itämeren osa-alueilla 25–32 (EY:n vedet)

23

*

Komission asetus (EY) N:o 1013/2008, annettu 15 päivänä lokakuuta 2008, Irlannin lipun alla purjehtivien alusten kielikampelan kalastuksen kieltämisestä alueilla VIIf ja VIIg

25

*

Komission asetus (EY) N:o 1014/2008, annettu 16 päivänä lokakuuta 2008, tiettyjen nimitysten rekisteröimisestä suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (České pivo (SMM), Cebreiro (SAN))

27

Komission asetus (EY) N:o 1015/2008, annettu 16 päivänä lokakuuta 2008, vilja-alalla 16 päivänä lokakuuta 2008 kannettavien tuontitullien vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1003/2008 muuttamisesta

29

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | SUUNTAVIIVAT |
| | | Euroopan keskuspankki |
| | | 2008/802/EY |
| | * | Euroopan keskuspankin suuntaviivat, annettu 5 päivänä syyskuuta 2008, Euroopan keskuspankin tilastointiin liittyvistä tiedonantovaatimuksista ja tilastotietojen vaihtamista Euroopan keskuspankkijärjestelmässä koskevista menettelyistä julkisyhteisöjen rahoitustilastojen osalta 17 päivänä helmikuuta 2005 annettujen suuntaviivojen EKP/2005/5 muuttamisesta (EKP/2008/7) | 32 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

SUUNTAVIIVAT

Euroopan keskuspankki

2008/802/EY

*

Euroopan keskuspankin suuntaviivat, annettu 5 päivänä syyskuuta 2008, Euroopan keskuspankin tilastointiin liittyvistä tiedonantovaatimuksista ja tilastotietojen vaihtamista Euroopan keskuspankkijärjestelmässä koskevista menettelyistä julkisyhteisöjen rahoitustilastojen osalta 17 päivänä helmikuuta 2005 annettujen suuntaviivojen EKP/2005/5 muuttamisesta (EKP/2008/7)

(EKP/2008/7)

32

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan komission päätös 2007/777/EY, tehty 29 päivänä marraskuuta 2007, eläinten terveyttä ja kansanterveyttä koskevista edellytyksistä ja todistusmalleista ihmisravinnoksi tarkoitettujen tiettyjen lihavalmisteiden ja käsiteltyjen mahojen, rakkojen ja suolten tuonnissa kolmansista maista sekä päätöksen 2005/432/EY kumoamisesta (EUVL L 312, 30.11.2007) | 50 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan komission päätös 2007/777/EY, tehty 29 päivänä marraskuuta 2007, eläinten terveyttä ja kansanterveyttä koskevista edellytyksistä ja todistusmalleista ihmisravinnoksi tarkoitettujen tiettyjen lihavalmisteiden ja käsiteltyjen mahojen, rakkojen ja suolten tuonnissa kolmansista maista sekä päätöksen 2005/432/EY kumoamisesta (EUVL L 312, 30.11.2007)

50

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Huomautus lukijalle (katso kansilehden kolmas sivu) | s3 |

*

Huomautus lukijalle (katso kansilehden kolmas sivu)

Huomautus lukijalle

s3

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 17.10.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1009/2008,

annettu 9 päivänä lokakuuta 2008,

yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä annetun asetuksen (EY) N:o 1782/2003 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 (2) 68 artiklassa säädetään, että naudanlihapalkkioiden osalta jäsenvaltioiden viljelijöille myöntämät lisätuet myönnetään mainitun asetuksen IV osaston 12 luvussa säädettyjen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 (2) 68 artiklassa säädetään, että naudanlihapalkkioiden osalta jäsenvaltioiden viljelijöille myöntämät lisätuet myönnetään mainitun asetuksen IV osaston 12 luvussa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 138 artiklassa säädetään, että oikeus kyseisen asetuksen IV osaston 12 luvun mukaisiin suoriin tukiin edellyttää, että eläin merkitään ja rekisteröidään nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottamisesta sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden pakollisesta merkitsemisestä 17 päivänä heinäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1760/2000 mukaisesti (3). |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 138 artiklassa säädetään, että oikeus kyseisen asetuksen IV osaston 12 luvun mukaisiin suoriin tukiin edellyttää, että eläin merkitään ja rekisteröidään nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottamisesta sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden pakollisesta merkitsemisestä 17 päivänä heinäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1760/2000 mukaisesti (3).

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1760/2000 7 artiklan 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa säädetään, että kunkin eläinten pitäjän on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle jäsenvaltion vahvistaman ajan kuluessa, joka on vähintään kolme päivää ja enintään seitsemän päivää, kaikki eläinten siirrot tilalle ja tilalta sekä kaikki tilalla tapahtuvat eläinten syntymät ja kuolemat sekä näiden tapahtumien päivämäärät. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1760/2000 7 artiklan 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa säädetään, että kunkin eläinten pitäjän on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle jäsenvaltion vahvistaman ajan kuluessa, joka on vähintään kolme päivää ja enintään seitsemän päivää, kaikki eläinten siirrot tilalle ja tilalta sekä kaikki tilalla tapahtuvat eläinten syntymät ja kuolemat sekä näiden tapahtumien päivämäärät.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 138 artiklassa säädetyn velvoitteen soveltamisalaa olisi kuitenkin selkiytettävä. Sen, että toimivaltaiselle viranomaiselle ei toimiteta asetuksen (EY) N:o 1760/2000 7 artiklan 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetussa määräajassa tietoa eläinten liikkumista taikka syntymää tai kuolemaa koskevasta päivästä, ei pitäisi automaattisesti johtaa tukikelpoisuuden menettämiseen. Eläimen pitoajan alkua voidaan myös pitää asianmukaisena aikana tarkistaa, että kyseinen eläin on todellakin merkitty ja rekisteröity asetuksen (EY) N:o 1782/2003 IV osaston 12 luvun mukaisten tukien myöntämistä varten. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 138 artiklassa säädetyn velvoitteen soveltamisalaa olisi kuitenkin selkiytettävä. Sen, että toimivaltaiselle viranomaiselle ei toimiteta asetuksen (EY) N:o 1760/2000 7 artiklan 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetussa määräajassa tietoa eläinten liikkumista taikka syntymää tai kuolemaa koskevasta päivästä, ei pitäisi automaattisesti johtaa tukikelpoisuuden menettämiseen. Eläimen pitoajan alkua voidaan myös pitää asianmukaisena aikana tarkistaa, että kyseinen eläin on todellakin merkitty ja rekisteröity asetuksen (EY) N:o 1782/2003 IV osaston 12 luvun mukaisten tukien myöntämistä varten.

| (5) | Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1782/2003 138 artiklaa olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1782/2003 138 artiklaa olisi muutettava vastaavasti.

| (6) | Tämä muutos koskee ainoastaan palkkiokelpoisuuden vahvistamista. Se ei vaikuta eläinten jäljitettävyyteen, koska viljelijät velvoitetaan edelleen noudattamaan kaikkia asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 säädettyjä tunnistus- ja rekisteröintivelvoitteita. |
| --- | --- |

(6)

Tämä muutos koskee ainoastaan palkkiokelpoisuuden vahvistamista. Se ei vaikuta eläinten jäljitettävyyteen, koska viljelijät velvoitetaan edelleen noudattamaan kaikkia asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 säädettyjä tunnistus- ja rekisteröintivelvoitteita.

| (7) | Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 138 artiklassa säädettyä velvoitetta olisi sovellettava kaikkiin mainitun asetuksen IV osaston 12 luvun mukaisiin tukiin. Koska viitekausi kyseisten tukien hallinnoimisessa on kalenterivuosi, muutosta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2008 alkaen, jotta se koskisi kaikkia kyseisiä maksuja koko kalenterivuonna 2008, |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 138 artiklassa säädettyä velvoitetta olisi sovellettava kaikkiin mainitun asetuksen IV osaston 12 luvun mukaisiin tukiin. Koska viitekausi kyseisten tukien hallinnoimisessa on kalenterivuosi, muutosta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2008 alkaen, jotta se koskisi kaikkia kyseisiä maksuja koko kalenterivuonna 2008,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Lisätään asetuksen (EY) N:o 1782/2003 138 artiklaan kohta seuraavasti:

”Eläintä pidetään kuitenkin tukikelpoisena myös, jos asetuksen (EY) N:o 1760/2000 7 artiklan 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetut tiedot on ilmoitettu toimivaltaiselle viranomaiselle eläimen pitoajan ensimmäisenä päivänä tämän asetuksen 144 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Luxemburgissa 9 päivänä lokakuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

D. BUSSEREAU

---

(1)  Lausunto annettu 8. heinäkuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1.

2

(3)  EYVL L 204, 11.8.2000, s. 1.

3

---

| 17.10.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/3

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1010/2008,

annettu 13 päivänä lokakuuta 2008,

lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 2026/97 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja asetuksen (EY) N:o 2026/97 19 artiklan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen sekä lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen annetun asetuksen (EY) N:o 1000/2008 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 päivänä lokakuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 15, 18 ja 19 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti heinäkuussa 2002 asetuksella (EY) N:o 1338/2002 (2) käyttöön 7,1 prosentin suuruisen lopullisen tasoitustullin Intiasta peräisin olevan ja CN-koodiin ex 2921 42 10 (Taric-koodi 2921421060) kuuluvan sulfaniilihapon tuonnissa, jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’. Käyttöön otetut toimenpiteet perustuivat tukien vastaiseen menettelyyn, joka käynnistettiin perusasetuksen 10 artiklan mukaisesti, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti heinäkuussa 2002 asetuksella (EY) N:o 1338/2002 (2) käyttöön 7,1 prosentin suuruisen lopullisen tasoitustullin Intiasta peräisin olevan ja CN-koodiin ex 2921 42 10 (Taric-koodi 2921421060) kuuluvan sulfaniilihapon tuonnissa, jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’. Käyttöön otetut toimenpiteet perustuivat tukien vastaiseen menettelyyn, joka käynnistettiin perusasetuksen 10 artiklan mukaisesti, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’.

| (2) | Samaan aikaan neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1339/2002 (3) käyttöön 18,3 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin Intiasta peräisin olevan saman tuotteen tuonnissa. |
| --- | --- |

(2)

Samaan aikaan neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1339/2002 (3) käyttöön 18,3 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin Intiasta peräisin olevan saman tuotteen tuonnissa.

| (3) | Edellä mainittujen polkumyynti- ja tasoitustullimenettelyjen puitteissa komissio hyväksyi päätöksellä 2002/611/EY (4) hintasitoumuksen, jonka tarjosi yksi intialainen vientiä harjoittava tuottaja, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd, jäljempänä ’Kokan’. |
| --- | --- |

(3)

Edellä mainittujen polkumyynti- ja tasoitustullimenettelyjen puitteissa komissio hyväksyi päätöksellä 2002/611/EY (4) hintasitoumuksen, jonka tarjosi yksi intialainen vientiä harjoittava tuottaja, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd, jäljempänä ’Kokan’.

| (4) | Joulukuussa 2003 Kokan ilmoitti komissiolle haluavansa peruuttaa sitoumuksensa vapaaehtoisesti. Tästä syystä sitoumuksen hyväksymisestä tehty komission päätös kumottiin päätöksellä 2004/255/EY (5). |
| --- | --- |

(4)

Joulukuussa 2003 Kokan ilmoitti komissiolle haluavansa peruuttaa sitoumuksensa vapaaehtoisesti. Tästä syystä sitoumuksen hyväksymisestä tehty komission päätös kumottiin päätöksellä 2004/255/EY (5).

| (5) | Komissio pani vireille huhtikuussa 2005 (6) Kokanin esittämän pyynnön perusteella perusasetuksen 19 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 384/96 (7), jäljempänä ’polkumyynnin vastainen perusasetus’, 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka rajoittui yrityksen tarjoaman sitoumuksen hyväksyttävyyden tarkasteluun. |
| --- | --- |

(5)

Komissio pani vireille huhtikuussa 2005 (6) Kokanin esittämän pyynnön perusteella perusasetuksen 19 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 384/96 (7), jäljempänä ’polkumyynnin vastainen perusasetus’, 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka rajoittui yrityksen tarjoaman sitoumuksen hyväksyttävyyden tarkasteluun.

| (6) | Komissio hyväksyi tutkimuksen jälkeen joulukuussa 2005 päätöksellä 2006/37/EY (8) Kokanin tarjoaman sitoumuksen Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontia koskevan polkumyynti- ja tasoitustullimenettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio hyväksyi tutkimuksen jälkeen joulukuussa 2005 päätöksellä 2006/37/EY (8) Kokanin tarjoaman sitoumuksen Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontia koskevan polkumyynti- ja tasoitustullimenettelyn yhteydessä.

| (7) | Lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa annettua asetusta (EY) N:o 1338/2002 ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta muun muassa Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa annettua asetusta (EY) N:o 1339/2002 muutettiin 6 kappaleessa tarkoitetun tutkimuksen tuloksena tammikuussa 2006 neuvoston asetuksella (EY) N:o 123/2006 (9) kyseisen sitoumuksen hyväksymisen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa annettua asetusta (EY) N:o 1338/2002 ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta muun muassa Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa annettua asetusta (EY) N:o 1339/2002 muutettiin 6 kappaleessa tarkoitetun tutkimuksen tuloksena tammikuussa 2006 neuvoston asetuksella (EY) N:o 123/2006 (9) kyseisen sitoumuksen hyväksymisen huomioon ottamiseksi.

| (8) | Asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun jälkeen neuvosto otti käyttöön asetuksella (EY) N:o 1000/2008 (10) polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta ja Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun jälkeen neuvosto otti käyttöön asetuksella (EY) N:o 1000/2008 (10) polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta ja Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa.

1.2   Tarkastelupyyntö

| (9) | Voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (11) julkaisemisen jälkeen komissio vastaanotti 24 päivänä huhtikuuta 2007 perusasetuksen 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön. Pyynnön esittivät kaksi yhteisön tuottajaa, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, jotka edustivat 100:aa prosenttia yhteisön sulfaniilihapon tuotannosta. |
| --- | --- |

(9)

Voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (11) julkaisemisen jälkeen komissio vastaanotti 24 päivänä huhtikuuta 2007 perusasetuksen 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön. Pyynnön esittivät kaksi yhteisön tuottajaa, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, jotka edustivat 100:aa prosenttia yhteisön sulfaniilihapon tuotannosta.

| (10) | Pyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti tuen ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(10)

Pyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti tuen ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

| (11) | Komissio tutki pyynnön esittäjien esittämän näytön ja katsoi sen riittäväksi perusteeksi panna vireille perusasetuksen 18 artiklan säännösten mukainen tarkastelu. Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio ilmoitti 24 päivänä heinäkuuta 2007Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla vireillepanoilmoituksella (12) perusasetuksen 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta. |
| --- | --- |

(11)

Komissio tutki pyynnön esittäjien esittämän näytön ja katsoi sen riittäväksi perusteeksi panna vireille perusasetuksen 18 artiklan säännösten mukainen tarkastelu. Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio ilmoitti 24 päivänä heinäkuuta 2007Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla vireillepanoilmoituksella (12) perusasetuksen 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.

| (12) | Ennen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 9 kohdan ja 22 artiklan 1 kohdan mukaisesti Intian viranomaisille vastaanottaneensa asianmukaisesti asiakirjanäyttöön perustuvan tarkastelua koskevan pyynnön, ja kutsui Intian viranomaiset neuvotteluihin tilanteen selkiyttämiseksi valituksen sisällön osalta ja molempia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi. Intian viranomaiset eivät reagoineet tähän neuvottelutarjoukseen. Myös osittaisen välivaiheen tarkastelun yhteydessä Intian viranomaisille tarjottiin neuvotteluja, joita järjestettiinkin. Neuvotteluissa ei päädytty molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun, joka olisi taannut sen, että tarkastelua ei käynnistetä. |
| --- | --- |

(12)

Ennen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 9 kohdan ja 22 artiklan 1 kohdan mukaisesti Intian viranomaisille vastaanottaneensa asianmukaisesti asiakirjanäyttöön perustuvan tarkastelua koskevan pyynnön, ja kutsui Intian viranomaiset neuvotteluihin tilanteen selkiyttämiseksi valituksen sisällön osalta ja molempia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi. Intian viranomaiset eivät reagoineet tähän neuvottelutarjoukseen. Myös osittaisen välivaiheen tarkastelun yhteydessä Intian viranomaisille tarjottiin neuvotteluja, joita järjestettiinkin. Neuvotteluissa ei päädytty molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun, joka olisi taannut sen, että tarkastelua ei käynnistetä.

1.3   Osittainen välivaiheen tarkastelu

| (13) | Komissio käynnisti Euroopan unionin virallisessa lehdessä29 päivänä syyskuuta 2007 julkaistulla vireillepanoa koskevalla ilmoituksella (13), jäljempänä ’19 artiklan mukainen vireillepanoilmoitus’, omasta aloitteestaan perusasetuksen 19 artiklan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka rajoittui tuen tason tarkasteluun, koska komissiolla oli riittävä alustava näyttö siitä, että tukeen liittyvät olosuhteet, joiden perusteella toimenpiteet otettiin käyttöön, olivat muuttuneet ja että nämä muutokset olivat pysyviä. |
| --- | --- |

(13)

Komissio käynnisti Euroopan unionin virallisessa lehdessä29 päivänä syyskuuta 2007 julkaistulla vireillepanoa koskevalla ilmoituksella (13), jäljempänä ’19 artiklan mukainen vireillepanoilmoitus’, omasta aloitteestaan perusasetuksen 19 artiklan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka rajoittui tuen tason tarkasteluun, koska komissiolla oli riittävä alustava näyttö siitä, että tukeen liittyvät olosuhteet, joiden perusteella toimenpiteet otettiin käyttöön, olivat muuttuneet ja että nämä muutokset olivat pysyviä.

| (14) | Tarkastelussa rajoituttiin tutkimaan 19 artiklan mukaisen vireillepanoilmoituksen liitteeseen sisältyvän yrityksen, Kokanin, tuen tasoa sekä muita viejiä, joita kehotettiin ilmoittautumaan vireillepanoilmoituksessa asetettujen ehtojen ja määräaikojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Tarkastelussa rajoituttiin tutkimaan 19 artiklan mukaisen vireillepanoilmoituksen liitteeseen sisältyvän yrityksen, Kokanin, tuen tasoa sekä muita viejiä, joita kehotettiin ilmoittautumaan vireillepanoilmoituksessa asetettujen ehtojen ja määräaikojen mukaisesti.

1.4   Tutkimus

1.4.1   Tutkimusajanjakso

| (15) | Tuen jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2006 ja 31 päivän maaliskuuta 2007 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Tätä jaksoa käytettiin myös tutkittaessa väitettyä olosuhteiden muuttumista, jonka johdosta osittainen välivaiheen tarkastelu käynnistettiin. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui vuodesta 2003 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(15)

Tuen jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2006 ja 31 päivän maaliskuuta 2007 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Tätä jaksoa käytettiin myös tutkittaessa väitettyä olosuhteiden muuttumista, jonka johdosta osittainen välivaiheen tarkastelu käynnistettiin. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui vuodesta 2003 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.4.2   Tutkimuksen osapuolet

| (16) | Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta virallisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, ja niiden järjestöille, viejämaan edustajille, pyynnön esittäjälle ja yhteisön tuottajille. Intressitahoille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(16)

Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta virallisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, ja niiden järjestöille, viejämaan edustajille, pyynnön esittäjälle ja yhteisön tuottajille. Intressitahoille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (17) | Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille intressitahoille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiselle oli erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(17)

Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille intressitahoille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiselle oli erityisiä syitä.

| (18) | Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa lähetettiin kyselylomakkeita kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, erityisesti kahdelle yhteisön tuottajalle, intialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, tiedossa olleille tuojille ja käyttäjille sekä Intian viranomaisille. Osittaisen välivaiheen tarkastelun osalta kyselylomakkeet lähetettiin intialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle ja Intian viranomaisille. |
| --- | --- |

(18)

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa lähetettiin kyselylomakkeita kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, erityisesti kahdelle yhteisön tuottajalle, intialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, tiedossa olleille tuojille ja käyttäjille sekä Intian viranomaisille. Osittaisen välivaiheen tarkastelun osalta kyselylomakkeet lähetettiin intialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle ja Intian viranomaisille.

| (19) | Vastaukset saatiin Intian viranomaisilta, molemmilta yhteisön tuottajilta ja asianomaisen maan vientiä harjoittavalta tuottajalta sekä neljältä käyttäjältä. Yksikään tuoja ei vastannut kyselylomakkeeseen, eivätkä muutkaan tuojat toimittaneet tietoja tai ilmoittautuneet komissiolle tutkimuksen aikana. |
| --- | --- |

(19)

Vastaukset saatiin Intian viranomaisilta, molemmilta yhteisön tuottajilta ja asianomaisen maan vientiä harjoittavalta tuottajalta sekä neljältä käyttäjältä. Yksikään tuoja ei vastannut kyselylomakkeeseen, eivätkä muutkaan tuojat toimittaneet tietoja tai ilmoittautuneet komissiolle tutkimuksen aikana.

| (20) | Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko tuen ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on yhteisön edun mukaista sekä mikä on tuen väitetty muuttunut taso. Tähän liittyen komissio teki tarkastuskäyntejä seuraavien tiloihin: Intian viranomaiset Delhissä, Maharashtran osavaltion hallitus Mumbaissa, Reserve Bank of India Mumbaissa sekä seuraavat yritykset:






  a) | Intialainen vientiä harjoittava tuottaja






  — | Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd, Mumbai, Intia |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko tuen ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on yhteisön edun mukaista sekä mikä on tuen väitetty muuttunut taso. Tähän liittyen komissio teki tarkastuskäyntejä seuraavien tiloihin: Intian viranomaiset Delhissä, Maharashtran osavaltion hallitus Mumbaissa, Reserve Bank of India Mumbaissa sekä seuraavat yritykset:

a)

Intialainen vientiä harjoittava tuottaja

—

Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd, Mumbai, Intia

| b) | Yhteisön tuottajat:






  — | Ardenity, Givet, Ranska |
| --- | --- | --- |

b)

Yhteisön tuottajat:

—

Ardenity, Givet, Ranska

| — | CUF Químicos Industriais, Estarreja, Portugali |
| --- | --- |

—

CUF Químicos Industriais, Estarreja, Portugali

| c) | Käyttäjät:






  — | Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Saksa |
| --- | --- | --- |

c)

Käyttäjät:

—

Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Saksa

| — | Robama SA, Palafolls, Espanja. |
| --- | --- |

—

Robama SA, Palafolls, Espanja.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

| (21) | Tarkasteltavana oleva tuote on Intiasta peräisin oleva sulfaniilihappo, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodin ex 2921 42 10 (Taric-koodi 2921421060). Periaatteessa sulfaniilihappoa on olemassa kahta laatua, jotka määritetään niiden puhtausasteen mukaan: tekninen laatu ja puhdistettu laatu. Puhdistettua laatua pidetään joskus kaupan sulfaniilihapon suolana. Sulfaniilihappoa käytetään raaka-aineena optisten kirkasteiden, betonin lisäaineiden, elintarvikevärien ja erityisväriaineiden tuotannossa. Vaikka sulfaniilihapolla on eri käyttötarkoituksia, käyttäjät pitävät kaikkia sen laatuja ja muotoja toisensa kohtuudella korvaavina, useimmissa sovelluksissa niitä käytetään vaihdellen, ja niitä pidetään näin ollen yhtenä tuotteena, kuten alkuperäisessä tutkimuksessakin. |
| --- | --- |

(21)

Tarkasteltavana oleva tuote on Intiasta peräisin oleva sulfaniilihappo, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodin ex 2921 42 10 (Taric-koodi 2921421060). Periaatteessa sulfaniilihappoa on olemassa kahta laatua, jotka määritetään niiden puhtausasteen mukaan: tekninen laatu ja puhdistettu laatu. Puhdistettua laatua pidetään joskus kaupan sulfaniilihapon suolana. Sulfaniilihappoa käytetään raaka-aineena optisten kirkasteiden, betonin lisäaineiden, elintarvikevärien ja erityisväriaineiden tuotannossa. Vaikka sulfaniilihapolla on eri käyttötarkoituksia, käyttäjät pitävät kaikkia sen laatuja ja muotoja toisensa kohtuudella korvaavina, useimmissa sovelluksissa niitä käytetään vaihdellen, ja niitä pidetään näin ollen yhtenä tuotteena, kuten alkuperäisessä tutkimuksessakin.

2.2   Samankaltainen tuote

| (22) | Tarkastelussa vahvistui alkuperäisessä tutkimuksessa tehty päätelmä, jonka mukaan sulfaniilihappo ja sen suolat ovat puhtaita hyödyketuotteita ja niiden laatu sekä fyysiset perusominaisuudet ovat samat riippumatta siitä, mistä maasta ne ovat peräisin. Tarkasteltavana olevalla tuotteella ja tuotteilla, joita asianomainen vientiä harjoittava tuottaja valmistaa ja myy kotimarkkinoillaan ja vie kolmansiin maihin ja joita yhteisön tuottajat valmistavat ja myyvät yhteisön markkinoilla, on todettu olevan samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja pääasiassa sama käyttötarkoitus, ja niitä pidetään siksi perusasetuksen 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(22)

Tarkastelussa vahvistui alkuperäisessä tutkimuksessa tehty päätelmä, jonka mukaan sulfaniilihappo ja sen suolat ovat puhtaita hyödyketuotteita ja niiden laatu sekä fyysiset perusominaisuudet ovat samat riippumatta siitä, mistä maasta ne ovat peräisin. Tarkasteltavana olevalla tuotteella ja tuotteilla, joita asianomainen vientiä harjoittava tuottaja valmistaa ja myy kotimarkkinoillaan ja vie kolmansiin maihin ja joita yhteisön tuottajat valmistavat ja myyvät yhteisön markkinoilla, on todettu olevan samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja pääasiassa sama käyttötarkoitus, ja niitä pidetään siksi perusasetuksen 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

3.   TUEN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

3.1   Johdanto

| (23) | Komissio tutki tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavia järjestelmiä, joissa oli esitettyjen väitteiden mukaan myönnetty vientitukea:






  — | Alkuperäisessä tutkimuksessa tutkitut vientitukijärjestelmät






  — | Kansalliset järjestelmät






  a) | Vientiteollisuuden vapaa-alueiden järjestelmä (Export Processing Zones Scheme, EPZS) / Erityistalousalueiden järjestelmä (Special Economic Zones Scheme, SEZS) / Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units Scheme, EOUS) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(23)

Komissio tutki tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavia järjestelmiä, joissa oli esitettyjen väitteiden mukaan myönnetty vientitukea:

—

Alkuperäisessä tutkimuksessa tutkitut vientitukijärjestelmät

—

Kansalliset järjestelmät

a)

Vientiteollisuuden vapaa-alueiden järjestelmä (Export Processing Zones Scheme, EPZS) / Erityistalousalueiden järjestelmä (Special Economic Zones Scheme, SEZS) / Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units Scheme, EOUS)

| b) | Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS) |
| --- | --- |

b)

Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)

| c) | Tuotantohyödykkeiden tuontia etuustullein koskeva järjestelmä (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS) |
| --- | --- |

c)

Tuotantohyödykkeiden tuontia etuustullein koskeva järjestelmä (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

| d) | Tuloverosta vapauttamista koskeva järjestelmä (Income Tax Exemption Scheme, ITES) |
| --- | --- |

d)

Tuloverosta vapauttamista koskeva järjestelmä (Income Tax Exemption Scheme, ITES)

| e) | Ennakkolisenssijärjestelmä (Advance Licence Scheme, ALS) / Ennakkohyväksyntäjärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, AAS) |
| --- | --- |

e)

Ennakkolisenssijärjestelmä (Advance Licence Scheme, ALS) / Ennakkohyväksyntäjärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, AAS)

| — | Alueelliset järjestelmät






  f) | Maharashtran osavaltion kannustinjärjestelmä (Package Scheme of Incentives of the Government of Maharashtra, PSI). |
| --- | --- | --- |

—

Alueelliset järjestelmät

f)

Maharashtran osavaltion kannustinjärjestelmä (Package Scheme of Incentives of the Government of Maharashtra, PSI).

| — | Vientitukijärjestelmät, joita ei tutkittu alkuperäisessä tutkimuksessa






  — | Kansalliset järjestelmät






  g) | Vientiluottojärjestelmä (ECS) (ennen vientiä ja viennin jälkeen sovellettava) |
| --- | --- | --- | --- |

—

Vientitukijärjestelmät, joita ei tutkittu alkuperäisessä tutkimuksessa

—

Kansalliset järjestelmät

g)

Vientiluottojärjestelmä (ECS) (ennen vientiä ja viennin jälkeen sovellettava)

| (24) | Edellä a, b, c ja e alakohdassa mainitut järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade Act 1992) nro 22/1992, jäljempänä ’ulkomaankauppalaki’. Ulkomaankauppalailla Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä vienti- ja tuontipolitiikkaa (syyskuun 1 päivästä 2004 lähtien ulkomaankauppapolitiikkaa) koskevissa asiakirjoissa, joita kauppaministeriö julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti. Tämän tapauksen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kannalta olennainen asiakirja on 1 päivän syyskuuta 2004 ja 31 päivän maaliskuuta 2009 välistä aikaa koskeva viisivuotissuunnitelma, jäljempänä ’EXIM-policy 2004–2009’. Lisäksi Intian viranomaiset esittelevät kyseistä viisivuotissuunnitelmaa koskevia menettelyjä käsikirjassa ”Handbook of Procedures – 1 September 2004 to 31 March 2009, Volume I”, jäljempänä ’HOP I 2004–2009’. |
| --- | --- |

(24)

Edellä a, b, c ja e alakohdassa mainitut järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade Act 1992) nro 22/1992, jäljempänä ’ulkomaankauppalaki’. Ulkomaankauppalailla Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä vienti- ja tuontipolitiikkaa (syyskuun 1 päivästä 2004 lähtien ulkomaankauppapolitiikkaa) koskevissa asiakirjoissa, joita kauppaministeriö julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti. Tämän tapauksen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kannalta olennainen asiakirja on 1 päivän syyskuuta 2004 ja 31 päivän maaliskuuta 2009 välistä aikaa koskeva viisivuotissuunnitelma, jäljempänä ’EXIM-policy 2004–2009’. Lisäksi Intian viranomaiset esittelevät kyseistä viisivuotissuunnitelmaa koskevia menettelyjä käsikirjassa ”Handbook of Procedures – 1 September 2004 to 31 March 2009, Volume I”, jäljempänä ’HOP I 2004–2009’.

| (25) | Edellä d alakohdassa mainittu tuloverosta vapauttamista koskeva järjestelmä perustuu vuonna 1961 annettuun tuloverolakiin (Income Tax Act), jota muutetaan vuosittain varainhoitolailla (Finance Act). |
| --- | --- |

(25)

Edellä d alakohdassa mainittu tuloverosta vapauttamista koskeva järjestelmä perustuu vuonna 1961 annettuun tuloverolakiin (Income Tax Act), jota muutetaan vuosittain varainhoitolailla (Finance Act).

| (26) | Edellä f alakohdassa esitettyä järjestelmää hallinnoi Maharashtran osavaltio, ja se perustuu Maharashtran osavaltion teollisuus-, energia- ja työministeriön päätöslauselmiin. |
| --- | --- |

(26)

Edellä f alakohdassa esitettyä järjestelmää hallinnoi Maharashtran osavaltio, ja se perustuu Maharashtran osavaltion teollisuus-, energia- ja työministeriön päätöslauselmiin.

| (27) | Edellä g alakohdassa mainittu vientiluottojärjestelmä perustuu vuoden 1949 pankkivalvontalain (Banking Regulation Act 1949) 21 ja 35A pykälään, joiden mukaan Intian keskuspankki (Reserve Bank of India, RBI) voi ohjata kaupallisten pankkien vientiluottotoimintaa. |
| --- | --- |

(27)

Edellä g alakohdassa mainittu vientiluottojärjestelmä perustuu vuoden 1949 pankkivalvontalain (Banking Regulation Act 1949) 21 ja 35A pykälään, joiden mukaan Intian keskuspankki (Reserve Bank of India, RBI) voi ohjata kaupallisten pankkien vientiluottotoimintaa.

3.2   Vientiteollisuuden vapaa-alueiden järjestelmä (Export Processing Zones Scheme, EPZS) / Erityistalousalueiden järjestelmä (Special Economic Zones Scheme, SEZS) / Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units Scheme, EOUS)

| (28) | Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei kuulunut erityistalousalueiden järjestelmään eikä vientiteollisuuden vapaa-alueiden järjestelmään. Se kuului kuitenkin vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmään ja sai tasoitustoimenpiteiden alaista tukea tutkimusajanjaksolla. Jäljempänä oleva kuvaus ja arviointi koskee siis vain EOU-järjestelmää. |
| --- | --- |

(28)

Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei kuulunut erityistalousalueiden järjestelmään eikä vientiteollisuuden vapaa-alueiden järjestelmään. Se kuului kuitenkin vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmään ja sai tasoitustoimenpiteiden alaista tukea tutkimusajanjaksolla. Jäljempänä oleva kuvaus ja arviointi koskee siis vain EOU-järjestelmää.

3.2.1   Oikeusperusta

| (29) | EOU-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 2004–2009 -asiakirjan kohdassa 6 ja HOP I 2004–2009 -käsikirjassa. |
| --- | --- |

(29)

EOU-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 2004–2009 -asiakirjan kohdassa 6 ja HOP I 2004–2009 -käsikirjassa.

3.2.2   Tukikelpoisuus

| (30) | Kaikki yritykset, jotka periaatteessa sitoutuvat viemään koko tavara- tai palvelutuotantonsa – lukuun ottamatta yksinomaan kauppiaina toimivia yrityksiä – voidaan perustaa EOU-järjestelmän mukaisesti. Teollisuusyritysten on kuitenkin tehtävä tietty vähimmäismäärä investointeja käyttöomaisuuteen (10 miljoonaa Intian rupiaa) voidakseen saada tukea EOU-järjestelmästä. |
| --- | --- |

(30)

Kaikki yritykset, jotka periaatteessa sitoutuvat viemään koko tavara- tai palvelutuotantonsa – lukuun ottamatta yksinomaan kauppiaina toimivia yrityksiä – voidaan perustaa EOU-järjestelmän mukaisesti. Teollisuusyritysten on kuitenkin tehtävä tietty vähimmäismäärä investointeja käyttöomaisuuteen (10 miljoonaa Intian rupiaa) voidakseen saada tukea EOU-järjestelmästä.

3.2.3   Käytännön toteutus

| (31) | Vientiin suuntautuneet yksiköt voivat sijaita eri puolilla ja niitä voidaan perustaa eri puolille Intiaa. |
| --- | --- |

(31)

Vientiin suuntautuneet yksiköt voivat sijaita eri puolilla ja niitä voidaan perustaa eri puolille Intiaa.

| (32) | Vientiin suuntautuneen yksikön asemaa koskevassa hakemuksessa on esitettävä tiedot muun muassa suunnitelluista tuotantomääristä, viennin arvioidusta arvosta, tuontitarpeista ja kotimarkkinahankintojen tarpeista seuraaviksi viideksi vuodeksi. Jos viranomaiset hyväksyvät yrityksen hakemuksen, yritykselle ilmoitetaan hyväksymisen edellytyksistä. Vientiin suuntautuneen yksikön asemaa koskeva sopimus on voimassa viisi vuotta. Sopimus voidaan uusia useammaksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(32)

Vientiin suuntautuneen yksikön asemaa koskevassa hakemuksessa on esitettävä tiedot muun muassa suunnitelluista tuotantomääristä, viennin arvioidusta arvosta, tuontitarpeista ja kotimarkkinahankintojen tarpeista seuraaviksi viideksi vuodeksi. Jos viranomaiset hyväksyvät yrityksen hakemuksen, yritykselle ilmoitetaan hyväksymisen edellytyksistä. Vientiin suuntautuneen yksikön asemaa koskeva sopimus on voimassa viisi vuotta. Sopimus voidaan uusia useammaksi kaudeksi.

| (33) | Olennaista kyseisille yksiköille on EXIM-policy 2004–2009 -asiakirjan velvoite, jonka mukaan niiden on saavutettava niin sanotut nettovaluutta-ansiot, eli viennin kokonaisarvon on viiden vuoden viitekautena oltava suurempi kuin tuontituotteiden kokonaisarvo. |
| --- | --- |

(33)

Olennaista kyseisille yksiköille on EXIM-policy 2004–2009 -asiakirjan velvoite, jonka mukaan niiden on saavutettava niin sanotut nettovaluutta-ansiot, eli viennin kokonaisarvon on viiden vuoden viitekautena oltava suurempi kuin tuontituotteiden kokonaisarvo.

| (34) | Vientiin suuntautuneet yksiköt voivat saada seuraavia etuja:






  — | vapautus kaikenlaisten valmistukseen, tuotantoon tai käsittelyyn tarvittavien tai niiden yhteydessä käytettävien tavaroiden (myös tuotantohyödykkeiden, raaka-aineiden ja kulutustavaroiden) tuontitulleista, |
| --- | --- | --- |

(34)

Vientiin suuntautuneet yksiköt voivat saada seuraavia etuja:

—

vapautus kaikenlaisten valmistukseen, tuotantoon tai käsittelyyn tarvittavien tai niiden yhteydessä käytettävien tavaroiden (myös tuotantohyödykkeiden, raaka-aineiden ja kulutustavaroiden) tuontitulleista,

| — | vapautus kotimarkkinoilta hankittujen tavaroiden valmisteverosta, |
| --- | --- |

—

vapautus kotimarkkinoilta hankittujen tavaroiden valmisteverosta,

| — | paikallisilta markkinoilta hankituista tavaroista maksetun valtion liikevaihtoveron palauttaminen, |
| --- | --- |

—

paikallisilta markkinoilta hankituista tavaroista maksetun valtion liikevaihtoveron palauttaminen,

| — | mahdollisuus myydä osa tuotannosta kotimarkkinoilla enintään 50 prosentilla viennin FOB-arvosta, edellyttäen että nettovaluutta-ansiot ovat positiiviset pehmeäehtoisten verojen, esim. lopputuotteen valmisteverojen, maksamisen jälkeen, |
| --- | --- |

—

mahdollisuus myydä osa tuotannosta kotimarkkinoilla enintään 50 prosentilla viennin FOB-arvosta, edellyttäen että nettovaluutta-ansiot ovat positiiviset pehmeäehtoisten verojen, esim. lopputuotteen valmisteverojen, maksamisen jälkeen,

| — | osittainen palautus kotimaisilta öljy-yrityksiltä hankitusta polttoaineesta maksetuista veroista, |
| --- | --- |

—

osittainen palautus kotimaisilta öljy-yrityksiltä hankitusta polttoaineesta maksetuista veroista,

| — | vapautus viennistä saadusta myyntivoitosta yleensä kannettavasta tuloverosta tuloverolain 10B pykälän nojalla kymmenen vuoden ajan toiminnan alkamisesta, kuitenkin enintään vuoteen 2010 saakka, |
| --- | --- |

—

vapautus viennistä saadusta myyntivoitosta yleensä kannettavasta tuloverosta tuloverolain 10B pykälän nojalla kymmenen vuoden ajan toiminnan alkamisesta, kuitenkin enintään vuoteen 2010 saakka,

| — | osakepääoma voi olla 100-prosenttisesti ulkomaisessa omistuksessa. |
| --- | --- |

—

osakepääoma voi olla 100-prosenttisesti ulkomaisessa omistuksessa.

| (35) | Näiden järjestelmien mukaisesti toimivat yksiköt ovat tullivalvonnassa olevia yksikköjä tullilain 65 pykälän mukaisesti. |
| --- | --- |

(35)

Näiden järjestelmien mukaisesti toimivat yksiköt ovat tullivalvonnassa olevia yksikköjä tullilain 65 pykälän mukaisesti.

| (36) | Niillä on oikeudellinen velvoite pitää kirjaa kaikesta tuonnista, kaikkien tuotujen ainesten kulutuksesta ja käytöstä sekä kaikesta toteutuneesta viennistä HOP I 2004–2009 -asiakirjan kohdan 6.11.1 mukaisesti. Nämä tiedot on toimitettava toimivaltaisille viranomaisille säännöllisesti neljännesvuosittain tai vuosittain annettavilla toimintakertomuksilla. |
| --- | --- |

(36)

Niillä on oikeudellinen velvoite pitää kirjaa kaikesta tuonnista, kaikkien tuotujen ainesten kulutuksesta ja käytöstä sekä kaikesta toteutuneesta viennistä HOP I 2004–2009 -asiakirjan kohdan 6.11.1 mukaisesti. Nämä tiedot on toimitettava toimivaltaisille viranomaisille säännöllisesti neljännesvuosittain tai vuosittain annettavilla toimintakertomuksilla.

| (37) | Vientiin suuntautuneen yksikön ei kuitenkaan missään vaiheessa tarvitse osoittaa tuotujen lähetysten yhteyttä vientiin, muihin yksikköihin tehtäviin siirtoihin, kotimarkkinamyyntiin tai varastoihin (HOP I 2004–2009 -käsikirjan kohta 6.11.2.). |
| --- | --- |

(37)

Vientiin suuntautuneen yksikön ei kuitenkaan missään vaiheessa tarvitse osoittaa tuotujen lähetysten yhteyttä vientiin, muihin yksikköihin tehtäviin siirtoihin, kotimarkkinamyyntiin tai varastoihin (HOP I 2004–2009 -käsikirjan kohta 6.11.2.).

| (38) | Kotimarkkinamyynnin lähetysten ja niiden kirjaamisen varmistus perustuu omavastuisuuteen. Vientiin suuntautuneen yksikön vientilähetysmenettelyjä valvoo kyseisessä yksikössä pysyvästi toimiva tulli- ja valmisteverovirkailija. |
| --- | --- |

(38)

Kotimarkkinamyynnin lähetysten ja niiden kirjaamisen varmistus perustuu omavastuisuuteen. Vientiin suuntautuneen yksikön vientilähetysmenettelyjä valvoo kyseisessä yksikössä pysyvästi toimiva tulli- ja valmisteverovirkailija.

| (39) | Tässä tapauksessa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja hyödynsi järjestelmää hankkiakseen tuotteita kotimarkkinoilta valmisteveroitta, saadakseen valtion liikevaihtoveron palautuksen sekä saadakseen osittaisen veronpalautuksen kotimaisilta öljy-yhtiöiltä hankitusta polttoaineesta. Tutkimuksessa kävi ilmi, että asianomainen vientiä harjoittava tuottaja ei saanut etuja EOU-järjestelmän piiriin kuuluvasta tuloverosta vapauttamisesta. |
| --- | --- |

(39)

Tässä tapauksessa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja hyödynsi järjestelmää hankkiakseen tuotteita kotimarkkinoilta valmisteveroitta, saadakseen valtion liikevaihtoveron palautuksen sekä saadakseen osittaisen veronpalautuksen kotimaisilta öljy-yhtiöiltä hankitusta polttoaineesta. Tutkimuksessa kävi ilmi, että asianomainen vientiä harjoittava tuottaja ei saanut etuja EOU-järjestelmän piiriin kuuluvasta tuloverosta vapauttamisesta.

3.2.4   EOU-järjestelmää koskevat päätelmät

| (40) | Kotimarkkinoilta hankittujen tavaroiden valmisteverosta vapauttamisen osalta havaittiin, että muun kuin vientiin suuntautuneen yksikön ostoista maksamaa tullia voidaan käyttää hyvityksenä omia tulevia vero- ja tullimaksuja vastaan kotimarkkinoilla (nk. CENVAT-järjestelmä). Sen vuoksi ostoista maksettu valmistevero ei ole lopullinen. CENVAT-hyvitysten vuoksi lopulliset verot ja tullit kannetaan ainoastaan lisäarvosta, ei tuotantopanoksista. Vapauttamalla vientiin suuntautuneen yksikön sen tekemistä hankinnoista kannettavasta valmisteverosta valtio ei menetä lisätuloja eikä vientiin suuntautuneelle yksikölle koidu lisäetua. |
| --- | --- |

(40)

Kotimarkkinoilta hankittujen tavaroiden valmisteverosta vapauttamisen osalta havaittiin, että muun kuin vientiin suuntautuneen yksikön ostoista maksamaa tullia voidaan käyttää hyvityksenä omia tulevia vero- ja tullimaksuja vastaan kotimarkkinoilla (nk. CENVAT-järjestelmä). Sen vuoksi ostoista maksettu valmistevero ei ole lopullinen. CENVAT-hyvitysten vuoksi lopulliset verot ja tullit kannetaan ainoastaan lisäarvosta, ei tuotantopanoksista. Vapauttamalla vientiin suuntautuneen yksikön sen tekemistä hankinnoista kannettavasta valmisteverosta valtio ei menetä lisätuloja eikä vientiin suuntautuneelle yksikölle koidu lisäetua.

| (41) | Valtion liikevaihtoveron palauttamisessa ja kotimaisilta öljy-yhtiöiltä hankitusta polttoaineesta maksetun tullin osittaisessa palauttamisessa on kyse perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetusta tuesta. Valtio luopuu tulosta, joka kannettaisiin, jos järjestelmää ei sovellettaisi, mistä vientiin suuntautunut yksikkö sai etua perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, koska sen maksuvalmius parani, kun se sai palautusta valtion liikevaihtoverosta ja polttoaineesta yleensä maksettavista tulleista. Tuet ovat oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia, joten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti ne ovat erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Vientiin suuntautuneen yksikön vientitavoite, joka esitetään EXIM-policy 02–07 -asiakirjan kohdassa 6.1, on etujen saamisen olennainen edellytys. |
| --- | --- |

(41)

Valtion liikevaihtoveron palauttamisessa ja kotimaisilta öljy-yhtiöiltä hankitusta polttoaineesta maksetun tullin osittaisessa palauttamisessa on kyse perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetusta tuesta. Valtio luopuu tulosta, joka kannettaisiin, jos järjestelmää ei sovellettaisi, mistä vientiin suuntautunut yksikkö sai etua perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, koska sen maksuvalmius parani, kun se sai palautusta valtion liikevaihtoverosta ja polttoaineesta yleensä maksettavista tulleista. Tuet ovat oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia, joten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti ne ovat erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Vientiin suuntautuneen yksikön vientitavoite, joka esitetään EXIM-policy 02–07 -asiakirjan kohdassa 6.1, on etujen saamisen olennainen edellytys.

3.2.5   Tuen määrän laskeminen

| (42) | Tuen määrä laskettiin tutkimusajanjaksolla paikallisesti hankituista tavaroista palautetun valtion liikevaihtoveron sekä kotimarkkinoilta hankitusta polttoaineesta maksettujen tullien osittaisen palautuksen perusteella. Tuen saamiseksi väistämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin tästä määrästä perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, jolloin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Näin saatu tukimarginaali oli 3,2 prosenttia. |
| --- | --- |

(42)

Tuen määrä laskettiin tutkimusajanjaksolla paikallisesti hankituista tavaroista palautetun valtion liikevaihtoveron sekä kotimarkkinoilta hankitusta polttoaineesta maksettujen tullien osittaisen palautuksen perusteella. Tuen saamiseksi väistämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin tästä määrästä perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, jolloin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Näin saatu tukimarginaali oli 3,2 prosenttia.

3.3   Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)

3.3.1   Oikeusperusta

| (43) | DEPB-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus esitetään EXIM-policy 2004–2009 -asiakirjan kohdassa 4.3 ja HOP I 2004–2009 -käsikirjan kohdissa 4.37–4.53. |
| --- | --- |

(43)

DEPB-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus esitetään EXIM-policy 2004–2009 -asiakirjan kohdassa 4.3 ja HOP I 2004–2009 -käsikirjan kohdissa 4.37–4.53.

3.3.2   Havainnot

| (44) | Todettiin, että yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei saanut mitään etuja DEPB-järjestelmästä tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi järjestelmän tarkempaa analysointia ei pidetty tarpeellisena tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(44)

Todettiin, että yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei saanut mitään etuja DEPB-järjestelmästä tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi järjestelmän tarkempaa analysointia ei pidetty tarpeellisena tässä tutkimuksessa.

3.4   Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

3.4.1   Oikeusperusta

| (45) | EPCG-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 2004–2009 -asiakirjan kohdassa 5 ja HOP I 2004–2009 -käsikirjan kohdassa 5. |
| --- | --- |

(45)

EPCG-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 2004–2009 -asiakirjan kohdassa 5 ja HOP I 2004–2009 -käsikirjan kohdassa 5.

3.4.2   Havainnot

| (46) | Todettiin, että yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei saanut mitään etuja EPCG-järjestelmästä tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi järjestelmän tarkempaa analysointia ei pidetty tarpeellisena tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(46)

Todettiin, että yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei saanut mitään etuja EPCG-järjestelmästä tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi järjestelmän tarkempaa analysointia ei pidetty tarpeellisena tässä tutkimuksessa.

3.5   Tuloverosta vapauttamista koskeva järjestelmä (Income Tax Exemption Scheme, ITES)

| (47) | Todettiin, että yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei saanut mitään etuja ITE-järjestelmästä tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi järjestelmän tarkempaa analysointia ei pidetty tarpeellisena tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(47)

Todettiin, että yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei saanut mitään etuja ITE-järjestelmästä tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi järjestelmän tarkempaa analysointia ei pidetty tarpeellisena tässä tutkimuksessa.

3.6   Ennakkolisenssijärjestelmä (Advance Licence Scheme, ALS) / Ennakkohyväksyntäjärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, AAS)

3.6.1   Oikeusperusta

| (48) | Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 2004–2009 -asiakirjan kohdissa 4.1–4.1.14 ja HOP I 2004–2009 -käsikirjan kohdissa 4.1–4.30. Järjestelmän nimi muuttui ennakkohyväksyntäjärjestelmäksi 1 päivänä huhtikuuta 2006. |
| --- | --- |

(48)

Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 2004–2009 -asiakirjan kohdissa 4.1–4.1.14 ja HOP I 2004–2009 -käsikirjan kohdissa 4.1–4.30. Järjestelmän nimi muuttui ennakkohyväksyntäjärjestelmäksi 1 päivänä huhtikuuta 2006.

3.6.2   Havainnot

| (49) | Todettiin, että yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei saanut mitään etuja AA-järjestelmästä tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi järjestelmän tarkempaa analysointia ei pidetty tarpeellisena tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(49)

Todettiin, että yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei saanut mitään etuja AA-järjestelmästä tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi järjestelmän tarkempaa analysointia ei pidetty tarpeellisena tässä tutkimuksessa.

3.7   Maharashtran osavaltion kannustinjärjestelmä (Package Scheme of Incentives of the Government of Maharashtra)

3.7.1   Oikeusperusta

| (50) | Kannustaakseen teollisuuden sijoittautumista osavaltion vähän kehittyneille alueille Maharashtran osavaltio on vuodesta 1964 myöntänyt kannustimia osavaltion kehittyville alueille perustettaville uusille yksiköille tai siellä jo sijaitsevien yksiköiden laajennuksille; kannustimet ovat osa järjestelmää, joka tunnetaan nimellä ”Package Scheme of Incentives”. Järjestelmää on muutettu monta kertaa sen käyttöönoton jälkeen, ja vuoden 2001 järjestelmä oli toiminnassa 1 päivän huhtikuuta 2001 ja 31 päivän maaliskuuta 2006 välisenä aikana, jonka jälkeen sen voimassaoloa pidennettiin vuodella 31 päivään maaliskuuta 2007. Maharashtran osavaltion PSI-järjestelmässä on useita alajärjestelmiä, joista tärkeimmät ovat seuraavat: i) paikallisveron palautus; ii) vapautus sähköverosta; ja iii) vapautus paikallisesta liikevaihtoverosta / paikallisen liikevaihtoveron lykkääminen. Maharashtran osavaltion mukaan vuoden 2001 järjestelmä ei sisällä viimeksi mainittua verojärjestelmää eli liikevaihtoverosta vapauttamista tai veron lykkäämistä. Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin, että yrityksen oikeus järjestelmän mukaisiin etuuksiin on esitetty tukikelpoisuutta koskevassa todistuksessa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että ainoa yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tutkimusajanjaksolla hyödyntämä alajärjestelmä oli itse asiassa liikevaihtoveron lykkäämistä koskeva järjestelmä (osa edellä olevaa iii kohtaa). |
| --- | --- |

(50)

Kannustaakseen teollisuuden sijoittautumista osavaltion vähän kehittyneille alueille Maharashtran osavaltio on vuodesta 1964 myöntänyt kannustimia osavaltion kehittyville alueille perustettaville uusille yksiköille tai siellä jo sijaitsevien yksiköiden laajennuksille; kannustimet ovat osa järjestelmää, joka tunnetaan nimellä ”Package Scheme of Incentives”. Järjestelmää on muutettu monta kertaa sen käyttöönoton jälkeen, ja vuoden 2001 järjestelmä oli toiminnassa 1 päivän huhtikuuta 2001 ja 31 päivän maaliskuuta 2006 välisenä aikana, jonka jälkeen sen voimassaoloa pidennettiin vuodella 31 päivään maaliskuuta 2007. Maharashtran osavaltion PSI-järjestelmässä on useita alajärjestelmiä, joista tärkeimmät ovat seuraavat: i) paikallisveron palautus; ii) vapautus sähköverosta; ja iii) vapautus paikallisesta liikevaihtoverosta / paikallisen liikevaihtoveron lykkääminen. Maharashtran osavaltion mukaan vuoden 2001 järjestelmä ei sisällä viimeksi mainittua verojärjestelmää eli liikevaihtoverosta vapauttamista tai veron lykkäämistä. Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin, että yrityksen oikeus järjestelmän mukaisiin etuuksiin on esitetty tukikelpoisuutta koskevassa todistuksessa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että ainoa yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tutkimusajanjaksolla hyödyntämä alajärjestelmä oli itse asiassa liikevaihtoveron lykkäämistä koskeva järjestelmä (osa edellä olevaa iii kohtaa).

3.7.2   Tukikelpoisuus

| (51) | Jotta yritys olisi tukikelpoinen, sen on investoitava osavaltion vähemmän kehittyneille alueille (jotka on luokiteltu taloudellisen kehitysasteen mukaan eri luokkiin, esim. vähän kehittynyt alue, vähemmän kehittynyt alue ja vähiten kehittynyt alue) joko perustamalla sinne uusi tuotantolaitos tai tekemällä suuria pääomainvestointeja olemassa olevan tuotantolaitoksen laajentamiseksi tai sen toiminnan monipuolistamiseksi. Tärkein peruste kannustimen määrää vahvistettaessa on sen alueen luokitus, jolla yritys sijaitsee tai jolle se aikoo sijoittautua, sekä investointien suuruus. |
| --- | --- |

(51)

Jotta yritys olisi tukikelpoinen, sen on investoitava osavaltion vähemmän kehittyneille alueille (jotka on luokiteltu taloudellisen kehitysasteen mukaan eri luokkiin, esim. vähän kehittynyt alue, vähemmän kehittynyt alue ja vähiten kehittynyt alue) joko perustamalla sinne uusi tuotantolaitos tai tekemällä suuria pääomainvestointeja olemassa olevan tuotantolaitoksen laajentamiseksi tai sen toiminnan monipuolistamiseksi. Tärkein peruste kannustimen määrää vahvistettaessa on sen alueen luokitus, jolla yritys sijaitsee tai jolle se aikoo sijoittautua, sekä investointien suuruus.

3.7.3   Käytännön toteutus

| (52) | Maharashtran osavaltion yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle antamassa tukikelpoisuustodistuksessa todettiin, että yrityksellä oli liikevaihtoveron lykkäämistä koskevan alajärjestelmän nojalla lupa lykätä sen kotimarkkinamyynnistä perityn valtion liikevaihtoveron maksamista 12 vuotta keruuvuodesta lukien. |
| --- | --- |

(52)

Maharashtran osavaltion yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle antamassa tukikelpoisuustodistuksessa todettiin, että yrityksellä oli liikevaihtoveron lykkäämistä koskevan alajärjestelmän nojalla lupa lykätä sen kotimarkkinamyynnistä perityn valtion liikevaihtoveron maksamista 12 vuotta keruuvuodesta lukien.

3.7.4   Päätelmät

| (53) | Maharashtran osavaltion PSI-järjestelmän liikevaihtoveron lykkäämistä koskevasta alajärjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tukea. Edellä esitetty alajärjestelmä on Maharashtran osavaltion viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu lykkää Maharashtran osavaltion muutoin saamien tulojen keruuta. Lisäksi lykkäämisestä koituu etua yritykselle, koska se parantaa yrityksen maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(53)

Maharashtran osavaltion PSI-järjestelmän liikevaihtoveron lykkäämistä koskevasta alajärjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tukea. Edellä esitetty alajärjestelmä on Maharashtran osavaltion viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu lykkää Maharashtran osavaltion muutoin saamien tulojen keruuta. Lisäksi lykkäämisestä koituu etua yritykselle, koska se parantaa yrityksen maksuvalmiutta.

| (54) | Tätä alajärjestelmää voivat käyttää ainoastaan yritykset, jotka ovat investoineet tietyille määritetyille maantieteellisille alueille, joilla Maharashtran osavaltiolla on lainkäyttövalta. Järjestelmää eivät voi hyödyntää näiden alueiden ulkopuolella sijaitsevat yritykset. Edun suuruus vaihtelee alueittain. Järjestelmä on perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti erityinen ja mahdollistaa siten tasoitustoimenpiteet. |
| --- | --- |

(54)

Tätä alajärjestelmää voivat käyttää ainoastaan yritykset, jotka ovat investoineet tietyille määritetyille maantieteellisille alueille, joilla Maharashtran osavaltiolla on lainkäyttövalta. Järjestelmää eivät voi hyödyntää näiden alueiden ulkopuolella sijaitsevat yritykset. Edun suuruus vaihtelee alueittain. Järjestelmä on perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti erityinen ja mahdollistaa siten tasoitustoimenpiteet.

3.7.5   Tuen määrän laskeminen

| (55) | Maksun lykkäämistä koskevassa järjestelyssä osavaltion liikevaihtoveron lykätyn määrän tutkimusajanjaksolla katsotaan vastaavan Maharashtran osavaltion myöntämää samansuuruista korotonta lainaa. Niinpä yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle koitunut etu on laskettu sen korkoprosentin perusteella, joka vastaavasta kaupallisesta lainasta olisi tutkimusajanjaksolla pitänyt maksaa. |
| --- | --- |

(55)

Maksun lykkäämistä koskevassa järjestelyssä osavaltion liikevaihtoveron lykätyn määrän tutkimusajanjaksolla katsotaan vastaavan Maharashtran osavaltion myöntämää samansuuruista korotonta lainaa. Niinpä yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle koitunut etu on laskettu sen korkoprosentin perusteella, joka vastaavasta kaupallisesta lainasta olisi tutkimusajanjaksolla pitänyt maksaa.

| (56) | Tukien määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson koko yrityksen liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(56)

Tukien määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson koko yrityksen liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (57) | Edellä olevan perusteella yrityksen tämän järjestelyn puitteissa saaman tuen määrä on 0,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(57)

Edellä olevan perusteella yrityksen tämän järjestelyn puitteissa saaman tuen määrä on 0,6 prosenttia.

3.8   Vientiluottojärjestelmä (Export Credit Scheme, ECS)

3.8.1   Oikeusperusta

| (58) | Järjestelmää kuvataan yksityiskohtaisesti Intian keskuspankin (Reserve Bank of India, RBI) Master Circular IECD -yleiskirjeessä nro 02/04.02.02/2006–07 (valuuttamääräiset vientiluotot ulkomaanvaluuttana) ja yleiskirjeessä nro 01/04.02.02/2006–07 (rupiamääräiset vientiluotot), jotka on osoitettu kaikille Intian kaupallisille pankeille. |
| --- | --- |

(58)

Järjestelmää kuvataan yksityiskohtaisesti Intian keskuspankin (Reserve Bank of India, RBI) Master Circular IECD -yleiskirjeessä nro 02/04.02.02/2006–07 (valuuttamääräiset vientiluotot ulkomaanvaluuttana) ja yleiskirjeessä nro 01/04.02.02/2006–07 (rupiamääräiset vientiluotot), jotka on osoitettu kaikille Intian kaupallisille pankeille.

3.8.2   Tukikelpoisuus

| (59) | Valmistajaviejät ja kauppiasviejät voivat hakea tämän järjestelmän mukaista tukea. Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan havaittiin saaneen etuja järjestelmästä. |
| --- | --- |

(59)

Valmistajaviejät ja kauppiasviejät voivat hakea tämän järjestelmän mukaista tukea. Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan havaittiin saaneen etuja järjestelmästä.

3.8.3   Käytännön toteutus

| (60) | Intian keskuspankki asettaa tässä järjestelmässä sitovat enimmäistasot sekä Intian rupia- että valuuttamääräisten vientiluottojen koroille, joita kaupalliset pankit voivat soveltaa viejiin, jotta viejät voisivat saada luottoja kansainvälisesti kilpailukykyisillä koroilla. ECS-järjestelmässä on kaksi alajärjestelmää: ennen vientiä sovellettava vientiluottojärjestelmä (Pre-Shipment Export Credit Scheme), joka kattaa viejälle ennen vientiä tuotteiden oston, käsittelyn, valmistuksen, pakkaamisen ja/tai kuljetuksen rahoittamista varten annetut luotot, ja viennin jälkeen sovellettava vientiluottojärjestelmä (Post-Shipment Export Credit Scheme), josta voi saada käyttöpääomalainoja vientisaamisten rahoittamiseen. Intian keskuspankki myös velvoittaa pankit osoittamaan tietyn määrän niiden nettopankkiluotoista vientirahoitukseen. |
| --- | --- |

(60)

Intian keskuspankki asettaa tässä järjestelmässä sitovat enimmäistasot sekä Intian rupia- että valuuttamääräisten vientiluottojen koroille, joita kaupalliset pankit voivat soveltaa viejiin, jotta viejät voisivat saada luottoja kansainvälisesti kilpailukykyisillä koroilla. ECS-järjestelmässä on kaksi alajärjestelmää: ennen vientiä sovellettava vientiluottojärjestelmä (Pre-Shipment Export Credit Scheme), joka kattaa viejälle ennen vientiä tuotteiden oston, käsittelyn, valmistuksen, pakkaamisen ja/tai kuljetuksen rahoittamista varten annetut luotot, ja viennin jälkeen sovellettava vientiluottojärjestelmä (Post-Shipment Export Credit Scheme), josta voi saada käyttöpääomalainoja vientisaamisten rahoittamiseen. Intian keskuspankki myös velvoittaa pankit osoittamaan tietyn määrän niiden nettopankkiluotoista vientirahoitukseen.

| (61) | Mainittujen RBI:n yleiskirjeiden ansiosta viejät voivat saada vientiluottoja puhtaasti markkinaehtojen mukaan annettavien tavanomaisten kaupallisten luottojen (käteisluottojen) korkoa edullisemmalla korolla. |
| --- | --- |

(61)

Mainittujen RBI:n yleiskirjeiden ansiosta viejät voivat saada vientiluottoja puhtaasti markkinaehtojen mukaan annettavien tavanomaisten kaupallisten luottojen (käteisluottojen) korkoa edullisemmalla korolla.

3.8.4   EC-järjestelmää koskevat päätelmät

| (62) | Ensinnäkin RBI:n yleiskirjeissä vahvistetut ECS-luottojen edulliset korot voivat vaikuttaa alentavasti viejän korkokustannuksiin verrattuna puhtaasti markkinaolosuhteiden mukaan määräytyviin korkokustannuksiin ja tässä tapauksessa antaa tällaiselle viejälle perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua etua. Edun koitumista koskeva päätelmä tehtiin ainoastaan niissä tapauksissa, joissa todettiin tällaisia korkotasojen eroja. RBI:n yleiskirjeiden perusteella annettujen luottojen ja kaupallisten käteisluottojen korkotasojen erot eivät selity pelkästään kaupallisen pankin markkinakäyttäytymisellä. |
| --- | --- |

(62)

Ensinnäkin RBI:n yleiskirjeissä vahvistetut ECS-luottojen edulliset korot voivat vaikuttaa alentavasti viejän korkokustannuksiin verrattuna puhtaasti markkinaolosuhteiden mukaan määräytyviin korkokustannuksiin ja tässä tapauksessa antaa tällaiselle viejälle perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua etua. Edun koitumista koskeva päätelmä tehtiin ainoastaan niissä tapauksissa, joissa todettiin tällaisia korkotasojen eroja. RBI:n yleiskirjeiden perusteella annettujen luottojen ja kaupallisten käteisluottojen korkotasojen erot eivät selity pelkästään kaupallisen pankin markkinakäyttäytymisellä.

| (63) | Toiseksi ja siitä huolimatta, että EC-järjestelmässä näiden edullisten luottojen myöntäjinä ovat kaupalliset pankit, kyseessä on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitettu viranomaisten taloudellinen tuki. RBI on julkinen elin ja kuuluu siis perusasetuksen 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin ”julkisiin viranomaisiin”. Se on täysin valtion omistuksessa, toteuttaa poliittisia tavoitteita eli esimerkiksi rahapolitiikkaa, ja sen johdon nimittää Intian valtio. Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti RBI ohjaa yksityisiä elimiä siten, että kaupallisia pankkeja sitovat muun muassa RBI:n yleiskirjeissä vahvistetut vientiluottojen enimmäiskorot sekä määräykset siitä, että kaupallisten pankkien on osoitettava tietty määrä nettopankkiluotoistaan vientirahoitukseen. RBI:n harjoittama ohjaus velvoittaa kaupalliset pankit toteuttamaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuja toimia eli tässä tapauksessa antamaan edullisia vientiluottoja. Tällainen varojen suora siirto tiettyjen ehtojen mukaisten lainojen muodossa on yleensä valtiolle itselleen kuuluva tehtävä, eikä käytäntö tosiasiassa eroa valtioiden yleensä harjoittamasta toiminnasta (perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohta). Tukea pidetään erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena, sillä edullisia korkoja myönnetään ainoastaan vientirahoitukseen, joten ne ovat oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(63)

Toiseksi ja siitä huolimatta, että EC-järjestelmässä näiden edullisten luottojen myöntäjinä ovat kaupalliset pankit, kyseessä on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitettu viranomaisten taloudellinen tuki. RBI on julkinen elin ja kuuluu siis perusasetuksen 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin ”julkisiin viranomaisiin”. Se on täysin valtion omistuksessa, toteuttaa poliittisia tavoitteita eli esimerkiksi rahapolitiikkaa, ja sen johdon nimittää Intian valtio. Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti RBI ohjaa yksityisiä elimiä siten, että kaupallisia pankkeja sitovat muun muassa RBI:n yleiskirjeissä vahvistetut vientiluottojen enimmäiskorot sekä määräykset siitä, että kaupallisten pankkien on osoitettava tietty määrä nettopankkiluotoistaan vientirahoitukseen. RBI:n harjoittama ohjaus velvoittaa kaupalliset pankit toteuttamaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuja toimia eli tässä tapauksessa antamaan edullisia vientiluottoja. Tällainen varojen suora siirto tiettyjen ehtojen mukaisten lainojen muodossa on yleensä valtiolle itselleen kuuluva tehtävä, eikä käytäntö tosiasiassa eroa valtioiden yleensä harjoittamasta toiminnasta (perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohta). Tukea pidetään erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena, sillä edullisia korkoja myönnetään ainoastaan vientirahoitukseen, joten ne ovat oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti.

3.8.5   Tuen määrän laskeminen

| (64) | Tuen määrä on laskettu tutkimusajanjaksona käytettyjen vientiluottojen korkojen ja sellaisten korkojen, jotka asianomaisen yrityksen olisi pitänyt maksaa tavanomaisista kaupallisista luotoista, määrien erotuksen perusteella. Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin kokonaisliikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai EC-järjestelmän mukaista etua ja sai tukea 0,9 prosenttia. |
| --- | --- |

(64)

Tuen määrä on laskettu tutkimusajanjaksona käytettyjen vientiluottojen korkojen ja sellaisten korkojen, jotka asianomaisen yrityksen olisi pitänyt maksaa tavanomaisista kaupallisista luotoista, määrien erotuksen perusteella. Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin kokonaisliikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai EC-järjestelmän mukaista etua ja sai tukea 0,9 prosenttia.

3.9   Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä

| (65) | Perusasetuksen säännösten mukaisten, tutkimuksen kohteena olevan vientiä harjoittavan tuottajan tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä tutkimusajanjaksolla arvon perusteella ilmaistuna on 4,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(65)

Perusasetuksen säännösten mukaisten, tutkimuksen kohteena olevan vientiä harjoittavan tuottajan tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä tutkimusajanjaksolla arvon perusteella ilmaistuna on 4,7 prosenttia.

| (66) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osuus Intiasta yhteisöön viedystä sulfaniilihaposta oli 100 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Sellaisia tietoja ei ollut saatavilla, jotka olisivat osoittaneet, että muiden mahdollisten vientiä harjoittavien tuottajien tukitaso olisi ollut alhaisempi.













  JÄRJESTELMÄ
  YRITYS | EOU (14) | DEPBS | EPCGS | ITES | ALS | Maharashtran osavaltion järjestelmä | ECS (14) | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | % | % | % | % | % | % | % |
| Kokan Synthetics and Chemicals Private Limited | 3,2 | nolla | nolla | nolla | nolla | 0,6 | 0,9 | 4,7 |

(66)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osuus Intiasta yhteisöön viedystä sulfaniilihaposta oli 100 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Sellaisia tietoja ei ollut saatavilla, jotka olisivat osoittaneet, että muiden mahdollisten vientiä harjoittavien tuottajien tukitaso olisi ollut alhaisempi.

JÄRJESTELMÄ

YRITYS

EOU (14)

DEPBS

EPCGS

ITES

ALS

Maharashtran osavaltion järjestelmä

ECS (14)

Yhteensä

%

%

%

%

%

%

%

%

Kokan Synthetics and Chemicals Private Limited

3,2

nolla

nolla

nolla

nolla

0,6

0,9

4,7

3.10   Vientituen jatkumista tai toistumista koskevat päätelmät

| (67) | Perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen tuen jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(67)

Perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen tuen jatkumiseen tai toistumiseen.

| (68) | Vaikka tukimarginaali toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aikana oli alempi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, yhteistyössä toimineen intialaisen tarkasteltavana olevan tuotteen viejän havaittiin saavan edelleen etua Intian viranomaisten antamista tasoitustoimenpiteiden alaisista tuista. Tutkimusajanjaksolla tutkitun tärkeimmän järjestelmän eli EOU-järjestelmän osalta EXIM-politiikan mukainen vientiin suuntautuneen yksikön asema tarjoaa toistuvia etuja, eikä ole merkkejä siitä, että ohjelmat lakkautettaisiin vähitellen lähitulevaisuudessa. Näissä olosuhteissa on selvää, että tarkasteltavana olevan tuotteen viejä saa edelleen tasoitustoimenpiteiden alaista tukea tulevaisuudessakin. |
| --- | --- |

(68)

Vaikka tukimarginaali toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aikana oli alempi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, yhteistyössä toimineen intialaisen tarkasteltavana olevan tuotteen viejän havaittiin saavan edelleen etua Intian viranomaisten antamista tasoitustoimenpiteiden alaisista tuista. Tutkimusajanjaksolla tutkitun tärkeimmän järjestelmän eli EOU-järjestelmän osalta EXIM-politiikan mukainen vientiin suuntautuneen yksikön asema tarjoaa toistuvia etuja, eikä ole merkkejä siitä, että ohjelmat lakkautettaisiin vähitellen lähitulevaisuudessa. Näissä olosuhteissa on selvää, että tarkasteltavana olevan tuotteen viejä saa edelleen tasoitustoimenpiteiden alaista tukea tulevaisuudessakin.

| (69) | Koska on osoitettu, että tuen antaminen jatkui tarkastelun aikana ja todennäköisesti jatkuu myös tulevaisuudessa, tuen toistumisen tarkastelulla ei ole merkitystä tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

(69)

Koska on osoitettu, että tuen antaminen jatkui tarkastelun aikana ja todennäköisesti jatkuu myös tulevaisuudessa, tuen toistumisen tarkastelulla ei ole merkitystä tässä yhteydessä.

3.11   Muuttuneiden olosuhteiden pysyvyys

| (70) | Perusasetuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin myös, voidaanko polkumyyntiin liittyvien olosuhteiden muutosta suhteessa alkuperäiseen tutkimukseen kohtuudella pitää pysyvänä. |
| --- | --- |

(70)

Perusasetuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin myös, voidaanko polkumyyntiin liittyvien olosuhteiden muutosta suhteessa alkuperäiseen tutkimukseen kohtuudella pitää pysyvänä.

| (71) | On muistettava, että osittainen välivaiheen tarkastelu koski ainoastaan Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd:n tuen tasoa, koska muut intialaiset viejät eivät toimineet yhteistyössä. |
| --- | --- |

(71)

On muistettava, että osittainen välivaiheen tarkastelu koski ainoastaan Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd:n tuen tasoa, koska muut intialaiset viejät eivät toimineet yhteistyössä.

| (72) | Edellä 68 kappaleessa esitettyjen päätelmien valossa muuttuneiden olosuhteiden pysyvyydestä voidaan todeta, että ei ole syytä katsoa, etteikö tukitason muuttuminen olisi pysyvää luonteeltaan. |
| --- | --- |

(72)

Edellä 68 kappaleessa esitettyjen päätelmien valossa muuttuneiden olosuhteiden pysyvyydestä voidaan todeta, että ei ole syytä katsoa, etteikö tukitason muuttuminen olisi pysyvää luonteeltaan.

4.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

| (73) | Samankaltaista tuotetta valmistaa yhteisössä kaksi tuottajaa, joiden tuotanto muodostaa perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun koko yhteisön tuotannon. |
| --- | --- |

(73)

Samankaltaista tuotetta valmistaa yhteisössä kaksi tuottajaa, joiden tuotanto muodostaa perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun koko yhteisön tuotannon.

| (74) | Alkuperäisessä tutkimuksessa mukana olleet yritykset ”Sorochimie Chimie Fine” ja ”Quimigal SA” ovat vaihtaneet nimeä; ensimmäinen on nyt ”Ardenity” ja jälkimmäinen ”CUF Químicos Industriais”. |
| --- | --- |

(74)

Alkuperäisessä tutkimuksessa mukana olleet yritykset ”Sorochimie Chimie Fine” ja ”Quimigal SA” ovat vaihtaneet nimeä; ensimmäinen on nyt ”Ardenity” ja jälkimmäinen ”CUF Químicos Industriais”.

| (75) | Nämä kaksi tuottajaa toimivat tutkimuksessa yhteistyössä ja kannattivat tarkastelupyyntöä. Ne siis muodostavat perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 8 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. |
| --- | --- |

(75)

Nämä kaksi tuottajaa toimivat tutkimuksessa yhteistyössä ja kannattivat tarkastelupyyntöä. Ne siis muodostavat perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 8 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan.

5.   YHTEISÖN MARKKINOIDEN TILANNE

5.1   Kulutus yhteisön markkinoilla

| (76) | Todettavissa oleva yhteisön kulutus määritettiin seuraavien tekijöiden perusteella:






  — | tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti yhteisön markkinoille (tiedot saatu Eurostatilta), |
| --- | --- | --- |

(76)

Todettavissa oleva yhteisön kulutus määritettiin seuraavien tekijöiden perusteella:

—

tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti yhteisön markkinoille (tiedot saatu Eurostatilta),

| — | yhteisön tuotannonalan kokonaismyynti yhteisön markkinoilla (tiedot saatu kyselylomakkeen vastauksista). |
| --- | --- |

—

yhteisön tuotannonalan kokonaismyynti yhteisön markkinoilla (tiedot saatu kyselylomakkeen vastauksista).

| (77) | Sulfaniilihapon kulutus yhteisössä tutkimusajanjaksolla oli noin 10 000 tonnia. Tarkastelujaksolla kulutus laski 6 prosenttia.
  Taulukko 1
  Kulutus yhteisön markkinoilla | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 10 684 | 10 443 | 10 899 | 9 939 | 9 997 |
| Indeksi | 100 | 98 | 102 | 93 | 94 |

(77)

Sulfaniilihapon kulutus yhteisössä tutkimusajanjaksolla oli noin 10 000 tonnia. Tarkastelujaksolla kulutus laski 6 prosenttia.

Taulukko 1

Kulutus yhteisön markkinoilla

2003

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Kulutus (tonnia)

10 684

10 443

10 899

9 939

9 997

Indeksi

100

98

102

93

94

5.1.1   Tämänhetkinen tuonti asianomaisesta maasta

| (78) | Jotta liiketietojen luottamuksellisuus voitaisiin säilyttää, ottaen huomioon, että Kokan edustaa 100:aa prosenttia Intiasta peräisin olevasta tuonnista ja yhteisön tuotannonala muodostuu ainoastaan kahdesta tuottajasta, tiedot taulukoissa 2–5 on esitetty indeksoituina. |
| --- | --- |

(78)

Jotta liiketietojen luottamuksellisuus voitaisiin säilyttää, ottaen huomioon, että Kokan edustaa 100:aa prosenttia Intiasta peräisin olevasta tuonnista ja yhteisön tuotannonala muodostuu ainoastaan kahdesta tuottajasta, tiedot taulukoissa 2–5 on esitetty indeksoituina.

5.1.2   Asianomaisen tuonnin määrä ja markkinaosuus tutkimusajanjaksolla

| (79) | Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä ja markkinaosuudet kehittyivät seuraavissa taulukoissa esitetyn mukaisesti.
  Taulukko 2
  Tuonti asianomaisesta maasta










  Tuonti () | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 54 | 59 | 56 | 60 |
| Lähde: Eurostat. |

(79)

Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä ja markkinaosuudet kehittyivät seuraavissa taulukoissa esitetyn mukaisesti.

Taulukko 2

Tuonti asianomaisesta maasta

Tuonti ()

2003

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Indeksi

100

54

59

56

60

Lähde: Eurostat.

Taulukko 3

Asianomaisen maan markkinaosuus

| Markkinaosuus | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 55 | 58 | 60 | 64 |

Markkinaosuus

2003

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Indeksi

100

55

58

60

64

| (80) | Tuonti asianomaisesta maasta väheni 40 prosenttia ja intialaisen tuonnin markkinaosuus 36 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. |
| --- | --- |

(80)

Tuonti asianomaisesta maasta väheni 40 prosenttia ja intialaisen tuonnin markkinaosuus 36 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

5.2   Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin hintakehitys ja hinnoittelu

Taulukko 4

Tarkasteltavana olevan tuonnin hinnat

| Yksikköhinnat | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 85 | 96 | 110 | 111 |
| Lähde: Eurostat. |

Yksikköhinnat

2003

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Indeksi

100

85

96

110

111

Lähde: Eurostat.

| (81) | Intiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuonnin keskimääräinen hinta kohosi 11 prosenttia tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(81)

Intiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuonnin keskimääräinen hinta kohosi 11 prosenttia tarkastelujaksolla.

| (82) | Tutkimusajanjaksolla esiintyneen hintojen alittavuuden määrittämiseksi verrattiin yhteisön tuotannonalan etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia noudettuna lähettäjältä -hintoja asianomaisen maan CIF yhteisön rajalla -hintoihin, joita oli oikaistu asianmukaisesti, jotta ne vastaisivat hintoja määräsatamissa. Oikaisu tehtiin lisäämällä hintoihin tavanomaiset tullit ja tuonnin jälkeiset kustannukset. Vertailu osoitti, että oikaistut Intian hinnat eivät alittaneet yhteisön tuotannonalan hintoja. Havaittua hintojen nousua ja alittavuuden puutetta tarkasteltaessa olisi otettava huomioon intialaisen viejän tarjoamat eri hintasitoumukset toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen vuonna 2002. |
| --- | --- |

(82)

Tutkimusajanjaksolla esiintyneen hintojen alittavuuden määrittämiseksi verrattiin yhteisön tuotannonalan etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia noudettuna lähettäjältä -hintoja asianomaisen maan CIF yhteisön rajalla -hintoihin, joita oli oikaistu asianmukaisesti, jotta ne vastaisivat hintoja määräsatamissa. Oikaisu tehtiin lisäämällä hintoihin tavanomaiset tullit ja tuonnin jälkeiset kustannukset. Vertailu osoitti, että oikaistut Intian hinnat eivät alittaneet yhteisön tuotannonalan hintoja. Havaittua hintojen nousua ja alittavuuden puutetta tarkasteltaessa olisi otettava huomioon intialaisen viejän tarjoamat eri hintasitoumukset toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen vuonna 2002.

5.3   Tuonti muista kolmansista maista

Taulukko 5

Tuonti muista kolmansista maista

| Ulkomaat | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti (indeksi) | 100 | 93 | 114 | 91 | 91 |
| Markkinaosuus (indeksi) | 100 | 95 | 112 | 98 | 97 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 855 | 930 | 1 077 | 1 059 | 1 018 |
| Indeksi | 100 | 109 | 126 | 124 | 119 |
| Lähde: Eurostat. |

Ulkomaat

2003

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Tuonti (indeksi)

100

93

114

91

91

Markkinaosuus (indeksi)

100

95

112

98

97

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

855

930

1 077

1 059

1 018

Indeksi

100

109

126

124

119

Lähde: Eurostat.

| (83) | Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin määrä väheni 9 prosenttia tarkastelujaksolla. Niiden markkinaosuus supistui hieman eli 3 prosenttia. Tärkeimmät viejämaat eli Amerikan yhdysvallat ja Kiina vastasivat lähes 100 prosentista tästä tuonnista tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(83)

Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin määrä väheni 9 prosenttia tarkastelujaksolla. Niiden markkinaosuus supistui hieman eli 3 prosenttia. Tärkeimmät viejämaat eli Amerikan yhdysvallat ja Kiina vastasivat lähes 100 prosentista tästä tuonnista tarkastelujaksolla.

| (84) | Muista kolmansista maista peräisin olevan sulfaniilihapon hinnat olivat keskimäärin yhteisön tuotannonalan ja myös Intian hintoja alhaisemmat. On muistettava, että Kiinasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontiin sovellettiin 21 prosentin suuruista polkumyyntitullia vuonna 2002, ja se korotettiin 33,7 prosenttiin vuonna 2004 absorptiotutkimuksen jälkeen. |
| --- | --- |

(84)

Muista kolmansista maista peräisin olevan sulfaniilihapon hinnat olivat keskimäärin yhteisön tuotannonalan ja myös Intian hintoja alhaisemmat. On muistettava, että Kiinasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontiin sovellettiin 21 prosentin suuruista polkumyyntitullia vuonna 2002, ja se korotettiin 33,7 prosenttiin vuonna 2004 absorptiotutkimuksen jälkeen.

5.4   Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne

5.4.1   Alustavat huomiot

| (85) | Liiketietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi yhteisön tuotannonalan muodostavia kahta yritystä koskevat tiedot on esitetty indeksoidussa muodossa. |
| --- | --- |

(85)

Liiketietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi yhteisön tuotannonalan muodostavia kahta yritystä koskevat tiedot on esitetty indeksoidussa muodossa.

| (86) | Perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti tarkasteltiin kaikkia yhteisön tuotannonalan kannalta asiaankuuluvia taloudellisia tekijöitä ja indeksejä. |
| --- | --- |

(86)

Perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti tarkasteltiin kaikkia yhteisön tuotannonalan kannalta asiaankuuluvia taloudellisia tekijöitä ja indeksejä.

5.4.2   Yhteisön tuotannonalaa koskevat tiedot

a)   Tuotanto, käytössä oleva tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Taulukko 6

Tuotanto, käytössä oleva tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapasiteetti (tonnia) (indeksi) | 100 | 100 | 100 | 105 | 112 |
| Tuotanto (tonnia) (indeksi) | 100 | 119 | 115 | 115 | 117 |
| Kapasiteetin käyttöaste (indeksi) | 100 | 119 | 115 | 109 | 105 |
| Lähde: Yhteisön tuotannonalan kyselyvastaukset. |

2003

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Kapasiteetti (tonnia) (indeksi)

100

100

100

105

112

Tuotanto (tonnia) (indeksi)

100

119

115

115

117

Kapasiteetin käyttöaste (indeksi)

100

119

115

109

105

Lähde: Yhteisön tuotannonalan kyselyvastaukset.

| (87) | Yhteisön tuotannonalan tuotantomäärä oli tutkimusajanjaksolla 17 prosenttia suurempi tarkastelujakson alun tuotantomäärään verrattuna. Myös yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti kasvoi tarkastelujaksolla 12 prosenttia, kun yksi yhteisön tuottaja lisäsi kapasiteettiaan investoimalla laitteisiin voidakseen tuottaa puhdaslaatuista sulfaniilihappoa. Nämä kaksi tekijää yhdessä johtivat siihen, että yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste kasvoi tarkastelujakson aikana. On vielä huomattava, että yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste oli tyydyttävä (75–80 prosenttia) tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(87)

Yhteisön tuotannonalan tuotantomäärä oli tutkimusajanjaksolla 17 prosenttia suurempi tarkastelujakson alun tuotantomäärään verrattuna. Myös yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti kasvoi tarkastelujaksolla 12 prosenttia, kun yksi yhteisön tuottaja lisäsi kapasiteettiaan investoimalla laitteisiin voidakseen tuottaa puhdaslaatuista sulfaniilihappoa. Nämä kaksi tekijää yhdessä johtivat siihen, että yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste kasvoi tarkastelujakson aikana. On vielä huomattava, että yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste oli tyydyttävä (75–80 prosenttia) tutkimusajanjaksolla.

b)   Varastot

| (88) | Yhteisön tuotannonalan vuoden lopun varastojen määrä putosi tarkastelukaudella 22 prosenttia. Varastojen määrä laski voimakkaasti vuonna 2004 ja 2005 mutta kasvoi vähitellen vuonna 2006 ja tutkimusajanjaksolla.
  Taulukko 7
  Loppuvarastojen määrä | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varastot (tonnia) (indeksi) | 100 | 35 | 38 | 64 | 78 |
| Lähde: Yhteisön tuotannonalan kyselyvastaukset. |

(88)

Yhteisön tuotannonalan vuoden lopun varastojen määrä putosi tarkastelukaudella 22 prosenttia. Varastojen määrä laski voimakkaasti vuonna 2004 ja 2005 mutta kasvoi vähitellen vuonna 2006 ja tutkimusajanjaksolla.

Taulukko 7

Loppuvarastojen määrä

2003

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Varastot (tonnia) (indeksi)

100

35

38

64

78

Lähde: Yhteisön tuotannonalan kyselyvastaukset.

c)   Myynnin määrä, markkinaosuus ja kasvu

| (89) | Yhteisön tuotannonalan myyntimäärä tutkimusajanjaksolla oli 5 prosenttia korkeampi kuin tarkastelujakson alussa. Yhteisön kulutus laski 6 prosenttia tarkastelukaudella (ks. 77 kappale), ja yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi 12 prosenttia samalla kaudella. Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi yli 7 prosenttiyksikköä. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pysytteli 50 prosentin yläpuolella koko tarkastelujakson ajan.
  Taulukko 8
  Myyntimäärät ja markkinaosuus | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä (tonnia) (indeksi) | 100 | 114 | 107 | 105 | 105 |
| Markkinaosuus (prosenttia) (indeksi) | 100 | 116 | 105 | 113 | 112 |
| Lähde: Yhteisön tuotannonalan kyselyvastaukset. |

(89)

Yhteisön tuotannonalan myyntimäärä tutkimusajanjaksolla oli 5 prosenttia korkeampi kuin tarkastelujakson alussa. Yhteisön kulutus laski 6 prosenttia tarkastelukaudella (ks. 77 kappale), ja yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi 12 prosenttia samalla kaudella. Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi yli 7 prosenttiyksikköä. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pysytteli 50 prosentin yläpuolella koko tarkastelujakson ajan.

Taulukko 8

Myyntimäärät ja markkinaosuus

2003

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä (tonnia) (indeksi)

100

114

107

105

105

Markkinaosuus (prosenttia) (indeksi)

100

116

105

113

112

Lähde: Yhteisön tuotannonalan kyselyvastaukset.

| (90) | On huomattava, että yhteisön kulutuksen lasku vuonna 2006 ja tutkimusajanjaksolla vaikutti jonkin verran yhteisön tuotannonalan kasvuun. Markkinaosuuden kasvua selittää lähes vastaava myyntimäärän lisääntyminen ja heikentyvä kulutus tarkastelujakson loppua kohti. |
| --- | --- |

(90)

On huomattava, että yhteisön kulutuksen lasku vuonna 2006 ja tutkimusajanjaksolla vaikutti jonkin verran yhteisön tuotannonalan kasvuun. Markkinaosuuden kasvua selittää lähes vastaava myyntimäärän lisääntyminen ja heikentyvä kulutus tarkastelujakson loppua kohti.

d)   Yhteisön hintoihin vaikuttavat tekijät

| (91) | Yhteisön tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat nousivat tarkastelujakson aikana merkittävästi eli 26 prosenttia. Vuodesta 2005 lähtien havaitussa kehityksessä vaikuttaisivat tulevan esiin erityisesti vuonna 2004 kiinalaista tuontia vastaan käyttöön otettujen absorptiotoimenpiteiden vaikutukset. Yhteisön tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat nousivat merkittävästi vuoden 2004 ja 2005 välillä ja pysyttelivät sen jälkeen melko vakaina. Nousu oli kuitenkin vähäisempää kuin aniliinin hinnannousu; aniliini on puolestaan merkittävin raaka-aine sulfaniilihapon tuotannossa. Aniliinin, joka on bentseenijohdannainen, osuus kaikista valmistuskustannuksista oli tutkimusajanjaksolla 50 prosenttia, ja sen hinta nousi noin 45 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä.
  Taulukko 9
  Myyntihinnat | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen myyntihinta (indeksi) | 100 | 104 | 124 | 125 | 126 |
| Lähde: Yhteisön tuotannonalan kyselyvastaukset. |

(91)

Yhteisön tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat nousivat tarkastelujakson aikana merkittävästi eli 26 prosenttia. Vuodesta 2005 lähtien havaitussa kehityksessä vaikuttaisivat tulevan esiin erityisesti vuonna 2004 kiinalaista tuontia vastaan käyttöön otettujen absorptiotoimenpiteiden vaikutukset. Yhteisön tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat nousivat merkittävästi vuoden 2004 ja 2005 välillä ja pysyttelivät sen jälkeen melko vakaina. Nousu oli kuitenkin vähäisempää kuin aniliinin hinnannousu; aniliini on puolestaan merkittävin raaka-aine sulfaniilihapon tuotannossa. Aniliinin, joka on bentseenijohdannainen, osuus kaikista valmistuskustannuksista oli tutkimusajanjaksolla 50 prosenttia, ja sen hinta nousi noin 45 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä.

Taulukko 9

Myyntihinnat

2003

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen myyntihinta (indeksi)

100

104

124

125

126

Lähde: Yhteisön tuotannonalan kyselyvastaukset.

e)   Työntekijämäärä ja tuottavuus

| (92) | Työntekijöiden määrä laski 9 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä, kun taas tuotanto lisääntyi, mikä osoittaa yhteisön tuotannonalan tuottavuuden ja kilpailukyvyn kohoamista. Keskimääräiset kustannukset työntekijää kohti kuitenkin kasvoivat samalla kaudella 15 prosenttia.
  Taulukko 10
  Työllisyys ja tuottavuus | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys (indeksi) | 100 | 96 | 96 | 98 | 91 |
| Tuottavuus (indeksi) | 100 | 125 | 120 | 117 | 129 |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset (indeksi) | 100 | 82 | 94 | 106 | 115 |
| Lähde: Yhteisön tuotannonalan kyselyvastaukset. |

(92)

Työntekijöiden määrä laski 9 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä, kun taas tuotanto lisääntyi, mikä osoittaa yhteisön tuotannonalan tuottavuuden ja kilpailukyvyn kohoamista. Keskimääräiset kustannukset työntekijää kohti kuitenkin kasvoivat samalla kaudella 15 prosenttia.

Taulukko 10

Työllisyys ja tuottavuus

2003

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Työllisyys (indeksi)

100

96

96

98

91

Tuottavuus (indeksi)

100

125

120

117

129

Keskimääräiset työvoimakustannukset (indeksi)

100

82

94

106

115

Lähde: Yhteisön tuotannonalan kyselyvastaukset.

f)   Kannattavuus

Taulukko 11

Kannattavuus

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | –1 286 | 1 519 | 335 | 191 |
| Lähde: Yhteisön tuotannonalan kyselyvastaukset. |

2003

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Indeksi

100

–1 286

1 519

335

191

Lähde: Yhteisön tuotannonalan kyselyvastaukset.

| (93) | Yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli noin 1 prosentti tai sen alle liikevaihdosta, vuotta 2005 lukuun ottamatta. Yhteisön tuotannonala kirjasi merkittäviä tappioita vuonna 2004, kun taas vuosina 2005 ja 2006 ja tutkimusajanjaksolla saavutettiin voittoa. Kun otetaan huomioon, että yhteisön tuotannonalan tuottavuus oli huomattavan alhainen vuonna 2003, tarkastelujaksolla havaittu kohoaminen johti kannattavuuteen, joka oli edelleen huomattavasti alle tason, jota voidaan pitää hyväksyttävänä tämäntyyppisessä teollisuudessa. |
| --- | --- |

(93)

Yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli noin 1 prosentti tai sen alle liikevaihdosta, vuotta 2005 lukuun ottamatta. Yhteisön tuotannonala kirjasi merkittäviä tappioita vuonna 2004, kun taas vuosina 2005 ja 2006 ja tutkimusajanjaksolla saavutettiin voittoa. Kun otetaan huomioon, että yhteisön tuotannonalan tuottavuus oli huomattavan alhainen vuonna 2003, tarkastelujaksolla havaittu kohoaminen johti kannattavuuteen, joka oli edelleen huomattavasti alle tason, jota voidaan pitää hyväksyttävänä tämäntyyppisessä teollisuudessa.

| (94) | On myös huomattava, että yhteisön tuotannonalan kannattavuuteen vaikutti raaka-aineen hintojen kehitys. Keskimääräiset tuotantokustannukset nousivat 25 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Aniliini on siis tärkein tekijä sulfaniilihapon tuotannossa, kuten 91 kappaleessa todettiin, ja sen osuus on noin puolet tuotantokustannuksista. Koska aniliinin hinnat kohosivat merkittävästi vuonna 2004, yhteisön tuotannonala ei pystynyt siirtämään hinnannousua asiakkaiden maksettavaksi ja sille aiheutui tappioita. Yhteisön tuotannonalan tilanne koheni vuonna 2005, kun aniliinin hinnat vakaantuivat ja yhteisön tuotannonala pystyi nostamaan sulfaniilihapon hintoja siinä määrin, että se pystyi kattamaan raaka-aineiden kustannusten hinnannousun. Vuonna 2006 ja tutkimusajanjaksolla yhteisön tuotannonalan kannattavuus laski alle 1 prosenttiin liikevaihdosta, kun aniliinin hinta kohosi uudelleen. |
| --- | --- |

(94)

On myös huomattava, että yhteisön tuotannonalan kannattavuuteen vaikutti raaka-aineen hintojen kehitys. Keskimääräiset tuotantokustannukset nousivat 25 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Aniliini on siis tärkein tekijä sulfaniilihapon tuotannossa, kuten 91 kappaleessa todettiin, ja sen osuus on noin puolet tuotantokustannuksista. Koska aniliinin hinnat kohosivat merkittävästi vuonna 2004, yhteisön tuotannonala ei pystynyt siirtämään hinnannousua asiakkaiden maksettavaksi ja sille aiheutui tappioita. Yhteisön tuotannonalan tilanne koheni vuonna 2005, kun aniliinin hinnat vakaantuivat ja yhteisön tuotannonala pystyi nostamaan sulfaniilihapon hintoja siinä määrin, että se pystyi kattamaan raaka-aineiden kustannusten hinnannousun. Vuonna 2006 ja tutkimusajanjaksolla yhteisön tuotannonalan kannattavuus laski alle 1 prosenttiin liikevaihdosta, kun aniliinin hinta kohosi uudelleen.

g)   Investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto ja pääoman saanti

Taulukko 12

Investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit (indeksi) | 100 | 39 | 57 | 255 | 305 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (indeksi) | 100 | –1 779 | 2 498 | 420 | 224 |
| Lähde: Yhteisön tuotannonalan kyselyvastaukset. |

2003

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Investoinnit (indeksi)

100

39

57

255

305

Sijoitetun pääoman tuotto (indeksi)

100

–1 779

2 498

420

224

Lähde: Yhteisön tuotannonalan kyselyvastaukset.

| (95) | Yhteisön tuotannonala teki edelleen investointeja sulfaniilihapon tuotantoon koko tarkastelujakson ajan. Yksi yhteisön tuottaja teki vuonna 2006 ja tutkimusajanjaksolla investointeja – pääasiassa olemassa olevien tuotantohyödykkeiden ylläpitoon liittyvien investointien lisäksi – lisätäkseen kapasiteettiaan puhdaslaatuisen sulfaniilihapon tuotannossa. On kuitenkin huomattava, että uuden kapasiteetin odotetaan olevan täysimittaisesti käytössä vasta vuodesta 2008. |
| --- | --- |

(95)

Yhteisön tuotannonala teki edelleen investointeja sulfaniilihapon tuotantoon koko tarkastelujakson ajan. Yksi yhteisön tuottaja teki vuonna 2006 ja tutkimusajanjaksolla investointeja – pääasiassa olemassa olevien tuotantohyödykkeiden ylläpitoon liittyvien investointien lisäksi – lisätäkseen kapasiteettiaan puhdaslaatuisen sulfaniilihapon tuotannossa. On kuitenkin huomattava, että uuden kapasiteetin odotetaan olevan täysimittaisesti käytössä vasta vuodesta 2008.

| (96) | Koska yhteisön tuotannonalan voitot ovat olleet alhaisia koko tarkastelujakson ajan, myös investointien tuottoa kuvaava luku, joka ilmaisee tuloksen prosentteina sulfaniilihapon tuotantoon sijoitettujen varojen keskimääräisestä nettokirjanpitoarvosta tilikauden alussa ja lopussa ennen veroja, on myös pysynyt hyvin alhaisena eli noin 2 prosentissa tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(96)

Koska yhteisön tuotannonalan voitot ovat olleet alhaisia koko tarkastelujakson ajan, myös investointien tuottoa kuvaava luku, joka ilmaisee tuloksen prosentteina sulfaniilihapon tuotantoon sijoitettujen varojen keskimääräisestä nettokirjanpitoarvosta tilikauden alussa ja lopussa ennen veroja, on myös pysynyt hyvin alhaisena eli noin 2 prosentissa tutkimusajanjaksolla.

| (97) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteisön tuotannonalan heikko rahoitustilanne vaikeutti sen pääoman saantia. Vaikka yksi yhteisön tuottajista on osa suurta yhtymää, pääomatarpeita ei aina tyydytetä toivotussa määrin, koska yhtymän sisällä varat ohjataan yleensä kannattavimpiin yksiköihin. |
| --- | --- |

(97)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteisön tuotannonalan heikko rahoitustilanne vaikeutti sen pääoman saantia. Vaikka yksi yhteisön tuottajista on osa suurta yhtymää, pääomatarpeita ei aina tyydytetä toivotussa määrin, koska yhtymän sisällä varat ohjataan yleensä kannattavimpiin yksiköihin.

h)   Kassavirta

| (98) | Kassavirta heikkeni merkittävästi, 85 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä, mutta pysyi edelleen positiivisena. Kassavirran kehitys ei seuraa kannattavuuden kehitystä, koska siihen vaikuttavat tekijät, joihin ei liity maksutapahtumaa, kuten poistot ja inventoidun omaisuuden liikkeet.
  Taulukko 13
  Kassavirta










  Kassavirta | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 41 | 64 | 32 | 15 |
| Lähde: Yhteisön tuotannonalan kyselyvastaukset. |

(98)

Kassavirta heikkeni merkittävästi, 85 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä, mutta pysyi edelleen positiivisena. Kassavirran kehitys ei seuraa kannattavuuden kehitystä, koska siihen vaikuttavat tekijät, joihin ei liity maksutapahtumaa, kuten poistot ja inventoidun omaisuuden liikkeet.

Taulukko 13

Kassavirta

Kassavirta

2003

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Indeksi

100

41

64

32

15

Lähde: Yhteisön tuotannonalan kyselyvastaukset.

5.5   Päätelmä

| (99) | Useimmat yhteisön tuotannonalan indikaattorit kehittyivät myönteisesti vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä: myyntimäärä, kapasiteetin käyttöaste, tuotantomäärä, loppuvarastot, tuottavuus, investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto. Yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli kuitenkin alle 1 prosentti liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(99)

Useimmat yhteisön tuotannonalan indikaattorit kehittyivät myönteisesti vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä: myyntimäärä, kapasiteetin käyttöaste, tuotantomäärä, loppuvarastot, tuottavuus, investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto. Yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli kuitenkin alle 1 prosentti liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla.

| (100) | Yhteisön tuotannonala on saanut etua sulfaniilihapon yksikköhinnan kohoamisesta varsinkin vuodesta 2004 tutkimusajanjakson loppuun. Myyntihinnan nousu ei kuitenkaan täysin kompensoinut tuotantokustannusten kohoamista, ja näin ollen voittomarginaali heikkeni. |
| --- | --- |

(100)

Yhteisön tuotannonala on saanut etua sulfaniilihapon yksikköhinnan kohoamisesta varsinkin vuodesta 2004 tutkimusajanjakson loppuun. Myyntihinnan nousu ei kuitenkaan täysin kompensoinut tuotantokustannusten kohoamista, ja näin ollen voittomarginaali heikkeni.

| (101) | Lisäksi yhteisön kulutuksen lasku vuonna 2006 ja tutkimusajanjaksolla vaikeutti jonkin verran yhteisön tuotannonalan toipumista. |
| --- | --- |

(101)

Lisäksi yhteisön kulutuksen lasku vuonna 2006 ja tutkimusajanjaksolla vaikeutti jonkin verran yhteisön tuotannonalan toipumista.

| (102) | Kaiken kaikkiaan on selvää, että tuen vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto antoi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden vakauttaa tilanteensa, mutta ei täysin toipua vahingollisesta tilanteesta, koska raaka-aineen hinnat nousivat eikä yhteisön tuotannonala pystynyt siirtämään nousua asiakkaiden maksettavaksi. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että yhteisön tuotannonala alkoi investoida uusiin laitteisiin tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(102)

Kaiken kaikkiaan on selvää, että tuen vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto antoi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden vakauttaa tilanteensa, mutta ei täysin toipua vahingollisesta tilanteesta, koska raaka-aineen hinnat nousivat eikä yhteisön tuotannonala pystynyt siirtämään nousua asiakkaiden maksettavaksi. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että yhteisön tuotannonala alkoi investoida uusiin laitteisiin tarkastelujakson aikana.

| (103) | Edellä esitetyn perusteella kävi ilmi, että toisaalta määrää kuvaavat indikaattorit kehittyivät positiivisesti tarkastelujaksolla, mutta toisaalta yhteisön tuotannonalaan liittyvät taloudelliset indikaattorit, kuten kannattavuus ja kassavirta, osoittivat, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne on edelleen riskialtis. Sen vuoksi päätellään, että yhteisön tuotannonala ei ollut täysin toipunut tukien vahingollisista vaikutuksista. |
| --- | --- |

(103)

Edellä esitetyn perusteella kävi ilmi, että toisaalta määrää kuvaavat indikaattorit kehittyivät positiivisesti tarkastelujaksolla, mutta toisaalta yhteisön tuotannonalaan liittyvät taloudelliset indikaattorit, kuten kannattavuus ja kassavirta, osoittivat, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne on edelleen riskialtis. Sen vuoksi päätellään, että yhteisön tuotannonala ei ollut täysin toipunut tukien vahingollisista vaikutuksista.

6.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

6.1   Yleistä

| (104) | Perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti arvioitiin, miten todennäköistä vahingon toistuminen olisi, jos voimassa olevat toimenpiteet kumotaan. Tätä varten tarkasteltiin erityisesti asianomaisesta maasta peräisin olevan viennin määrän ja hinnan kehitystä sekä niiden todennäköisiä vaikutuksia yhteisön tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteet eivät olisi voimassa. |
| --- | --- |

(104)

Perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti arvioitiin, miten todennäköistä vahingon toistuminen olisi, jos voimassa olevat toimenpiteet kumotaan. Tätä varten tarkasteltiin erityisesti asianomaisesta maasta peräisin olevan viennin määrän ja hinnan kehitystä sekä niiden todennäköisiä vaikutuksia yhteisön tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteet eivät olisi voimassa.

6.2   Asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin määrän ja hinnan kehitys, jos toimenpiteet kumotaan

| (105) | On muistettava, että vaikka tukien vastaisia toimenpiteitä olikin käytössä, asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus oli 9,7 prosenttia tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(105)

On muistettava, että vaikka tukien vastaisia toimenpiteitä olikin käytössä, asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus oli 9,7 prosenttia tutkimusajanjaksolla.

| (106) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteistyössä toimivalla intialaisella vientiä harjoittavalla tuottajalla oli huomattavasti käyttämätöntä kapasiteettia, yli 30 prosenttia yhteisön kulutuksesta. Tämä käyttämätön kapasiteetti osoittaa, että kyseisellä vientiä harjoittavalla tuottajalla oli mahdollisuus lisätä sulfaniilihapon nykyistä tuotantoaan ja näin ollen myös sen vientiä yhteisöön. |
| --- | --- |

(106)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteistyössä toimivalla intialaisella vientiä harjoittavalla tuottajalla oli huomattavasti käyttämätöntä kapasiteettia, yli 30 prosenttia yhteisön kulutuksesta. Tämä käyttämätön kapasiteetti osoittaa, että kyseisellä vientiä harjoittavalla tuottajalla oli mahdollisuus lisätä sulfaniilihapon nykyistä tuotantoaan ja näin ollen myös sen vientiä yhteisöön.

| (107) | On myös huomattava, että yhteisön kulutus laski hieman tarkastelujaksolla, eikä ole odotettavissa, että kysyntä tulevina vuosina olisi sellainen, että se pystyisi ottamaan vastaan mahdollisesti lisääntyvän tuonnin Intiasta, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Tässä tilanteessa sulfaniilihapon vienti Intiasta hyvin todennäköisesti korvaisi suuren osan yhteisön tuotannonalan myynnistä, koska tuontihinnat ovat todennäköisesti yhteisön tuotannonalan hintoja alhaisemmat. |
| --- | --- |

(107)

On myös huomattava, että yhteisön kulutus laski hieman tarkastelujaksolla, eikä ole odotettavissa, että kysyntä tulevina vuosina olisi sellainen, että se pystyisi ottamaan vastaan mahdollisesti lisääntyvän tuonnin Intiasta, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Tässä tilanteessa sulfaniilihapon vienti Intiasta hyvin todennäköisesti korvaisi suuren osan yhteisön tuotannonalan myynnistä, koska tuontihinnat ovat todennäköisesti yhteisön tuotannonalan hintoja alhaisemmat.

| (108) | Tutkimuksessa vahvistui, että yhteisön markkinat ovat edelleen houkuttelevat intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan kannalta. Sen muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin keskimääräiset hinnat olivat merkittävästi alemmat kuin yhteisöön suuntautuvan viennin keskimääräiset hinnat. Se, että Intian vientihinnoissa ei havaittu hintojen alittavuutta, johtuu Intian osalta voimassa olleesta hintasitoumuksesta eli toimenpiteiden voimassaolosta. Tällöinkin kuitenkin Intian CIF-vientihintojen havaittiin olevan keskimäärin yhteisön tuotannonalan hintoja alemmat (noin 7 prosenttia). |
| --- | --- |

(108)

Tutkimuksessa vahvistui, että yhteisön markkinat ovat edelleen houkuttelevat intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan kannalta. Sen muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin keskimääräiset hinnat olivat merkittävästi alemmat kuin yhteisöön suuntautuvan viennin keskimääräiset hinnat. Se, että Intian vientihinnoissa ei havaittu hintojen alittavuutta, johtuu Intian osalta voimassa olleesta hintasitoumuksesta eli toimenpiteiden voimassaolosta. Tällöinkin kuitenkin Intian CIF-vientihintojen havaittiin olevan keskimäärin yhteisön tuotannonalan hintoja alemmat (noin 7 prosenttia).

| (109) | Sen vuoksi on todennäköistä, että jos toimenpiteitä ei ole voimassa, intialaisella vientiä harjoittavalla tuottajalla olisi kannustin hyödyntää merkittäviä määriä käyttämättömästä kapasiteetistaan ja ohjata muihin kolmansiin maihin suuntautuvaa vientiään houkuttelevammille yhteisön markkinoille hinnoilla, jotka ovat huomattavasti alemmat kuin yhteisön tuotannonalan nykyiset hinnat. |
| --- | --- |

(109)

Sen vuoksi on todennäköistä, että jos toimenpiteitä ei ole voimassa, intialaisella vientiä harjoittavalla tuottajalla olisi kannustin hyödyntää merkittäviä määriä käyttämättömästä kapasiteetistaan ja ohjata muihin kolmansiin maihin suuntautuvaa vientiään houkuttelevammille yhteisön markkinoille hinnoilla, jotka ovat huomattavasti alemmat kuin yhteisön tuotannonalan nykyiset hinnat.

6.3   Päätelmät vahingon toistumisen todennäköisyydestä

| (110) | Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, yhteisön markkinoille tulee erittäin todennäköisesti tuontia asianomaisesta maasta merkittäviä määriä tuetuin hinnoin, jotka ovat alle yhteisön tuotannonalan hintojen. Tämä saisi mitä todennäköisimmin hinnat laskuun yhteisön markkinoilla, mikä oletettavasti heikentäisi yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta. Se vahingoittaisi erityisesti tarkastelujaksolla ilmennyttä osittaista elpymistä ja johtaisi todennäköisesti vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(110)

Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, yhteisön markkinoille tulee erittäin todennäköisesti tuontia asianomaisesta maasta merkittäviä määriä tuetuin hinnoin, jotka ovat alle yhteisön tuotannonalan hintojen. Tämä saisi mitä todennäköisimmin hinnat laskuun yhteisön markkinoilla, mikä oletettavasti heikentäisi yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta. Se vahingoittaisi erityisesti tarkastelujaksolla ilmennyttä osittaista elpymistä ja johtaisi todennäköisesti vahingon toistumiseen.

7.   YHTEISÖN ETU

7.1   Johdanto

| (111) | Perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko nykyisten tuen vastaisten toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan yhteisön edun vastaista. Yhteisön etua arvioitaessa otettiin huomioon kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat. |
| --- | --- |

(111)

Perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko nykyisten tuen vastaisten toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan yhteisön edun vastaista. Yhteisön etua arvioitaessa otettiin huomioon kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat.

| (112) | Tämä tutkimus on tarkastelu, jonka tarkoitus on analysoida tilannetta, jossa tuen vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet käytössä, joten siinä voidaan arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä ollut kohtuuttoman kielteisiä vaikutuksia asianomaisiin osapuoliin. |
| --- | --- |

(112)

Tämä tutkimus on tarkastelu, jonka tarkoitus on analysoida tilannetta, jossa tuen vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet käytössä, joten siinä voidaan arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä ollut kohtuuttoman kielteisiä vaikutuksia asianomaisiin osapuoliin.

| (113) | Tällä perusteella tutkittiin, oliko vahinkoa aiheuttavan tuetun tuonnin toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä nimenomaisessa tapauksessa toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole yhteisön edun mukaista. |
| --- | --- |

(113)

Tällä perusteella tutkittiin, oliko vahinkoa aiheuttavan tuetun tuonnin toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä nimenomaisessa tapauksessa toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole yhteisön edun mukaista.

7.2   Yhteisön tuotannonalan etu

| (114) | Voidaan kohtuudella odottaa, että yhteisön tuotannonala edelleen hyötyy nykyisin voimassa olevista toimenpiteistä ja toipuu lisäämällä markkinaosuuttaan ja parantamalla tuottavuuttaan. Mikäli toimenpiteitä ei pidetä voimassa, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonala alkaa taas kärsiä asianomaisesta maasta peräisin olevan, tuetun tuonnin lisääntymisestä ja että sen nykyinen herkkä taloudellinen tilanne huonontuu. |
| --- | --- |

(114)

Voidaan kohtuudella odottaa, että yhteisön tuotannonala edelleen hyötyy nykyisin voimassa olevista toimenpiteistä ja toipuu lisäämällä markkinaosuuttaan ja parantamalla tuottavuuttaan. Mikäli toimenpiteitä ei pidetä voimassa, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonala alkaa taas kärsiä asianomaisesta maasta peräisin olevan, tuetun tuonnin lisääntymisestä ja että sen nykyinen herkkä taloudellinen tilanne huonontuu.

| (115) | Tällä perusteella voidaan päätellä, että toimenpiteiden jatkaminen olisi yhteisön tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(115)

Tällä perusteella voidaan päätellä, että toimenpiteiden jatkaminen olisi yhteisön tuotannonalan edun mukaista.

7.3   Maahantuojien etu

| (116) | On muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa havaittiin, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei olisi vakavaa vaikutusta yhteisön sulfaniilihapon tuojiin. Tämän vaikuttaisi vahvistavan se, että ne eivät tehneet yhteistyötä tässä tutkimuksessa. Sen vuoksi ei esitetty mitään pakottavia syitä, joiden perusteella toimenpiteiden käyttöönotto olisi tuojien edun vastaista. |
| --- | --- |

(116)

On muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa havaittiin, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei olisi vakavaa vaikutusta yhteisön sulfaniilihapon tuojiin. Tämän vaikuttaisi vahvistavan se, että ne eivät tehneet yhteistyötä tässä tutkimuksessa. Sen vuoksi ei esitetty mitään pakottavia syitä, joiden perusteella toimenpiteiden käyttöönotto olisi tuojien edun vastaista.

7.4   Käyttäjien etu

| (117) | Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille tiedoissa olleille 31 käyttäjälle, joista ainoastaan neljä toimitti vastauksen. Optisia kirkasteita tuottavilta yhteisön yrityksiltä saatiin kolme vastausta ja väriaineita tuottavalta yritykseltä yksi. Näiden käyttäjien toimittamat tiedot toimenpiteiden vaikutuksesta ja sulfaniilihapon osuudesta niiden tuotantokustannuksista eivät kuitenkaan olleet merkityksellisiä. |
| --- | --- |

(117)

Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille tiedoissa olleille 31 käyttäjälle, joista ainoastaan neljä toimitti vastauksen. Optisia kirkasteita tuottavilta yhteisön yrityksiltä saatiin kolme vastausta ja väriaineita tuottavalta yritykseltä yksi. Näiden käyttäjien toimittamat tiedot toimenpiteiden vaikutuksesta ja sulfaniilihapon osuudesta niiden tuotantokustannuksista eivät kuitenkaan olleet merkityksellisiä.

| (118) | Näiden neljän käyttäjän tuoma tarkasteltavana olevan tuotteen määrä oli 47,3 prosenttia yhteisön koko tuonnista. Koska nämä neljä käyttäjää ostivat sulfaniilihappoa merkittäviä määriä myös yhteisön tuotannonalalta, niiden osuus yhteisön kulutuksesta tutkimusajanjaksolla oli noin 40 prosenttia. |
| --- | --- |

(118)

Näiden neljän käyttäjän tuoma tarkasteltavana olevan tuotteen määrä oli 47,3 prosenttia yhteisön koko tuonnista. Koska nämä neljä käyttäjää ostivat sulfaniilihappoa merkittäviä määriä myös yhteisön tuotannonalalta, niiden osuus yhteisön kulutuksesta tutkimusajanjaksolla oli noin 40 prosenttia.

| (119) | Kolme käyttäjää esitti samat kommentit ja vastusti toimenpiteiden jatkamista sillä perusteella, että yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti ei riitä tyydyttämään kotimarkkinoiden kysyntää ja että toimenpiteet vahingoittavat niiden kilpailukykyä jatkojalostustuotteiden alalla. Neljäs käyttäjä ei ilmoittanut, puolsiko vai vastustiko se toimenpiteiden jatkamista. |
| --- | --- |

(119)

Kolme käyttäjää esitti samat kommentit ja vastusti toimenpiteiden jatkamista sillä perusteella, että yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti ei riitä tyydyttämään kotimarkkinoiden kysyntää ja että toimenpiteet vahingoittavat niiden kilpailukykyä jatkojalostustuotteiden alalla. Neljäs käyttäjä ei ilmoittanut, puolsiko vai vastustiko se toimenpiteiden jatkamista.

| (120) | Tarjontatilanteesta yhteisön markkinoilla voidaan todeta, että yhteisön tuotannonalan nykyisellä tuotantokapasiteetilla voitaisiin tyydyttää noin 80 prosenttia yhteisön kulutuksesta. On myös korostettava, että yhteisön tuotannonala on investoinut uusiin laitteisiin lisätäkseen puhdaslaatuisen sulfaniilihapon tuotantoa. Toimenpiteiden tarkoituksena ei missään tapauksessa ole estää tuontia asianomaisesta maasta yhteisön markkinoille vaan varmistaa, ettei tuonti tapahdu tuetuin eikä vahinkoa aiheuttavin hinnoin. Sen vuoksi odotetaan, että tuonti asianomaisesta maasta yhteisön markkinoille jatkuu, kuten se jatkui toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen vuonna 2002. |
| --- | --- |

(120)

Tarjontatilanteesta yhteisön markkinoilla voidaan todeta, että yhteisön tuotannonalan nykyisellä tuotantokapasiteetilla voitaisiin tyydyttää noin 80 prosenttia yhteisön kulutuksesta. On myös korostettava, että yhteisön tuotannonala on investoinut uusiin laitteisiin lisätäkseen puhdaslaatuisen sulfaniilihapon tuotantoa. Toimenpiteiden tarkoituksena ei missään tapauksessa ole estää tuontia asianomaisesta maasta yhteisön markkinoille vaan varmistaa, ettei tuonti tapahdu tuetuin eikä vahinkoa aiheuttavin hinnoin. Sen vuoksi odotetaan, että tuonti asianomaisesta maasta yhteisön markkinoille jatkuu, kuten se jatkui toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen vuonna 2002.

| (121) | On myös huomattava, että sulfaniilihappoa tuotetaan yhteisön ulkopuolella vain muutamassa maassa, kuten Intiassa, Kiinassa ja Yhdysvalloissa. Sen vuoksi on tärkeää, että yhteisön tuotannonalan annetaan toimia tehokkaan kilpailun olosuhteissa, jotta kotimaista tuotetta voidaan jatkossakin toimittaa yhteisön kaikille käyttäjille. |
| --- | --- |

(121)

On myös huomattava, että sulfaniilihappoa tuotetaan yhteisön ulkopuolella vain muutamassa maassa, kuten Intiassa, Kiinassa ja Yhdysvalloissa. Sen vuoksi on tärkeää, että yhteisön tuotannonalan annetaan toimia tehokkaan kilpailun olosuhteissa, jotta kotimaista tuotetta voidaan jatkossakin toimittaa yhteisön kaikille käyttäjille.

| (122) | Käyttäjien kilpailukyvystä voidaan todeta, että tässä tutkimuksessa käyttäjiltä saatujen tietojen puutteesta huolimatta alkuperäisessä tutkimuksessa osoitettiin, että tuen vastaiset toimenpiteet lisäisivät sulfaniilihappoa sisältävien optisteiden kirkasteiden ja väriaineiden kokonaiskustannuksia alle 1 prosenttia. |
| --- | --- |

(122)

Käyttäjien kilpailukyvystä voidaan todeta, että tässä tutkimuksessa käyttäjiltä saatujen tietojen puutteesta huolimatta alkuperäisessä tutkimuksessa osoitettiin, että tuen vastaiset toimenpiteet lisäisivät sulfaniilihappoa sisältävien optisteiden kirkasteiden ja väriaineiden kokonaiskustannuksia alle 1 prosenttia.

| (123) | Edellä esitetyn perusteella ja alkuperäisessä tutkimuksessa tehtyjen päätelmien tavoin myös tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymisen tarkastelua koskevassa tutkimuksessa katsotaan, että toimenpiteiden jatkamisella ei olisi merkittävää kielteistä vaikutusta käyttäjien tilanteeseen. |
| --- | --- |

(123)

Edellä esitetyn perusteella ja alkuperäisessä tutkimuksessa tehtyjen päätelmien tavoin myös tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymisen tarkastelua koskevassa tutkimuksessa katsotaan, että toimenpiteiden jatkamisella ei olisi merkittävää kielteistä vaikutusta käyttäjien tilanteeseen.

7.5   Yhteisön etua koskevat päätelmät

| (124) | Edellä oleva huomioon ottaen todetaan, ettei ole pakottavia syitä olla jatkamatta nykyisten tuen vastaisten toimenpiteiden soveltamista. |
| --- | --- |

(124)

Edellä oleva huomioon ottaen todetaan, ettei ole pakottavia syitä olla jatkamatta nykyisten tuen vastaisten toimenpiteiden soveltamista.

8.   TASOITUSTOIMENPITEET

| (125) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella suositellaan voimassa olevien toimenpiteiden jatkamista ja muuttamista. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolet voivat esittää huomautuksia. Huomautuksia, jotka antaisivat aihetta muuttaa edellä mainittuja päätelmiä, ei esitetty. |
| --- | --- |

(125)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella suositellaan voimassa olevien toimenpiteiden jatkamista ja muuttamista. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolet voivat esittää huomautuksia. Huomautuksia, jotka antaisivat aihetta muuttaa edellä mainittuja päätelmiä, ei esitetty.

| (126) | Kun otetaan huomioon toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa tehdyt päätelmät tuetun tuonnin jatkumisesta, vahingon toistumisen todennäköisyydestä ja yhteisön edusta, Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontia koskevat tasoitustoimenpiteet olisi pidettävä voimassa, jotta voitaisiin estää tuetun tuonnin yhteisön tuotannonalalle aiheuttaman vahingon toistuminen. |
| --- | --- |

(126)

Kun otetaan huomioon toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa tehdyt päätelmät tuetun tuonnin jatkumisesta, vahingon toistumisen todennäköisyydestä ja yhteisön edusta, Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontia koskevat tasoitustoimenpiteet olisi pidettävä voimassa, jotta voitaisiin estää tuetun tuonnin yhteisön tuotannonalalle aiheuttaman vahingon toistuminen.

| (127) | Yhteistyössä toimineen intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan tuen tasoon rajoittuneen osittaisen välivaiheen tarkastelun päätelmien osalta katsotaan, että on asianmukaista muuttaa sovellettava tasoitustulli 7,1 prosentista 4,7 prosenttiin. Koska yhteistyössä toimineen tuottajan osuus Intiasta yhteisöön suuntautuneen sulfaniilihapon viennistä oli 100 prosenttia tutkimusajanjaksolla, on tarkoituksenmukaista, että samaa tullia sovelletaan myös muiden intialaisten tuottajien tuottamaan tuontiin. Tullia ei sovelleta sellaisten tarkasteltavana olevien tuotteiden tuontiin, jotka yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, jonka sitoumus on hyväksytty päätöksellä 2006/37/EY, on valmistanut ja myynyt yhteisöön vientiä varten. On huomattava, että intialaiselta yritykseltä hyväksytyn sitoumuksen vähimmäistuontihintaa on muutettu, jotta otettaisiin huomioon yritykseen sovellettavan yhdistetyn kokonaistullin (polkumyynti- ja tasoitustulli) alentaminen. |
| --- | --- |

(127)

Yhteistyössä toimineen intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan tuen tasoon rajoittuneen osittaisen välivaiheen tarkastelun päätelmien osalta katsotaan, että on asianmukaista muuttaa sovellettava tasoitustulli 7,1 prosentista 4,7 prosenttiin. Koska yhteistyössä toimineen tuottajan osuus Intiasta yhteisöön suuntautuneen sulfaniilihapon viennistä oli 100 prosenttia tutkimusajanjaksolla, on tarkoituksenmukaista, että samaa tullia sovelletaan myös muiden intialaisten tuottajien tuottamaan tuontiin. Tullia ei sovelleta sellaisten tarkasteltavana olevien tuotteiden tuontiin, jotka yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, jonka sitoumus on hyväksytty päätöksellä 2006/37/EY, on valmistanut ja myynyt yhteisöön vientiä varten. On huomattava, että intialaiselta yritykseltä hyväksytyn sitoumuksen vähimmäistuontihintaa on muutettu, jotta otettaisiin huomioon yritykseen sovellettavan yhdistetyn kokonaistullin (polkumyynti- ja tasoitustulli) alentaminen.

| (128) | Tasoitustullin muuttamisella on vaikutusta lopulliseen 18,3 prosentin suuruiseen polkumyyntitulliin, jota sovelletaan Intiasta tuotuun sulfaniilihappoon ja joka otettiin käyttöön asetuksella (EY) N:o 1000/2008, koska viimeksi mainittua oikaistiin, jotta vältettäisiin vientituesta saatavien etujen kaksinkertainen huomioon ottaminen (on muistettava, että lopullinen polkumyyntitulli perustui polkumyyntimarginaaliin, koska sen havaittiin olevan alempi kuin vahingon poistava taso). Perusasetuksen 24 artiklan 1 kohdan ja polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti mihinkään tuotteeseen ei saa samanaikaisesti soveltaa sekä polkumyynti- että tasoitustulleja polkumyynnistä tai vientituesta johtuvan saman tilanteen korjaamiseksi. Alkuperäisessä tutkimuksessa havaittiin, että jotkin tutkituista tukijärjestelmistä, joiden todettiin olevan vastatoimeen oikeuttavia, olivat tukien vastaisen perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja vientitukia. Tällöin nämä tuet vaikuttavat ainoastaan vientiä harjoittavan intialaisen tuottajan vientihintaan polkumyyntimarginaalia suurentavasti. Näin ollen perusasetuksen 24 artiklan 1 kohdan mukaan lopullista polkumyyntitullia oikaistiin, jotta otettaisiin huomioon todellinen polkumyyntimarginaali, sen jälkeen kun käyttöön on otettu lopullinen tasoitustulli, joka korjaa vientituen vaikutuksen (ks. asetuksen (EY) N:o 1339/2002 johdanto-osan 46 kappale). |
| --- | --- |

(128)

Tasoitustullin muuttamisella on vaikutusta lopulliseen 18,3 prosentin suuruiseen polkumyyntitulliin, jota sovelletaan Intiasta tuotuun sulfaniilihappoon ja joka otettiin käyttöön asetuksella (EY) N:o 1000/2008, koska viimeksi mainittua oikaistiin, jotta vältettäisiin vientituesta saatavien etujen kaksinkertainen huomioon ottaminen (on muistettava, että lopullinen polkumyyntitulli perustui polkumyyntimarginaaliin, koska sen havaittiin olevan alempi kuin vahingon poistava taso). Perusasetuksen 24 artiklan 1 kohdan ja polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti mihinkään tuotteeseen ei saa samanaikaisesti soveltaa sekä polkumyynti- että tasoitustulleja polkumyynnistä tai vientituesta johtuvan saman tilanteen korjaamiseksi. Alkuperäisessä tutkimuksessa havaittiin, että jotkin tutkituista tukijärjestelmistä, joiden todettiin olevan vastatoimeen oikeuttavia, olivat tukien vastaisen perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja vientitukia. Tällöin nämä tuet vaikuttavat ainoastaan vientiä harjoittavan intialaisen tuottajan vientihintaan polkumyyntimarginaalia suurentavasti. Näin ollen perusasetuksen 24 artiklan 1 kohdan mukaan lopullista polkumyyntitullia oikaistiin, jotta otettaisiin huomioon todellinen polkumyyntimarginaali, sen jälkeen kun käyttöön on otettu lopullinen tasoitustulli, joka korjaa vientituen vaikutuksen (ks. asetuksen (EY) N:o 1339/2002 johdanto-osan 46 kappale).

| (129) | Tämän vuoksi Intiaa koskevaa lopullista polkumyyntitullia on oikaistava, jotta otetaan huomioon tämän tukien vastaisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla vientituesta saatujen etujen tarkistettu taso. Koska vientituesta saatujen etujen taso oli 4,1 prosenttia tutkimusajanjaksolla ja asetuksessa (EY) N:o 1339/2002 alun perin vahvistettu polkumyyntimarginaali oli 24,6 prosenttia, tarkistettu polkumyyntitulli on 20,5 prosenttia. Asetusta (EY) N:o 1000/2008 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(129)

Tämän vuoksi Intiaa koskevaa lopullista polkumyyntitullia on oikaistava, jotta otetaan huomioon tämän tukien vastaisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla vientituesta saatujen etujen tarkistettu taso. Koska vientituesta saatujen etujen taso oli 4,1 prosenttia tutkimusajanjaksolla ja asetuksessa (EY) N:o 1339/2002 alun perin vahvistettu polkumyyntimarginaali oli 24,6 prosenttia, tarkistettu polkumyyntitulli on 20,5 prosenttia. Asetusta (EY) N:o 1000/2008 olisi muutettava,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen tasoitustulli Intiasta peräisin olevan CN-nimikkeeseen ex 2921 42 10 (Taric-koodi 2921421060) kuuluvan sulfaniilihapon tuonnissa.

2.   Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnan perusteella laskettava lopullinen tasoitustulli on 4,7 prosenttia.

3.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, lopullista tullia ei kanneta 2 artiklan mukaisesti vapaaseen liikkeeseen luovutetuista tuontituotteista.

4.   Jollei toisin säädetä, voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä sovelletaan.

2 artikla

1.   Vapaaseen liikkeeseen luovutettavaksi ilmoitetut tuontituotteet, joita koskevan kauppalaskun ovat laatineet komission hyväksymän sitoumuksen antaneet, päätöksessä 2006/37/EY ja sen muutossäädöksissä luetellut yritykset, vapautetaan 1 artiklalla käyttöön otetuista tasoitustulleista seuraavin ehdoin:

| — | nämä yritykset ovat valmistaneet asianomaiset tuontituotteet, lähettäneet ne ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä ja laskuttaneet tätä niistä suoraan, ja |
| --- | --- |

—

nämä yritykset ovat valmistaneet asianomaiset tuontituotteet, lähettäneet ne ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä ja laskuttaneet tätä niistä suoraan, ja

| — | tuonnin mukana on sitoumuslasku, joka on ainakin tämän asetuksen liitteessä tarkoitetut tiedot ja siinä määrätyn ilmoituksen sisältävä kauppalasku, ja |
| --- | --- |

—

tuonnin mukana on sitoumuslasku, joka on ainakin tämän asetuksen liitteessä tarkoitetut tiedot ja siinä määrätyn ilmoituksen sisältävä kauppalasku, ja

| — | tullille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa olevaa kuvausta. |
| --- | --- |

—

tullille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa olevaa kuvausta.

2.   Tullivelka syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä aina, kun 1 kohdassa lueteltujen ehtojen mukaisesti tulleista vapautettujen, 1 artiklassa kuvattujen tuotteiden osalta todetaan, että yksi tai useampi näistä ehdoista ei täyty. Tällöin katsotaan, että 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa säädetty ehto ei täyty, jos todetaan, että sitoumuslasku ei ole liitteen säännösten mukainen tai että se ei ole aito, tai jos komissio on peruuttanut sitoumukselle antamansa hyväksynnän asetuksen (EY) N:o 384/96 8 artiklan 9 kohdan tai tukien vastaisen perusasetuksen 13 artiklan 9 kohdan mukaisesti asetuksella tai päätöksellä, jossa viitataan yhteen tai useampaan tiettyyn liiketoimeen ja ilmoitetaan, että yksi tai useampi vastaavista sitoumuslaskuista ei ole pätevä.

3.   Tuojien on hyväksyttävä tavanomaisena kaupallisena riskinä se, että jos jokin osapuoli jättää täyttämättä yhden tai useamman 1 kohdassa luetelluista ja 2 kohdassa tarkemmin eritellyistä ehdoista, tämä voi johtaa tullivelan syntymiseen yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (15) 201 artiklan mukaisesti. Tullivelka kannetaan komission peruutettua sitoumukselle antamansa hyväksynnän.

3 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1000/2008 1 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Edellä 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:

| Maa | Lopullinen tulli (%) |
| --- | --- |
| Kiinan kansantasavalta | 33,7 |
| Intia | 20,5” |

Maa

Lopullinen tulli (%)

Kiinan kansantasavalta

33,7

Intia

20,5”

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Luxemburgissa 13 päivänä lokakuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. KOUCHNER

---

(1)  EYVL L 288, 21.10.1997, s. 1.

1

(2)  EYVL L 196, 25.7.2002, s. 1.

2

(3)  EYVL L 196, 25.7.2002, s. 11.

3

(4)  EYVL L 196, 25.7.2002, s. 36.

4

(5)  EUVL L 80, 18.3.2004, s. 29.

5

(6)  EUVL C 101, 27.4.2005, s. 34.

6

(7)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.

7

(8)  EUVL L 22, 26.1.2006, s. 52.

8

(9)  EUVL L 22, 26.1.2006, s. 5.

9

(10)  EUVL L 275, 16.10.2008, s. 1.

10

(11)  EUVL C 272, 9.11.2006, s. 18.

11

(12)  EUVL C 171, 24.7.2007, s. 14.

12

(13)  EUVL C 229, 29.9.2007, s. 9.

13

(14)  Tähdellä merkityt tuet ovat vientitukia.

14

(15)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.

15

---

LIITE

Yrityksen myydessä sitoumuksen mukaisesti sulfaniilihappoa yhteisöön kauppalaskussa on ilmoitettava seuraavat tiedot:

| 1. | Otsikko: ”SITOUMUKSEN MUKAISIA TAVAROITA KOSKEVA KAUPPALASKU”. |
| --- | --- |

1.

Otsikko: ”SITOUMUKSEN MUKAISIA TAVAROITA KOSKEVA KAUPPALASKU”.

| 2. | Kauppalaskun laatineen, sitoumuksen hyväksymisestä tehdyn komission päätöksen 2006/37/EY 1 artiklassa mainitun yrityksen nimi. |
| --- | --- |

2.

Kauppalaskun laatineen, sitoumuksen hyväksymisestä tehdyn komission päätöksen 2006/37/EY 1 artiklassa mainitun yrityksen nimi.

| 3. | Kauppalaskun numero. |
| --- | --- |

3.

Kauppalaskun numero.

| 4. | Kauppalaskun päivämäärä. |
| --- | --- |

4.

Kauppalaskun päivämäärä.

| 5. | Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuina laskussa tarkoitetut tavarat tullataan yhteisön rajalla. |
| --- | --- |

5.

Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuina laskussa tarkoitetut tavarat tullataan yhteisön rajalla.

| 6. | Tavaroiden tarkka kuvaus, jossa mainitaan






  — | tuotteen valvontakoodi (PCN), jota käytetään sitoumuksessa (esimerkiksi PA99, PS85 tai TA98), |
| --- | --- | --- |

6.

Tavaroiden tarkka kuvaus, jossa mainitaan

—

tuotteen valvontakoodi (PCN), jota käytetään sitoumuksessa (esimerkiksi PA99, PS85 tai TA98),

| — | valvontakoodin tekniset/fysikaaliset eritelmät; esim. PA99:n ja PS85:n osalta valkoinen vapaasti virtaava jauhe ja TA98:n osalta harmaa vapaasti virtaava jauhe, |
| --- | --- |

—

valvontakoodin tekniset/fysikaaliset eritelmät; esim. PA99:n ja PS85:n osalta valkoinen vapaasti virtaava jauhe ja TA98:n osalta harmaa vapaasti virtaava jauhe,

| — | yrityksen käyttämä tuotekoodi (jos käytössä), |
| --- | --- |

—

yrityksen käyttämä tuotekoodi (jos käytössä),

| — | CN-koodi, |
| --- | --- |

—

CN-koodi,

| — | määrä (tonneina). |
| --- | --- |

—

määrä (tonneina).

| 7. | Myyntiehdot, joista ilmenee






  — | hinta tonnilta, |
| --- | --- | --- |

7.

Myyntiehdot, joista ilmenee

—

hinta tonnilta,

| — | sovellettavat maksuehdot, |
| --- | --- |

—

sovellettavat maksuehdot,

| — | sovellettavat toimitusehdot, |
| --- | --- |

—

sovellettavat toimitusehdot,

| — | kaikki alennukset ja hyvitykset. |
| --- | --- |

—

kaikki alennukset ja hyvitykset.

| 8. | Sen yhteisössä tuojana toimivan yrityksen nimi, jolle viejäyritys on suoraan laatinut sitoumuksen mukaisten tavaroiden mukana seuraavan kauppalaskun. |
| --- | --- |

8.

Sen yhteisössä tuojana toimivan yrityksen nimi, jolle viejäyritys on suoraan laatinut sitoumuksen mukaisten tavaroiden mukana seuraavan kauppalaskun.

| 9. | Yrityksen työntekijä, joka on antanut kauppalaskun (työntekijän nimi), ja seuraava allekirjoitettu ilmoitus:
  ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti Euroopan yhteisöön suuntautuvaa suoraa vientiä varten tapahtuu [yrityksen nimi] esittämän ja Euroopan komission päätöksellä 2006/37/EY hyväksymän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” |
| --- | --- |

9.

Yrityksen työntekijä, joka on antanut kauppalaskun (työntekijän nimi), ja seuraava allekirjoitettu ilmoitus:

”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti Euroopan yhteisöön suuntautuvaa suoraa vientiä varten tapahtuu [yrityksen nimi] esittämän ja Euroopan komission päätöksellä 2006/37/EY hyväksymän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”

---

| 17.10.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/21

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1011/2008,

annettu 16 päivänä lokakuuta 2008,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 17 päivänä lokakuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä lokakuuta 2008.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | IL | 107,3 |
| MA | 73,0 |
| MK | 53,7 |
| TR | 82,9 |
| ZZ | 79,2 |
| 0707 00 05 | MK | 81,9 |
| TR | 122,7 |
| ZZ | 102,3 |
| 0709 90 70 | TR | 137,1 |
| ZZ | 137,1 |
| 0805 50 10 | AR | 81,4 |
| TR | 105,2 |
| UY | 95,7 |
| ZA | 93,0 |
| ZZ | 93,8 |
| 0806 10 10 | BR | 222,2 |
| TR | 102,5 |
| US | 199,3 |
| ZZ | 174,7 |
| 0808 10 80 | AR | 67,2 |
| AU | 161,1 |
| CL | 69,4 |
| CN | 53,8 |
| MK | 37,6 |
| NZ | 98,9 |
| US | 141,3 |
| ZA | 84,1 |
| ZZ | 89,2 |
| 0808 20 50 | CL | 60,3 |
| CN | 93,7 |
| TR | 134,2 |
| ZA | 83,4 |
| ZZ | 92,9 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

IL

107,3

MA

73,0

MK

53,7

TR

82,9

ZZ

79,2

0707 00 05

MK

81,9

TR

122,7

ZZ

102,3

0709 90 70

TR

137,1

ZZ

137,1

0805 50 10

AR

81,4

TR

105,2

UY

95,7

ZA

93,0

ZZ

93,8

0806 10 10

BR

222,2

TR

102,5

US

199,3

ZZ

174,7

0808 10 80

AR

67,2

AU

161,1

CL

69,4

CN

53,8

MK

37,6

NZ

98,9

US

141,3

ZA

84,1

ZZ

89,2

0808 20 50

CL

60,3

CN

93,7

TR

134,2

ZA

83,4

ZZ

92,9

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 17.10.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/23

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1012/2008,

annettu 14 päivänä lokakuuta 2008,

Puolan lipun alla purjehtivien alusten turskan kalastuksen kieltämisestä Itämeren osa-alueilla 25–32 (EY:n vedet)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) ja erityisesti sen 26 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (2) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2008 26 päivänä marraskuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1404/2007 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2008. |
| --- | --- |

(1)

Eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2008 26 päivänä marraskuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1404/2007 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2008.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2008 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2008 kiintiön.

| (3) | Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen pitäminen aluksella, jälleenlaivaaminen ja purkaminen, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen pitäminen aluksella, jälleenlaivaaminen ja purkaminen,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion vuotta 2008 koskevan kalastuskiintiön katsotaan täyttyneen tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun kalakannan osalta mainitussa liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Kielletään tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta aluksilta tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyiltä aluksilta mainitussa liitteessä tarkoitetun kannan kalastus mainitussa liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen. Näiltä aluksilta kielletään kyseisen pyydetyn kannan aluksella pitäminen, jälleenlaivaaminen ja purkaminen mainitun päivän jälkeen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä lokakuuta 2008.

Komission puolesta

Fokion FOTIADIS

Meri- ja kalastusasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  EUVL L 312, 30.11.2007, s. 1.

3

---

LIITE

| Nro | 01/BAL |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | POL |
| Kanta | COD/3DX32. |
| Laji | Turska (Gadus morhua) |
| Alue | EY:n vedet osa-alueilla 25–32 |
| Päivämäärä | 26.9.2008 |

Nro

01/BAL

Jäsenvaltio

POL

Kanta

COD/3DX32.

Laji

Turska (Gadus morhua)

Alue

EY:n vedet osa-alueilla 25–32

Päivämäärä

26.9.2008

---

| 17.10.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/25

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1013/2008,

annettu 15 päivänä lokakuuta 2008,

Irlannin lipun alla purjehtivien alusten kielikampelan kalastuksen kieltämisestä alueilla VIIf ja VIIg

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) ja erityisesti sen 26 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (2) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2008 16 päivänä tammikuuta 2008 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 40/2008 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2008. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2008 16 päivänä tammikuuta 2008 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 40/2008 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2008.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2008 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2008 kiintiön.

| (3) | Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen pitäminen aluksella, jälleenlaivaaminen ja purkaminen, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen pitäminen aluksella, jälleenlaivaaminen ja purkaminen,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion kalastuskiintiö vuodeksi 2008 kyseisessä liitteessä tarkoitetulle kannalle katsotaan kokonaan käytetyksi liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Kielletään tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta aluksilta tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyiltä aluksilta mainitussa liitteessä tarkoitetun kannan kalastus mainitussa liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen. Näiltä aluksilta kielletään kyseisen pyydetyn kannan aluksella pitäminen, jälleenlaivaaminen ja purkaminen mainitun päivän jälkeen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä lokakuuta 2008.

Komission puolesta

Fokion FOTIADIS

Meri- ja kalastusasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  EUVL L 19, 23.1.2008, s. 1.

3

---

LIITE

| Nro | 45/T&Q |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | IRL |
| Kanta | SOL/7FG. |
| Laji | Kielikampela (Solea solea) |
| Alue | VIIf ja VIIg |
| Päivämäärä | 1.8.2008 |

Nro

45/T&Q

Jäsenvaltio

IRL

Kanta

SOL/7FG.

Laji

Kielikampela (Solea solea)

Alue

VIIf ja VIIg

Päivämäärä

1.8.2008

---

| 17.10.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/27

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1014/2008,

annettu 16 päivänä lokakuuta 2008,

tiettyjen nimitysten rekisteröimisestä suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (České pivo (SMM), Cebreiro (SAN))

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tšekin esittämä nimitystä ”České pivo” koskeva rekisteröintihakemus ja Espanjan esittämä nimitystä ”Cebreiro” koskeva rekisteröintihakemus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Tšekin esittämä nimitystä ”České pivo” koskeva rekisteröintihakemus ja Espanjan esittämä nimitystä ”Cebreiro” koskeva rekisteröintihakemus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitykset on rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitykset on rekisteröitävä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä olevat nimitykset.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä lokakuuta 2008.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUVL C 16, 23.1.2008, s. 14 (České pivo), EUVL C 16, 23.1.2008, s. 23 (Cebreiro).

2

---

LIITE

| 1. | Ihmisravinnoksi tarkoitetut perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:






  Luokka 1.3 | Juustot |
| --- | --- | --- |

1.

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.3

Juustot

ESPANJA

Cebreiro (SAN)

| 2. | Asetuksen liitteessä I tarkoitetut elintarvikkeet:






  Luokka 2.1 | Oluet |
| --- | --- | --- |

2.

Asetuksen liitteessä I tarkoitetut elintarvikkeet:

Luokka 2.1

Oluet

TŠEKKI

České pivo (SMM)

---

| 17.10.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/29

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1015/2008,

annettu 16 päivänä lokakuuta 2008,

vilja-alalla 16 päivänä lokakuuta 2008 kannettavien tuontitullien vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1003/2008 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 28 päivänä kesäkuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1249/96 (2) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Vilja-alalla 16 päivänä lokakuuta 2008 kannettavat tuontitullit vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 1003/2008 (3). |
| --- | --- |

(1)

Vilja-alalla 16 päivänä lokakuuta 2008 kannettavat tuontitullit vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 1003/2008 (3).

| (2) | Koska tuontitullien laskettu keskiarvo poikkeaa vahvistetusta tullista yli viisi euroa tonnilta, asetuksessa (EY) N:o 1003/2008 vahvistettuja tuontitulleja olisi mukautettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(2)

Koska tuontitullien laskettu keskiarvo poikkeaa vahvistetusta tullista yli viisi euroa tonnilta, asetuksessa (EY) N:o 1003/2008 vahvistettuja tuontitulleja olisi mukautettava vastaavasti.

| (3) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1003/2008 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1003/2008 olisi muutettava,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1003/2008 liitteet I ja II tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 17 päivänä lokakuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä lokakuuta 2008.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EYVL L 161, 29.6.1996, s. 125.

2

(3)  EUVL L 275, 16.10.2008, s. 34.

3

---

LIITE I

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin 17 päivästä lokakuuta 2008 alkaen sovellettavat tuontitullit

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Tuontitulli (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durum VEHNÄ, korkealaatuinen | 0,00 (2) |
| keskilaatuinen | 0,00 (2) |
| heikkolaatuinen | 0,00 (2) |
| 1001 90 91 | Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja | 0,00 (2) |
| 1002 00 00 | RUIS | 19,11 (2) |
| 1005 10 90 | MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi | 8,68 |
| 1005 90 00 | MAISSI, muu kuin siemenvilja (3) | 8,68 (2) |
| 1007 00 90 | DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi | 19,11 (2) |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Tuontitulli (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durum VEHNÄ, korkealaatuinen

0,00 (2)

keskilaatuinen

0,00 (2)

heikkolaatuinen

0,00 (2)

1001 90 91

Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja

0,00

ex 1001 90 99

Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja

0,00 (2)

1002 00 00

RUIS

19,11 (2)

1005 10 90

MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi

8,68

1005 90 00

MAISSI, muu kuin siemenvilja (3)

8,68 (2)

1007 00 90

DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi

19,11 (2)

---

(1)  Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta yhteisöön saapuvan tavaran tuojaan voidaan soveltaa asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti seuraavia tullinalennuksia:

| — | 3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä,

| — | 2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla.

(2)  Tämän tullin kantaminen on suspendoitu asetuksen (EY) N:o 608/2008 mukaisesti.

(3)  Tuojaan voidaan soveltaa kiinteämääräistä alennusta 24 euroa tonnilta, jos asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät.

---

LIITE II

Liitteessä I vahvistettujen tullien laskemista koskevat tekijät

15 päivänä lokakuuta 2008

| 1. | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Tavallinen vehnä (1) | Maissi | Durumvehnä, korkealaatuinen | Durumvehnä, keskilaatuinen (2) | Durumvehnä, heikkolaatuinen (3) | Ohra |
| Pörssi | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteeraus | 195,25 | 112,11 | — | — | — | — |
| FOB-hinta USA | — | — | 281,83 | 271,83 | 251,83 | 116,56 |
| Palkkio Meksikon-lahdella | — | 16,98 | — | — | — | — |
| Palkkio Suurilla järvillä | 4,76 | — | — | — | — | — |

1.

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

(EUR/t)

Tavallinen vehnä (1)

Maissi

Durumvehnä, korkealaatuinen

Durumvehnä, keskilaatuinen (2)

Durumvehnä, heikkolaatuinen (3)

Ohra

Pörssi

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteeraus

195,25

112,11

—

—

—

—

FOB-hinta USA

—

—

281,83

271,83

251,83

116,56

Palkkio Meksikon-lahdella

—

16,98

—

—

—

—

Palkkio Suurilla järvillä

4,76

—

—

—

—

—

| 2. | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:






  Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam | 19,27 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam: | 17,80 EUR/t |

2.

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam

19,27 EUR/t

Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam:

17,80 EUR/t

---

(1)  Sisältää palkkion 14 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(2)  Alennus 10 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(3)  Alennus 30 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

SUUNTAVIIVAT

Euroopan keskuspankki

| 17.10.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/32

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN SUUNTAVIIVAT,

annettu 5 päivänä syyskuuta 2008,

Euroopan keskuspankin tilastointiin liittyvistä tiedonantovaatimuksista ja tilastotietojen vaihtamista Euroopan keskuspankkijärjestelmässä koskevista menettelyistä julkisyhteisöjen rahoitustilastojen osalta 17 päivänä helmikuuta 2005 annettujen suuntaviivojen EKP/2005/5 muuttamisesta

(EKP/2008/7)

(2008/802/EY)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 5.1, 5.2, 12.1 ja 14.3 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan keskuspankin tilastointiin liittyvistä tiedonantovaatimuksista ja tilastotietojen vaihtamista Euroopan keskuspankkijärjestelmässä koskevista menettelyistä julkisyhteisöjen rahoitustilastojen osalta 17 päivänä helmikuuta 2005 annetuissa suuntaviivoissa EKP/2005/5 (1) edellytetään tietojen keruuta muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa olevan julkisyhteisöjen velan osalta, eriteltynä muualla euroalueella ja euroalueen ulkopuolella olevien hallussa olevaan velkaan. Näiden tietojen avulla voidaan euroalueen sisäiset positiot yhdistämällä laskea euroalueen ulkopuolella olevien hallussa olevan euroalueen julkisyhteisöjen velan kokonaismäärä. Tämä ei ole enää tarpeen, sillä arvopaperikohtaisten tiedonkeruujärjestelmien käyttöönoton sekä keskitetyn arvopaperitietokannan (Central Securities Database, CSDB) käytön johdosta euroalueen ulkopuolella olevien hallussa olevan euroalueen julkisyhteisöjen velan kokonaismäärä on maaliskuusta 2008 lukien julkaistu osana euroalueen ulkomaista varallisuusasemaa. Maksutasetta, ulkomaista varallisuusasemaa ja valuuttavarantoasetelmaa koskevista Euroopan keskuspankin tilastovaatimuksista 16 päivänä heinäkuuta 2004 annetuissa Euroopan keskuspankin suuntaviivoissa EKP/2004/15 (2) säädetään näitä tilastoja varten tarvittavista tiedoista. Lisäksi näiden arvopaperikohtaisten tiedonkeruujärjestelmien ja keskitetyn arvopaperitietokannan ennakoidun jatkokehityksen pitäisi aikanaan mahdollistaa yksityiskohtaisempien tietojen tuottaminen julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemien arvopaperien omistuksista maittain ja sektoreittain. Kun eriä ”Muualla euroalueella kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka” ja ”Euroalueen ulkopuolella olevien hallussa oleva velka” koskevat tiedot eivät näin ollen enää ole tarpeen, ne olisi poistettava suuntaviivojen EKP/2005/5 liitteistä I ja II, jotta voidaan vähentää tietojen antamisesta aiheutuvaa rasitetta. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan keskuspankin tilastointiin liittyvistä tiedonantovaatimuksista ja tilastotietojen vaihtamista Euroopan keskuspankkijärjestelmässä koskevista menettelyistä julkisyhteisöjen rahoitustilastojen osalta 17 päivänä helmikuuta 2005 annetuissa suuntaviivoissa EKP/2005/5 (1) edellytetään tietojen keruuta muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa olevan julkisyhteisöjen velan osalta, eriteltynä muualla euroalueella ja euroalueen ulkopuolella olevien hallussa olevaan velkaan. Näiden tietojen avulla voidaan euroalueen sisäiset positiot yhdistämällä laskea euroalueen ulkopuolella olevien hallussa olevan euroalueen julkisyhteisöjen velan kokonaismäärä. Tämä ei ole enää tarpeen, sillä arvopaperikohtaisten tiedonkeruujärjestelmien käyttöönoton sekä keskitetyn arvopaperitietokannan (Central Securities Database, CSDB) käytön johdosta euroalueen ulkopuolella olevien hallussa olevan euroalueen julkisyhteisöjen velan kokonaismäärä on maaliskuusta 2008 lukien julkaistu osana euroalueen ulkomaista varallisuusasemaa. Maksutasetta, ulkomaista varallisuusasemaa ja valuuttavarantoasetelmaa koskevista Euroopan keskuspankin tilastovaatimuksista 16 päivänä heinäkuuta 2004 annetuissa Euroopan keskuspankin suuntaviivoissa EKP/2004/15 (2) säädetään näitä tilastoja varten tarvittavista tiedoista. Lisäksi näiden arvopaperikohtaisten tiedonkeruujärjestelmien ja keskitetyn arvopaperitietokannan ennakoidun jatkokehityksen pitäisi aikanaan mahdollistaa yksityiskohtaisempien tietojen tuottaminen julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemien arvopaperien omistuksista maittain ja sektoreittain. Kun eriä ”Muualla euroalueella kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka” ja ”Euroalueen ulkopuolella olevien hallussa oleva velka” koskevat tiedot eivät näin ollen enää ole tarpeen, ne olisi poistettava suuntaviivojen EKP/2005/5 liitteistä I ja II, jotta voidaan vähentää tietojen antamisesta aiheutuvaa rasitetta.

| (2) | Liitteessä IV luetellut poikkeukset päättyvät vuoden 2008 syyskuun lopussa, joten liite IV tulee tarpeettomaksi, |
| --- | --- |

(2)

Liitteessä IV luetellut poikkeukset päättyvät vuoden 2008 syyskuun lopussa, joten liite IV tulee tarpeettomaksi,

ON ANTANUT NÄMÄ SUUNTAVIIVAT:

1 artikla

Muutetaan suuntaviivoja EKP/2005/5 seuraavasti:

| 1. | Korvataan liitteet I ja II näiden suuntaviivojen liitteillä. |
| --- | --- |

1.

Korvataan liitteet I ja II näiden suuntaviivojen liitteillä.

| 2. | Poistetaan liite IV. |
| --- | --- |

2.

Poistetaan liite IV.

2 artikla

Nämä suuntaviivat tulevat voimaan 1 päivänä lokakuuta 2008.

3 artikla

Näitä suuntaviivoja sovelletaan kaikkiin eurojärjestelmän keskuspankkeihin.

Annettu Frankfurt am Mainissa 5 päivänä syyskuuta 2008.

EKP:n neuvoston puolesta

EKP:n puheenjohtaja

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EUVL L 109, 29.4.2005, s. 81.

1

(2)  EUVL L 354, 30.11.2004, s. 34.

2

---

LIITE I

”LIITE I

TIEDONANTOVAATIMUKSET

Täydelliset tietosarjat sisältävät tulo- ja menotilastot (taulukot 1A, 1B ja 1C), alijäämä-/velkaoikaisuja koskevat tilastot (taulukot 2A ja 2B) ja velkatilastot (taulukot 3A ja 3B). Tärkeimmät ryhmät on lihavoitu, kun taas muiden ryhmien merkitys on toissijainen. Osittaiset tietosarjat sisältävät ainakin tulo- ja menotilastojen, alijäämä-/velkaoikaisuja koskevien tilastojen ja velkatilastojen tärkeimmät ryhmät. Ryhmät liittyvät julkisyhteisöjen sektoriin, ellei toisin ilmoiteta.

TULO- JA MENOTILASTOT

Taulukko 1A

| Ryhmä | Nro ja lineaarinen suhde |
| --- | --- |
| Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) | 1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5 |
| Valtionhallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) | 2 |
| Osavaltionhallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) | 3 |
| Paikallishallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) | 4 |
| Sosiaaliturvarahastojen alijäämä (–) tai ylijäämä (+) | 5 |
| Perusalijäämä (–) tai -ylijäämä (+) | 6 = 1 + 26 |
| Tulot yhteensä | 7 = 9 + 31 |
| Menot yhteensä | 8 = 21 + 33 |
| Juoksevat tulot | 9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20 |
| Välittömät verot | 10 |
| joista yritysten maksamia | 11 |
| joista kotitalouksien maksamia | 12 |
| Välilliset verot | 13 |
| joista arvonlisäveroa | 14 |
| Sosiaaliturvamaksut | 15 |
| joista työnantajien todellisia sosiaaliturvamaksuja | 16 |
| joista palkansaajien sosiaaliturvamaksuja | 17 |
| Muut juoksevat tulot | 18 |
| joista korkotuloja | 19 |
| Myynnit | 20 |
| Juoksevat menot | 21 = 22 + 26 + 27 + 29 |
| Tulonsiirrot | 22 = 23 + 24 + 25 |
| Sosiaaliturvamenot | 23 |
| Tukipalkkiot | 24 |
| Muut tulonsiirtomenot | 25 |
| Korkomenot | 26 |
| Palkansaajakorvaukset | 27 |
| joista palkkoja ja palkkioita | 28 |
| Välituotekäyttö | 29 |
| Bruttosäästäminen | 30 = 9 – 21 |
| Pääomatulot | 31 |
| joista pääomaveroja | 32 |
| Pääomamenot | 33 = 34 + 35 + 36 |
| Investoinnit | 34 |
| Muut muun kuin rahoitusomaisuuden nettohankinnat | 35 |
| Maksetut pääomansiirrot | 36 |
| Lisätietoerät |
| Liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn (EDP) liittyvä alijäämä (–) tai ylijäämä (+) | 37 |
| EDP:hen liittyvät korkomenot | 38 |
| UMTS-lisenssien myynnistä saadut tulot | 39 |
| Todelliset sosiaaliturvamaksut | 40 |
| Rahamääräiset sosiaalietuudet | 41 |
| Bruttokansantuote | 42 |
| Bruttokansantuote kiintein hinnoin | 43 |
| Julkisyhteisöjen investoinnit kiintein hinnoin | 44 |

Ryhmä

Nro ja lineaarinen suhde

Alijäämä (–) tai ylijäämä (+)

1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5

Valtionhallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+)

2

Osavaltionhallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+)

3

Paikallishallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+)

4

Sosiaaliturvarahastojen alijäämä (–) tai ylijäämä (+)

5

Perusalijäämä (–) tai -ylijäämä (+)

6 = 1 + 26

Tulot yhteensä

7 = 9 + 31

Menot yhteensä

8 = 21 + 33

Juoksevat tulot

9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20

Välittömät verot

10

joista yritysten maksamia

11

joista kotitalouksien maksamia

12

Välilliset verot

13

joista arvonlisäveroa

14

Sosiaaliturvamaksut

15

joista työnantajien todellisia sosiaaliturvamaksuja

16

joista palkansaajien sosiaaliturvamaksuja

17

Muut juoksevat tulot

18

joista korkotuloja

19

Myynnit

20

Juoksevat menot

21 = 22 + 26 + 27 + 29

Tulonsiirrot

22 = 23 + 24 + 25

Sosiaaliturvamenot

23

Tukipalkkiot

24

Muut tulonsiirtomenot

25

Korkomenot

26

Palkansaajakorvaukset

27

joista palkkoja ja palkkioita

28

Välituotekäyttö

29

Bruttosäästäminen

30 = 9 – 21

Pääomatulot

31

joista pääomaveroja

32

Pääomamenot

33 = 34 + 35 + 36

Investoinnit

34

Muut muun kuin rahoitusomaisuuden nettohankinnat

35

Maksetut pääomansiirrot

36

Lisätietoerät

Liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn (EDP) liittyvä alijäämä (–) tai ylijäämä (+)

37

EDP:hen liittyvät korkomenot

38

UMTS-lisenssien myynnistä saadut tulot

39

Todelliset sosiaaliturvamaksut

40

Rahamääräiset sosiaalietuudet

41

Bruttokansantuote

42

Bruttokansantuote kiintein hinnoin

43

Julkisyhteisöjen investoinnit kiintein hinnoin

44

Taulukko 1B

| Ryhmä | Nro ja lineaarinen suhde |
| --- | --- |
| Jäsenvaltion maksut Euroopan unionin budjettiin | 1 = 2 + 4 + 5 + 7 |
| EU:n budjettiin suoritettavat välilliset verot | 2 |
| joista EU:n budjettiin suoritettava ALV | 3 |
| Kansainväliseen yhteistyöhön liitt. maksut julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin | 4 |
| Sekalaiset tulonsiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin | 5 |
| joista EU:n neljäs oma vara | 6 |
| Pääomansiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin | 7 |
| EU:n menot jäsenvaltiossa | 8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 |
| EU:n budjetista maksettavat tukipalkkiot | 9 |
| Tulonsiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille | 10 |
| Tulonsiirrot EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille | 11 |
| Pääomansiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille | 12 |
| Pääomansiirrot EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille | 13 |
| Nettotulot EU:n budjetista (nettosaaja +, nettomaksaja –) | 14 = 8 – 1 |
| Lisätietoerä |
| Omien varojen keräämiskustannukset | 15 |

Ryhmä

Nro ja lineaarinen suhde

Jäsenvaltion maksut Euroopan unionin budjettiin

1 = 2 + 4 + 5 + 7

EU:n budjettiin suoritettavat välilliset verot

2

joista EU:n budjettiin suoritettava ALV

3

Kansainväliseen yhteistyöhön liitt. maksut julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin

4

Sekalaiset tulonsiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin

5

joista EU:n neljäs oma vara

6

Pääomansiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin

7

EU:n menot jäsenvaltiossa

8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13

EU:n budjetista maksettavat tukipalkkiot

9

Tulonsiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille

10

Tulonsiirrot EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille

11

Pääomansiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille

12

Pääomansiirrot EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille

13

Nettotulot EU:n budjetista (nettosaaja +, nettomaksaja –)

14 = 8 – 1

Lisätietoerä

Omien varojen keräämiskustannukset

15

Taulukko 1C

| Ryhmä | Nro ja lineaarinen suhde |
| --- | --- |
| Kulutusmenot | 1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10 |
| Yksilölliset kulutusmenot | 2 |
| Kollektiiviset kulutusmenot | 3 |
| Palkansaajakorvaukset | 4 = [1A.27]
   (1) |
| Välituotekäyttö | 5 = [1A.29] |
| Markkinatuottajien kautta suoritettavat luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot | 6 |
| Kiinteän pääoman kuluminen | 7 |
| Maksetut tuotannon verot miinus saadut tukipalkkiot | 8 |
| Toimintaylijäämä nettomääräisenä | 9 |
| Myynnit | 10 = [1A.20] |
| Lisätietoerä |
| Kulutusmenot kiintein hinnoin | 11 |

Ryhmä

Nro ja lineaarinen suhde

Kulutusmenot

1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10

Yksilölliset kulutusmenot

2

Kollektiiviset kulutusmenot

3

Palkansaajakorvaukset

4 = [1A.27]
   (1)

Välituotekäyttö

5 = [1A.29]

Markkinatuottajien kautta suoritettavat luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot

6

Kiinteän pääoman kuluminen

7

Maksetut tuotannon verot miinus saadut tukipalkkiot

8

Toimintaylijäämä nettomääräisenä

9

Myynnit

10 = [1A.20]

Lisätietoerä

Kulutusmenot kiintein hinnoin

11

ALIJÄÄMÄ-/VELKAOIKAISUJA KOSKEVAT TILASTOT

Taulukko 2A

| Ryhmä | Nro ja lineaarinen suhde |
| --- | --- |
| Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) | 1 = [1A.1] |
| Oikaisu rahoitustilien ja muiden kuin rahoitustilien välillä | 2 = 1 – 3 |
| Rahoitusvaroihin ja velkoihin kohdistuvat nettotaloustoimet | 3 = 4 – 15 |
| Rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu) | 4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 |
| Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet | 5 |
| Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet – pitkä- ja lyhytaikaiset arvopaperit | 6 |
| Johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet | 7 |
| Lainoihin kohdistuvat taloustoimet | 8 |
| Osakkeisiin ja osuuksiin kohdistuvat taloustoimet | 9 |
| Yksityistämiset | 10 |
| Pääomasijoitukset | 11 |
| Muut | 12 |
| Muihin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet | 13 |
| joista kertyneet verot miinus saadut verotulot | 14 |
| Velkoihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu) | 15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22 |
| Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet | 16 |
| Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet – lyhytaikaiset arvopaperit | 17 |
| Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet – pitkäaikaiset arvopaperit | 18 |
| Johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet | 19 |
| Lainoihin kohdistuvat taloustoimet | 20 |
| joista lainoja keskuspankilta | 21 |
| Muihin velkoihin kohdistuvat taloustoimet | 22 |
| Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu)


  = julkisyhteisöjen lainatarve (GGBR) | 23 = 16 + 17 + 18 + 20


  23 = 25 + 26 + 27


  23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 |
| Pitkäaikaisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet | 24 |
| Kansallisen valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet | 25 |
| Rahaliittoon osallistuvan vieraan valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet
   (2) | 26 |
| Rahaliittoon osallistumattoman vieraan valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet | 27 |
| Muut virrat | 28 = 29 + 32 |
| Velan arvostusvaikutukset | 29 = 30 + 31 |
| Valuutan hallussapitovoitot ja -tappiot | 30 |
| Muut arvostusvaikutukset – nimellisarvo | 31 |
| Muut muutokset velan määrässä | 32 |
| Velan muutos | 33 = 23 + 28


  33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28 |

Ryhmä

Nro ja lineaarinen suhde

Alijäämä (–) tai ylijäämä (+)

1 = [1A.1]

Oikaisu rahoitustilien ja muiden kuin rahoitustilien välillä

2 = 1 – 3

Rahoitusvaroihin ja velkoihin kohdistuvat nettotaloustoimet

3 = 4 – 15

Rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu)

4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13

Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet

5

Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet – pitkä- ja lyhytaikaiset arvopaperit

6

Johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet

7

Lainoihin kohdistuvat taloustoimet

8

Osakkeisiin ja osuuksiin kohdistuvat taloustoimet

9

Yksityistämiset

10

Pääomasijoitukset

11

Muut

12

Muihin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet

13

joista kertyneet verot miinus saadut verotulot

14

Velkoihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu)

15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22

Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet

16

Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet – lyhytaikaiset arvopaperit

17

Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet – pitkäaikaiset arvopaperit

18

Johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet

19

Lainoihin kohdistuvat taloustoimet

20

joista lainoja keskuspankilta

21

Muihin velkoihin kohdistuvat taloustoimet

22

Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu)

= julkisyhteisöjen lainatarve (GGBR)

23 = 16 + 17 + 18 + 20

23 = 25 + 26 + 27

23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22

Pitkäaikaisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet

24

Kansallisen valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet

25

Rahaliittoon osallistuvan vieraan valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet
   (2)

26

Rahaliittoon osallistumattoman vieraan valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet

27

Muut virrat

28 = 29 + 32

Velan arvostusvaikutukset

29 = 30 + 31

Valuutan hallussapitovoitot ja -tappiot

30

Muut arvostusvaikutukset – nimellisarvo

31

Muut muutokset velan määrässä

32

Velan muutos

33 = 23 + 28

33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28

Taulukko 2B

| Ryhmä | Nro ja lineaarinen suhde |
| --- | --- |
| Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet – sulauttamattomat | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 |
| Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat | 2 |
| Lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat | 3 |
| Pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat | 4 |
| Keskuspankilta saatuihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet | 5 |
| Muihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat | 6 |
| Sulautettavat taloustoimet | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Sulautettavat taloustoimet – käteisraha ja talletukset | 8 = 2 – [2A.16] |
| Sulautettavat taloustoimet – lyhytaikaiset arvopaperit | 9 = 3 – [2A.17] |
| Sulautettavat taloustoimet – pitkäaikaiset arvopaperit | 10 = 4 – [2A.18] |
| Sulautettavat taloustoimet – lainat | 11 = 6 – [2A.20] – [2A.21] |

Ryhmä

Nro ja lineaarinen suhde

Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet – sulauttamattomat

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat

2

Lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat

3

Pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat

4

Keskuspankilta saatuihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet

5

Muihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat

6

Sulautettavat taloustoimet

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Sulautettavat taloustoimet – käteisraha ja talletukset

8 = 2 – [2A.16]

Sulautettavat taloustoimet – lyhytaikaiset arvopaperit

9 = 3 – [2A.17]

Sulautettavat taloustoimet – pitkäaikaiset arvopaperit

10 = 4 – [2A.18]

Sulautettavat taloustoimet – lainat

11 = 6 – [2A.20] – [2A.21]

VELKATILASTOT

Taulukko 3A

| Ryhmä | Nro ja lineaarinen suhde |
| --- | --- |
| Velka | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6


  = 7 + 12 = 13 + 14 + 15


  = 16 + 17 = 19 + 20 + 22


  = 24 + 25 + 26 + 27 |
| Velka – käteisraha ja talletukset (velat) | 2 |
| Velka – lyhytaikaiset arvopaperit (velat) | 3 |
| Velka – pitkäaikaiset arvopaperit (velat) | 4 |
| Velka – lainat keskuspankilta (velat) | 5 |
| Velka – muut lainat (velat) | 6 |
| Jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Keskuspankin hallussa oleva velka | 8 |
| Muiden rahalaitosten hallussa oleva velka | 9 |
| Muiden rahoituslaitosten hallussa oleva velka | 10 |
| Muiden jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka | 11 |
| Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka | 12 |
| Kansallisen valuutan määräinen velka | 13 |
| Rahaliittoon osallistuvan vieraan valuutan määräinen velka | 14 |
| Rahaliittoon osallistumattoman vieraan valuutan määräinen velka | 15 |
| Lyhytaikainen velka | 16 |
| Pitkäaikainen velka | 17 |
| josta vaihtuvakorkoista | 18 |
| Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on enintään 1 vuosi | 19 |
| Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 mutta enintään 5 vuotta | 20 |
| josta vaihtuvakorkoista | 21 |
| Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta | 22 |
| josta vaihtuvakorkoista | 23 |
| Valtionhallinnon velkaosuus | 24 = [3B.7] – [3B.15] |
| Osavaltionhallinnon velkaosuus | 25 = [3B.9] – [3B.16] |
| Paikallishallinnon velkaosuus | 26 = [3B.11] – [3B.17] |
| Sosiaaliturvarahastojen velkaosuus | 27 = [3B.13] – [3B.18] |
| Lisätietoerät |
| Velan jäljellä olevan maturiteetin keskiarvo | 28 |
| Velka – nollakuponkilainat | 29 |

Ryhmä

Nro ja lineaarinen suhde

Velka

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

= 7 + 12 = 13 + 14 + 15

= 16 + 17 = 19 + 20 + 22

= 24 + 25 + 26 + 27

Velka – käteisraha ja talletukset (velat)

2

Velka – lyhytaikaiset arvopaperit (velat)

3

Velka – pitkäaikaiset arvopaperit (velat)

4

Velka – lainat keskuspankilta (velat)

5

Velka – muut lainat (velat)

6

Jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Keskuspankin hallussa oleva velka

8

Muiden rahalaitosten hallussa oleva velka

9

Muiden rahoituslaitosten hallussa oleva velka

10

Muiden jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka

11

Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka

12

Kansallisen valuutan määräinen velka

13

Rahaliittoon osallistuvan vieraan valuutan määräinen velka

14

Rahaliittoon osallistumattoman vieraan valuutan määräinen velka

15

Lyhytaikainen velka

16

Pitkäaikainen velka

17

josta vaihtuvakorkoista

18

Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on enintään 1 vuosi

19

Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 mutta enintään 5 vuotta

20

josta vaihtuvakorkoista

21

Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta

22

josta vaihtuvakorkoista

23

Valtionhallinnon velkaosuus

24 = [3B.7] – [3B.15]

Osavaltionhallinnon velkaosuus

25 = [3B.9] – [3B.16]

Paikallishallinnon velkaosuus

26 = [3B.11] – [3B.17]

Sosiaaliturvarahastojen velkaosuus

27 = [3B.13] – [3B.18]

Lisätietoerät

Velan jäljellä olevan maturiteetin keskiarvo

28

Velka – nollakuponkilainat

29

Taulukko 3B

| Ryhmä | Nro ja lineaarinen suhde |
| --- | --- |
| Velka (sulauttamaton) | 1 = 7 + 9 + 11 + 13 |
| Sulautuserät | 2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14
  = 15 + 16 + 17 + 18 |
| Sulautuserät – käteisraha ja talletukset | 3 |
| Sulautuserät – lyhytaikaiset arvopaperit | 4 |
| Sulautuserät – pitkäaikaiset arvopaperit | 5 |
| Sulautuserät – lainat | 6 |
| Valtion liikkeeseen laskema velka | 7 |
| josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa | 8 |
| Osavaltionhallinnon liikkeeseen laskema velka | 9 |
| josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa | 10 |
| Paikallishallinnon liikkeeseen laskema velka | 11 |
| josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa | 12 |
| Sosiaaliturvarahastojen liikkeeseen laskema velka | 13 |
| josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa | 14 |
| Lisätietoerät |
| Valtionhallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka | 15 |
| Osavaltionhallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka | 16 |
| Paikallishallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka | 17 |
| Sosiaaliturvarahastojen hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka | 18” |

Ryhmä

Nro ja lineaarinen suhde

Velka (sulauttamaton)

1 = 7 + 9 + 11 + 13

Sulautuserät

2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14

= 15 + 16 + 17 + 18

Sulautuserät – käteisraha ja talletukset

3

Sulautuserät – lyhytaikaiset arvopaperit

4

Sulautuserät – pitkäaikaiset arvopaperit

5

Sulautuserät – lainat

6

Valtion liikkeeseen laskema velka

7

josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa

8

Osavaltionhallinnon liikkeeseen laskema velka

9

josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa

10

Paikallishallinnon liikkeeseen laskema velka

11

josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa

12

Sosiaaliturvarahastojen liikkeeseen laskema velka

13

josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa

14

Lisätietoerät

Valtionhallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka

15

Osavaltionhallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka

16

Paikallishallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka

17

Sosiaaliturvarahastojen hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka

18”

---

(1)  [x.y] tarkoittaa taulukon x ryhmää nro y.

1

(2)  Ilmoitetaan vuosilta, jotka edeltävät jäsenvaltion osallistumista rahaliittoon.

2

---

LIITE II

”LIITE II

METODOLOGISET MÄÄRITELMÄT

1.   Metodologiset viittaukset

Liitteessä I yksilöidyt ryhmät on suurimmaksi osaksi määritelty EKT 95:n liitteessä A ja/tai Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä marraskuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3605/93 (1). Täydentävät metodologiset määritelmät vahvistetaan näiden suuntaviivojen 1 artiklassa. Sektoreihin ja alasektoreihin liittyvät koodit täsmennetään erikseen seuraavassa taulukossa.

EKT 95:n sektorit ja alasektorit

| | | Julkiset | Yksityiset kotimaiset | Ulkomaalais omisteiset |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koko kansantalous | S.1 | | | |
| Yritykset | S.11 | S.11001 | S.11002 | S.11003 |
| Rahoituslaitokset | S.12 | | | |
| Keskuspankki | S.121 | | | |
| Muut rahalaitokset | S.122 | S.12201 | S.12202 | S.12203 |
| Muut rahoituksen välittäjät, pl. vakuutuslaitokset ja eläkerahastot | S.123 | S.12301 | S.12302 | S.12303 |
| Rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset | S.124 | S.12401 | S.12402 | S.12403 |
| Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot | S.125 | S.12501 | S.12502 | S.12503 |
| Julkisyhteisöt | S.13 | | | |
| Valtionhallinto | S.1311 | | | |
| Osavaltionhallinto | S.1312 | | | |
| Paikallishallinto | S.1313 | | | |
| Sosiaaliturvarahastot | S.1314 | | | |
| Kotitaloudet | S.14 | | | |
| Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt | S.15 | | | |
| Ulkomaat | S.2 | | | |
| EU | S.21 | | | |
| EU:n jäsenvaltiot | S.211 | | | |
| EU:n toimielimet | S.212 | | | |
| Kolmannet maat ja kansainväliset järjestöt | S.22 | | | |

Julkiset

Yksityiset kotimaiset

Ulkomaalais omisteiset

Koko kansantalous

S.1

Yritykset

S.11

S.11001

S.11002

S.11003

Rahoituslaitokset

S.12

Keskuspankki

S.121

Muut rahalaitokset

S.122

S.12201

S.12202

S.12203

Muut rahoituksen välittäjät, pl. vakuutuslaitokset ja eläkerahastot

S.123

S.12301

S.12302

S.12303

Rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset

S.124

S.12401

S.12402

S.12403

Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot

S.125

S.12501

S.12502

S.12503

Julkisyhteisöt

S.13

Valtionhallinto

S.1311

Osavaltionhallinto

S.1312

Paikallishallinto

S.1313

Sosiaaliturvarahastot

S.1314

Kotitaloudet

S.14

Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt

S.15

Ulkomaat

S.2

EU

S.21

EU:n jäsenvaltiot

S.211

EU:n toimielimet

S.212

Kolmannet maat ja kansainväliset järjestöt

S.22

2.   Ryhmien määritelmä (2)

Taulukko 1A

| 1. | Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.1] on yhtä suuri kuin S.13:n nettoluotonanto (+)/-otto (–) (B.9). |
| --- | --- |

1.

Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.1] on yhtä suuri kuin S.13:n nettoluotonanto (+)/-otto (–) (B.9).

| 2. | Valtionhallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.2] on yhtä suuri kuin S.1311:n nettoluotonanto (+)/-otto (–) (B.9). |
| --- | --- |

2.

Valtionhallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.2] on yhtä suuri kuin S.1311:n nettoluotonanto (+)/-otto (–) (B.9).

| 3. | Osavaltionhallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.3] on yhtä suuri kuin S.1312:n nettoluotonanto (+)/-otto (–) (B.9). |
| --- | --- |

3.

Osavaltionhallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.3] on yhtä suuri kuin S.1312:n nettoluotonanto (+)/-otto (–) (B.9).

| 4. | Paikallishallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.4] on yhtä suuri kuin S.1313:n nettoluotonanto (+)/-otto (–) (B.9). |
| --- | --- |

4.

Paikallishallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.4] on yhtä suuri kuin S.1313:n nettoluotonanto (+)/-otto (–) (B.9).

| 5. | Sosiaaliturvarahastojen alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.5] on yhtä suuri kuin S.1314:n nettoluotonanto (+)/-otto (–) (B.9). |
| --- | --- |

5.

Sosiaaliturvarahastojen alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.5] on yhtä suuri kuin S.1314:n nettoluotonanto (+)/-otto (–) (B.9).

| 6. | Perusalijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.6] on yhtä suuri kuin alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.1] plus korkomenot [1A.26]. |
| --- | --- |

6.

Perusalijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.6] on yhtä suuri kuin alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.1] plus korkomenot [1A.26].

| 7. | Tulot yhteensä [1A.7] on yhtä suuri kuin juoksevat tulot [1A.9] plus pääomatulot [1A.31]. |
| --- | --- |

7.

Tulot yhteensä [1A.7] on yhtä suuri kuin juoksevat tulot [1A.9] plus pääomatulot [1A.31].

| 8. | Menot yhteensä [1A.8] on yhtä suuri kuin juoksevat menot [1A.21] plus pääomamenot [1A.33]. |
| --- | --- |

8.

Menot yhteensä [1A.8] on yhtä suuri kuin juoksevat menot [1A.21] plus pääomamenot [1A.33].

| 9. | Juoksevat tulot [1A.9] on yhtä suuri kuin välittömät verot [1A.10] plus välilliset verot [1A.13] plus sosiaaliturvamaksut [1A.15] plus muut juoksevat tulot [1A.18] plus myynnit [1A.20]. |
| --- | --- |

9.

Juoksevat tulot [1A.9] on yhtä suuri kuin välittömät verot [1A.10] plus välilliset verot [1A.13] plus sosiaaliturvamaksut [1A.15] plus muut juoksevat tulot [1A.18] plus myynnit [1A.20].

| 10. | Välittömät verot [1A.10] on yhtä suuri kuin tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (D.5), jotka kirjataan S.13:n resursseihin. |
| --- | --- |

10.

Välittömät verot [1A.10] on yhtä suuri kuin tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (D.5), jotka kirjataan S.13:n resursseihin.

| 11. | Välittömät verot, joista yritysten maksamia [1A.11], on yhtä suuri kuin tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (D.5) kirjattuina S.13:n resursseihin ja S.11:n ja S.12:n käyttöön. |
| --- | --- |

11.

Välittömät verot, joista yritysten maksamia [1A.11], on yhtä suuri kuin tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (D.5) kirjattuina S.13:n resursseihin ja S.11:n ja S.12:n käyttöön.

| 12. | Välittömät verot, joista kotitalouksien maksamia [1A.12], on yhtä suuri kuin tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (D.5) kirjattuina S.13:n resursseihin ja S.14:n käyttöön. |
| --- | --- |

12.

Välittömät verot, joista kotitalouksien maksamia [1A.12], on yhtä suuri kuin tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (D.5) kirjattuina S.13:n resursseihin ja S.14:n käyttöön.

| 13. | Välilliset verot [1A.13] on yhtä suuri kuin tuotannon ja tuonnin verot (D.2) kirjattuina S.13:n resursseihin plus EU:n budjettiin suoritettavat välilliset verot [1B.2]. |
| --- | --- |

13.

Välilliset verot [1A.13] on yhtä suuri kuin tuotannon ja tuonnin verot (D.2) kirjattuina S.13:n resursseihin plus EU:n budjettiin suoritettavat välilliset verot [1B.2].

| 14. | Välilliset verot, joista ALV [1A.14] on yhtä suuri kuin arvonlisäveron tyyppiset verot (D.211) kirjattuina S.13:n ja S.212:n resursseihin. |
| --- | --- |

14.

Välilliset verot, joista ALV [1A.14] on yhtä suuri kuin arvonlisäveron tyyppiset verot (D.211) kirjattuina S.13:n ja S.212:n resursseihin.

| 15. | Sosiaaliturvamaksut [1A.15] on yhtä suuri kuin sosiaaliturvamaksut (D.61) kirjattuina S.13:n resursseihin. |
| --- | --- |

15.

Sosiaaliturvamaksut [1A.15] on yhtä suuri kuin sosiaaliturvamaksut (D.61) kirjattuina S.13:n resursseihin.

| 16. | Sosiaaliturvamaksut, joista työnantajien todellisia sosiaaliturvamaksuja [1A.16], on yhtä suuri kuin työnantajan todelliset sosiaaliturvamaksut (D.6111) kirjattuina S.13:n resursseihin. |
| --- | --- |

16.

Sosiaaliturvamaksut, joista työnantajien todellisia sosiaaliturvamaksuja [1A.16], on yhtä suuri kuin työnantajan todelliset sosiaaliturvamaksut (D.6111) kirjattuina S.13:n resursseihin.

| 17. | Sosiaaliturvamaksut, joista palkansaajien sosiaaliturvamaksuja [1A.17], on yhtä suuri kuin palkansaajan sosiaaliturvamaksut (D.6112) kirjattuina S.13:n resursseihin. |
| --- | --- |

17.

Sosiaaliturvamaksut, joista palkansaajien sosiaaliturvamaksuja [1A.17], on yhtä suuri kuin palkansaajan sosiaaliturvamaksut (D.6112) kirjattuina S.13:n resursseihin.

| 18. | Muut juoksevat tulot [1A.18] on yhtä suuri kuin omaisuustulot (D.4), vahinkovakuutuskorvaukset (D.72), tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74) ja muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.13:n resursseihin, lukuun ottamatta S.13:n korkoja (D.41), jotka kuuluvat myös S.13:n käyttöön, plus muut tuotantotukipalkkiot (D.39), jotka kuuluvat S.13:n käyttöön miinus tulonsiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.10] plus nettotulot EU:n budjetista [1B.14], mikäli ne ovat positiivisia. |
| --- | --- |

18.

Muut juoksevat tulot [1A.18] on yhtä suuri kuin omaisuustulot (D.4), vahinkovakuutuskorvaukset (D.72), tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74) ja muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.13:n resursseihin, lukuun ottamatta S.13:n korkoja (D.41), jotka kuuluvat myös S.13:n käyttöön, plus muut tuotantotukipalkkiot (D.39), jotka kuuluvat S.13:n käyttöön miinus tulonsiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.10] plus nettotulot EU:n budjetista [1B.14], mikäli ne ovat positiivisia.

| 19. | Muut juoksevat tulot, joista korkotuloja [1A.19], on yhtä suuri kuin korot (D.41) kirjattuina S.13:n resursseihin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

19.

Muut juoksevat tulot, joista korkotuloja [1A.19], on yhtä suuri kuin korot (D.41) kirjattuina S.13:n resursseihin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n käyttöön.

| 20. | Myynnit [1A.20] on yhtä suuri kuin markkinatuotos (P.11) plus tuotos omaan loppukäyttöön (P.12) plus muuhun markkinattomaan tuotokseen liittyvät maksut (P.131) kirjattuina S.13:n resursseihin. |
| --- | --- |

20.

Myynnit [1A.20] on yhtä suuri kuin markkinatuotos (P.11) plus tuotos omaan loppukäyttöön (P.12) plus muuhun markkinattomaan tuotokseen liittyvät maksut (P.131) kirjattuina S.13:n resursseihin.

| 21. | Juoksevat menot [1A.21] on yhtä suuri kuin tulonsiirrot [1A.22] plus korkomenot [1A.26] plus palkansaajakorvaukset [1A.27] plus välituotekäyttö [1A.29]. |
| --- | --- |

21.

Juoksevat menot [1A.21] on yhtä suuri kuin tulonsiirrot [1A.22] plus korkomenot [1A.26] plus palkansaajakorvaukset [1A.27] plus välituotekäyttö [1A.29].

| 22. | Tulonsiirrot [1A.22] on yhtä suuri kuin sosiaaliturvamenot [1A.23] plus tukipalkkiot [1A.24] plus muut tulonsiirtomenot [1A.25]. |
| --- | --- |

22.

Tulonsiirrot [1A.22] on yhtä suuri kuin sosiaaliturvamenot [1A.23] plus tukipalkkiot [1A.24] plus muut tulonsiirtomenot [1A.25].

| 23. | Sosiaaliturvamenot [1A.23] on yhtä suuri kuin rahamääräiset sosiaalietuudet (D.62) plus markkinatuottajien kotitalouksille toimittamiin tuotteisiin liittyviä menoja koskevat luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot (D.6311 + D.63121 + D.63131) kirjattuina S.13:n käyttöön plus muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.13:n käyttöön ja S.15:n resursseihin. |
| --- | --- |

23.

Sosiaaliturvamenot [1A.23] on yhtä suuri kuin rahamääräiset sosiaalietuudet (D.62) plus markkinatuottajien kotitalouksille toimittamiin tuotteisiin liittyviä menoja koskevat luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot (D.6311 + D.63121 + D.63131) kirjattuina S.13:n käyttöön plus muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.13:n käyttöön ja S.15:n resursseihin.

| 24. | Tukipalkkiot [1A.24] on yhtä suuri kuin tukipalkkiot (D.3) kirjattuina S.13:n resursseihin plus EU:n budjetista maksettavat tukipalkkiot [1B.9] maassa asuville. |
| --- | --- |

24.

Tukipalkkiot [1A.24] on yhtä suuri kuin tukipalkkiot (D.3) kirjattuina S.13:n resursseihin plus EU:n budjetista maksettavat tukipalkkiot [1B.9] maassa asuville.

| 25. | Muut tulonsiirtomenot [1A.25] on yhtä suuri kuin tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (D.5), muut tuotantoverot (D.29), omaisuustulot (D.4), paitsi korot (D.41), vahinkovakuutusmaksut, netto (D.71), tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74) kirjattuina S.13:n käyttöön, ja muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.13:n käyttöön ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.15:n resursseihin, miinus tulonsiirrot (D.74 ja D.75) julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.4 ja 1B.5] miinus nettotulot EU:n budjetista [1B.14], mikäli ne ovat negatiivisia. |
| --- | --- |

25.

Muut tulonsiirtomenot [1A.25] on yhtä suuri kuin tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (D.5), muut tuotantoverot (D.29), omaisuustulot (D.4), paitsi korot (D.41), vahinkovakuutusmaksut, netto (D.71), tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74) kirjattuina S.13:n käyttöön, ja muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.13:n käyttöön ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.15:n resursseihin, miinus tulonsiirrot (D.74 ja D.75) julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.4 ja 1B.5] miinus nettotulot EU:n budjetista [1B.14], mikäli ne ovat negatiivisia.

| 26. | Korkomenot [1A.26] on yhtä suuri kuin korot (D.41) kirjattuina S.13:n käyttöön ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n resursseihin. |
| --- | --- |

26.

Korkomenot [1A.26] on yhtä suuri kuin korot (D.41) kirjattuina S.13:n käyttöön ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n resursseihin.

| 27. | Palkansaajakorvaukset [1A.27] on yhtä suuri kuin palkansaajakorvaukset (D.1) kirjattuina S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

27.

Palkansaajakorvaukset [1A.27] on yhtä suuri kuin palkansaajakorvaukset (D.1) kirjattuina S.13:n käyttöön.

| 28. | Palkansaajakorvaukset, joista palkkoja ja palkkioita [1A.28], on yhtä suuri kuin palkat ja palkkiot (D.11) kirjattuina S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

28.

Palkansaajakorvaukset, joista palkkoja ja palkkioita [1A.28], on yhtä suuri kuin palkat ja palkkiot (D.11) kirjattuina S.13:n käyttöön.

| 29. | Välituotekäyttö [1A.29] on yhtä suuri kuin välituotekäyttö (P.2) kirjattuna S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

29.

Välituotekäyttö [1A.29] on yhtä suuri kuin välituotekäyttö (P.2) kirjattuna S.13:n käyttöön.

| 30. | Bruttosäästäminen [1A.30] on yhtä suuri kuin juoksevat tulot [1A.9] miinus juoksevat menot [1A.21]. |
| --- | --- |

30.

Bruttosäästäminen [1A.30] on yhtä suuri kuin juoksevat tulot [1A.9] miinus juoksevat menot [1A.21].

| 31. | Pääomatulot [1A.31] on yhtä suuri kuin pääomansiirrot (D.9) kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n maksettaviin pääomansiirtoihin, miinus pääomansiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.12]. |
| --- | --- |

31.

Pääomatulot [1A.31] on yhtä suuri kuin pääomansiirrot (D.9) kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n maksettaviin pääomansiirtoihin, miinus pääomansiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.12].

| 32. | Pääomatulot, joista pääomaveroja [1A.32], on yhtä suuri kuin pääomaverot (D.91) kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
| --- | --- |

32.

Pääomatulot, joista pääomaveroja [1A.32], on yhtä suuri kuin pääomaverot (D.91) kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin.

| 33. | Pääomamenot [1A.33] on yhtä suuri kuin investoinnit [1A.34] plus muut muun kuin rahoitusomaisuuden nettohankinnat [1A.35] plus maksetut pääomansiirrot [1A.36]. |
| --- | --- |

33.

Pääomamenot [1A.33] on yhtä suuri kuin investoinnit [1A.34] plus muut muun kuin rahoitusomaisuuden nettohankinnat [1A.35] plus maksetut pääomansiirrot [1A.36].

| 34. | Investoinnit [1A.34] on yhtä suuri kuin kiinteän pääoman bruttomuodostus (P.51) kirjattuna S.13:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

34.

Investoinnit [1A.34] on yhtä suuri kuin kiinteän pääoman bruttomuodostus (P.51) kirjattuna S.13:n saamisten muutoksiin.

| 35. | Muut muun kuin rahoitusomaisuuden nettohankinnat [1A.35] on yhtä suuri kuin varastojen muutos (P.52), arvoesineiden hankinnat miinus vähennykset (P.53) ja valmistamattomien muiden kuin rahoitusvarojen hankinnat miinus luovutukset (K.2) kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

35.

Muut muun kuin rahoitusomaisuuden nettohankinnat [1A.35] on yhtä suuri kuin varastojen muutos (P.52), arvoesineiden hankinnat miinus vähennykset (P.53) ja valmistamattomien muiden kuin rahoitusvarojen hankinnat miinus luovutukset (K.2) kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin.

| 36. | Maksetut pääomansiirrot [1A.36] on yhtä suuri kuin pääomansiirrot (D.9) kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n saamiin pääomansiirtoihin, plus pääomansiirrot EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille [1B.13] miinus pääomansiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.7]. |
| --- | --- |

36.

Maksetut pääomansiirrot [1A.36] on yhtä suuri kuin pääomansiirrot (D.9) kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n saamiin pääomansiirtoihin, plus pääomansiirrot EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille [1B.13] miinus pääomansiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.7].

| 37. | Liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn (EDP) liittyvä alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.37] on yhtä suuri kuin S.13:n EDP:hen liittyvä nettoluotonanto (+) / -otto (–) (EDP B.9). |
| --- | --- |

37.

Liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn (EDP) liittyvä alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.37] on yhtä suuri kuin S.13:n EDP:hen liittyvä nettoluotonanto (+) / -otto (–) (EDP B.9).

| 38. | EDP:hen liittyvät korkomenot [1A.38] on yhtä suuri kuin EDP:hen liittyvät korot (EDP D.41) kirjattuina S.13:n käyttöön ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n resursseihin. |
| --- | --- |

38.

EDP:hen liittyvät korkomenot [1A.38] on yhtä suuri kuin EDP:hen liittyvät korot (EDP D.41) kirjattuina S.13:n käyttöön ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n resursseihin.

| 39. | Yleismaailmallista matkaviestintäjärjestelmää (UMTS) koskevien lisenssien myynnistä saadut tulot [1A.39] on yhtä suuri kuin kolmannen sukupolven matkapuhelinlupien myynnistä saadut tulot kirjattuina käytettävissä oleviin muihin kuin rahoitusvaroihin matkapuhelinlupien jakamista koskevan Eurostatin päätöksen mukaisesti. |
| --- | --- |

39.

Yleismaailmallista matkaviestintäjärjestelmää (UMTS) koskevien lisenssien myynnistä saadut tulot [1A.39] on yhtä suuri kuin kolmannen sukupolven matkapuhelinlupien myynnistä saadut tulot kirjattuina käytettävissä oleviin muihin kuin rahoitusvaroihin matkapuhelinlupien jakamista koskevan Eurostatin päätöksen mukaisesti.

| 40. | Todelliset sosiaaliturvamaksut [1A.40] on yhtä suuri kuin todelliset sosiaaliturvamaksut (D.611) kirjattuina S.13:n resursseihin. |
| --- | --- |

40.

Todelliset sosiaaliturvamaksut [1A.40] on yhtä suuri kuin todelliset sosiaaliturvamaksut (D.611) kirjattuina S.13:n resursseihin.

| 41. | Rahamääräiset sosiaalietuudet [1A.41] on yhtä suuri kuin rahamääräiset sosiaalietuudet (D.62) kirjattuina S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

41.

Rahamääräiset sosiaalietuudet [1A.41] on yhtä suuri kuin rahamääräiset sosiaalietuudet (D.62) kirjattuina S.13:n käyttöön.

| 42. | Bruttokansantuote [1A.42] on yhtä suuri kuin bruttokansantuote (B.1*g) markkinahinnoin. |
| --- | --- |

42.

Bruttokansantuote [1A.42] on yhtä suuri kuin bruttokansantuote (B.1*g) markkinahinnoin.

| 43. | Bruttokansantuote kiintein hinnoin [1A.43] on yhtä suuri kuin bruttokansantuote (B.1*g) kiintein hinnoin. |
| --- | --- |

43.

Bruttokansantuote kiintein hinnoin [1A.43] on yhtä suuri kuin bruttokansantuote (B.1*g) kiintein hinnoin.

| 44. | Julkisyhteisöjen investoinnit kiintein hinnoin [1A.44] on yhtä suuri kuin kiinteän pääoman bruttomuodostus (P.51) kirjattuna S.13:n saamisten muutoksiin kiintein hinnoin. |
| --- | --- |

44.

Julkisyhteisöjen investoinnit kiintein hinnoin [1A.44] on yhtä suuri kuin kiinteän pääoman bruttomuodostus (P.51) kirjattuna S.13:n saamisten muutoksiin kiintein hinnoin.

Taulukko 1B

| 1. | Jäsenvaltion maksut EU:n budjettiin [1B.1] on yhtä suuri kuin EU:n budjettiin suoritettavat välilliset verot plus tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74), jotka julkisyhteisöt suorittavat EU:n budjettiin [1B.4] plus muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75), jotka julkisyhteisöt suorittavat EU:n budjettiin [1B.5], plus pääomansiirrot (D.9), jotka julkisyhteisöt suorittavat EU:n budjettiin [1B.7]. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltion maksut EU:n budjettiin [1B.1] on yhtä suuri kuin EU:n budjettiin suoritettavat välilliset verot plus tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74), jotka julkisyhteisöt suorittavat EU:n budjettiin [1B.4] plus muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75), jotka julkisyhteisöt suorittavat EU:n budjettiin [1B.5], plus pääomansiirrot (D.9), jotka julkisyhteisöt suorittavat EU:n budjettiin [1B.7].

| 2. | EU:n budjettiin suoritettavat välilliset verot [1B.2] on yhtä suuri kuin tuotannon ja tuonnin verot (D.2) kirjattuina S.212:n resursseihin. |
| --- | --- |

2.

EU:n budjettiin suoritettavat välilliset verot [1B.2] on yhtä suuri kuin tuotannon ja tuonnin verot (D.2) kirjattuina S.212:n resursseihin.

| 3. | Välilliset verot, joista EU:n budjettiin suoritettava ALV [1B.3], on yhtä suuri kuin arvonlisäveron tyyppiset verot (D.211) kirjattuina S.212:n resursseihin. |
| --- | --- |

3.

Välilliset verot, joista EU:n budjettiin suoritettava ALV [1B.3], on yhtä suuri kuin arvonlisäveron tyyppiset verot (D.211) kirjattuina S.212:n resursseihin.

| 4. | Kansainväliseen yhteistyöhön liittyvät maksut julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.4] on yhtä suuri kuin tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74) kirjattuina S.212:n resursseihin ja S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

4.

Kansainväliseen yhteistyöhön liittyvät maksut julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.4] on yhtä suuri kuin tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74) kirjattuina S.212:n resursseihin ja S.13:n käyttöön.

| 5. | Sekalaiset tulonsiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.5] on yhtä suuri kuin muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.212:n resursseihin ja S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

5.

Sekalaiset tulonsiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.5] on yhtä suuri kuin muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.212:n resursseihin ja S.13:n käyttöön.

| 6. | Sekalaiset tulonsiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin, joista EU:n neljäs oma vara [1B.6], on yhtä suuri kuin BKTL-pohjainen neljäs oma vara (EKT 95, 4.138 kohta) kirjattuna muihin sekalaisiin tulonsiirtoihin (D.75) S.212:n resursseihin ja S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

6.

Sekalaiset tulonsiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin, joista EU:n neljäs oma vara [1B.6], on yhtä suuri kuin BKTL-pohjainen neljäs oma vara (EKT 95, 4.138 kohta) kirjattuna muihin sekalaisiin tulonsiirtoihin (D.75) S.212:n resursseihin ja S.13:n käyttöön.

| 7. | Pääomansiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.7] on yhtä suuri kuin pääomansiirrot (D.9) kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja S.212:n saamiin pääomansiirtoihin. |
| --- | --- |

7.

Pääomansiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.7] on yhtä suuri kuin pääomansiirrot (D.9) kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja S.212:n saamiin pääomansiirtoihin.

| 8. | EU:n menot jäsenvaltiossa [1B.8] on yhtä suuri kuin tukipalkkiot (D.3), jotka maksetaan EU:n budjetista [1B.9], plus muut tulonsiirrot (D.7), jotka maksetaan EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.10], plus muut tulonsiirrot (D.7), jotka maksetaan EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille [1B.11], plus pääomansiirrot (D.9), jotka maksetaan EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.12], plus pääomansiirrot (D.9), jotka maksetaan EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille [1B.13]. |
| --- | --- |

8.

EU:n menot jäsenvaltiossa [1B.8] on yhtä suuri kuin tukipalkkiot (D.3), jotka maksetaan EU:n budjetista [1B.9], plus muut tulonsiirrot (D.7), jotka maksetaan EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.10], plus muut tulonsiirrot (D.7), jotka maksetaan EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille [1B.11], plus pääomansiirrot (D.9), jotka maksetaan EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.12], plus pääomansiirrot (D.9), jotka maksetaan EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille [1B.13].

| 9. | EU:n budjetista maksettavat tukipalkkiot [1B.9] on yhtä suuri kuin tukipalkkiot (D.3) kirjattuina S.212:n resursseihin. |
| --- | --- |

9.

EU:n budjetista maksettavat tukipalkkiot [1B.9] on yhtä suuri kuin tukipalkkiot (D.3) kirjattuina S.212:n resursseihin.

| 10. | Tulonsiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.10] on yhtä suuri kuin tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74) ja muut tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.13:n resursseihin ja S.212:n käyttöön. |
| --- | --- |

10.

Tulonsiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.10] on yhtä suuri kuin tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74) ja muut tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.13:n resursseihin ja S.212:n käyttöön.

| 11. | Tulonsiirrot EU budjetista muille kuin julkisyhteisöille [1B.11] on yhtä suuri kuin muut tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.212:n käyttöön ja kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n resursseihin. |
| --- | --- |

11.

Tulonsiirrot EU budjetista muille kuin julkisyhteisöille [1B.11] on yhtä suuri kuin muut tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.212:n käyttöön ja kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n resursseihin.

| 12. | Pääomansiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.12] on yhtä suuri kuin saadut pääomansiirrot (D.9) kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja S.212:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

12.

Pääomansiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.12] on yhtä suuri kuin saadut pääomansiirrot (D.9) kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja S.212:n saamisten muutoksiin.

| 13. | Pääomansiirrot EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille [1B.13] on yhtä suuri kuin maksettavat pääomansiirrot (D.9) kirjattuina S.212:n saamisten muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
| --- | --- |

13.

Pääomansiirrot EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille [1B.13] on yhtä suuri kuin maksettavat pääomansiirrot (D.9) kirjattuina S.212:n saamisten muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin.

| 14. | Nettotulot EU:n budjetista [1B.14] on yhtä suuri kuin julkisyhteisöjen nettotulot EU:n budjetista plus muiden kuin julkisyhteisöjen nettotulot EU:n budjetista. |
| --- | --- |

14.

Nettotulot EU:n budjetista [1B.14] on yhtä suuri kuin julkisyhteisöjen nettotulot EU:n budjetista plus muiden kuin julkisyhteisöjen nettotulot EU:n budjetista.

| 15. | Omien varojen keräämiskustannukset [1B.15] on yhtä suuri kuin se osuus S.13:n resursseihin kirjattavasta markkinatuotoksesta (P.11), joka on EU:n budjetista suoritettavia omien varojen keräämiskustannuksia. |
| --- | --- |

15.

Omien varojen keräämiskustannukset [1B.15] on yhtä suuri kuin se osuus S.13:n resursseihin kirjattavasta markkinatuotoksesta (P.11), joka on EU:n budjetista suoritettavia omien varojen keräämiskustannuksia.

Taulukko 1C

| 1. | Kulutusmenot [1C.1] on yhtä suuri kuin kulutusmenot (P.3) kirjattuina S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

1.

Kulutusmenot [1C.1] on yhtä suuri kuin kulutusmenot (P.3) kirjattuina S.13:n käyttöön.

| 2. | Yksilölliset kulutusmenot [1C.2] on yhtä suuri kuin yksilölliset kulutusmenot (P.31) kirjattuina S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

2.

Yksilölliset kulutusmenot [1C.2] on yhtä suuri kuin yksilölliset kulutusmenot (P.31) kirjattuina S.13:n käyttöön.

| 3. | Kollektiiviset kulutusmenot [1C.3] on yhtä suuri kuin kollektiiviset kulutusmenot (P.32) kirjattuina S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

3.

Kollektiiviset kulutusmenot [1C.3] on yhtä suuri kuin kollektiiviset kulutusmenot (P.32) kirjattuina S.13:n käyttöön.

| 4. | Palkansaajakorvaukset [1C.4] on yhtä suuri kuin [1A.27]. |
| --- | --- |

4.

Palkansaajakorvaukset [1C.4] on yhtä suuri kuin [1A.27].

| 5. | Välituotekäyttö [1C.5] on yhtä suuri kuin [1A.29]. |
| --- | --- |

5.

Välituotekäyttö [1C.5] on yhtä suuri kuin [1A.29].

| 6. | Markkinatuottajien kautta suoritettavat luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot [1C.6] on yhtä suuri kuin markkinatuottajien kotitalouksille toimittamiin tuotteisiin liittyviä menoja koskevat luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot (D.6311 + D.63121 + D.63131) kirjattuina S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

6.

Markkinatuottajien kautta suoritettavat luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot [1C.6] on yhtä suuri kuin markkinatuottajien kotitalouksille toimittamiin tuotteisiin liittyviä menoja koskevat luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot (D.6311 + D.63121 + D.63131) kirjattuina S.13:n käyttöön.

| 7. | Kiinteän pääoman kuluminen [1C.7] on yhtä suuri kuin kiinteän pääoman kuluttaminen (K.1) kirjattuna S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
| --- | --- |

7.

Kiinteän pääoman kuluminen [1C.7] on yhtä suuri kuin kiinteän pääoman kuluttaminen (K.1) kirjattuna S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin.

| 8. | Maksetut tuotannon verot miinus saadut tukipalkkiot [1C.8] on yhtä suuri kuin muut tuotantoverot (D.29) kirjattuina S.13:n käyttöön miinus muut tuotantotukipalkkiot (D.39) kirjattuina S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

8.

Maksetut tuotannon verot miinus saadut tukipalkkiot [1C.8] on yhtä suuri kuin muut tuotantoverot (D.29) kirjattuina S.13:n käyttöön miinus muut tuotantotukipalkkiot (D.39) kirjattuina S.13:n käyttöön.

| 9. | Toimintaylijäämä nettomääräisenä [1C.9] on yhtä suuri kuin S.13:n toimintaylijäämä, netto (B.2n). |
| --- | --- |

9.

Toimintaylijäämä nettomääräisenä [1C.9] on yhtä suuri kuin S.13:n toimintaylijäämä, netto (B.2n).

| 10. | Myynnit [1C.10] on yhtä suuri kuin [1A.20]. |
| --- | --- |

10.

Myynnit [1C.10] on yhtä suuri kuin [1A.20].

| 11. | Kulutusmenot kiintein hinnoin [1C.11] on yhtä suuri kuin kulutusmenot (P.3) kirjattuina S.13:n käyttöön kiintein hinnoin. |
| --- | --- |

11.

Kulutusmenot kiintein hinnoin [1C.11] on yhtä suuri kuin kulutusmenot (P.3) kirjattuina S.13:n käyttöön kiintein hinnoin.

Taulukko 2A

| 1. | Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [2A.1] on yhtä suuri kuin [1A.1]. |
| --- | --- |

1.

Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [2A.1] on yhtä suuri kuin [1A.1].

| 2. | Oikaisu rahoitustilien ja muiden kuin rahoitustilien välillä [2A.2] on yhtä suuri kuin alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [2A.1] miinus rahoitusvaroihin ja velkoihin kohdistuvat nettotaloustoimet [2A.3]. |
| --- | --- |

2.

Oikaisu rahoitustilien ja muiden kuin rahoitustilien välillä [2A.2] on yhtä suuri kuin alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [2A.1] miinus rahoitusvaroihin ja velkoihin kohdistuvat nettotaloustoimet [2A.3].

| 3. | Rahoitusvaroihin ja velkoihin kohdistuvat nettotaloustoimet [2A.3] on yhtä suuri kuin rahoitusvarojen [2A.4] nettohankintoihin kohdistuvat taloustoimet miinus velkoihin kohdistuvien taloustoimien [2A.15] nettomuutokset. |
| --- | --- |

3.

Rahoitusvaroihin ja velkoihin kohdistuvat nettotaloustoimet [2A.3] on yhtä suuri kuin rahoitusvarojen [2A.4] nettohankintoihin kohdistuvat taloustoimet miinus velkoihin kohdistuvien taloustoimien [2A.15] nettomuutokset.

| 4. | Rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet [2A.4] on yhtä suuri kuin käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (F.2) [2A.5], muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet (F.33) [2A.6], johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet (F.34) [2A.7], lainoihin kohdistuvat taloustoimet (F.4) [2A.8], osakkeisiin ja osuuksiin kohdistuvat taloustoimet (F.5) [2A.9] ja muihin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet [2A.13], kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin sekä kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
| --- | --- |

4.

Rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet [2A.4] on yhtä suuri kuin käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (F.2) [2A.5], muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet (F.33) [2A.6], johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet (F.34) [2A.7], lainoihin kohdistuvat taloustoimet (F.4) [2A.8], osakkeisiin ja osuuksiin kohdistuvat taloustoimet (F.5) [2A.9] ja muihin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet [2A.13], kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin sekä kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin.

| 5. | Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (saamiset) [2A.5] on yhtä suuri kuin käteisrahan ja talletusten (F.2) nettohankinnat kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
| --- | --- |

5.

Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (saamiset) [2A.5] on yhtä suuri kuin käteisrahan ja talletusten (F.2) nettohankinnat kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin.

| 6. | Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet – pitkä- ja lyhytaikaiset arvopaperit (saamiset) [2A.6] on yhtä suuri kuin muiden arvopapereiden kuin osakkeiden ja johdannaisten (F.33) nettohankinnat, kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin sekä kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
| --- | --- |

6.

Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet – pitkä- ja lyhytaikaiset arvopaperit (saamiset) [2A.6] on yhtä suuri kuin muiden arvopapereiden kuin osakkeiden ja johdannaisten (F.33) nettohankinnat, kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin sekä kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin.

| 7. | Johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet (saamiset) [2A.7] on yhtä suuri kuin johdannaisiin (F.34) liittyvät nettomaksut kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin sekä kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
| --- | --- |

7.

Johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet (saamiset) [2A.7] on yhtä suuri kuin johdannaisiin (F.34) liittyvät nettomaksut kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin sekä kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin.

| 8. | Lainoihin kohdistuvat taloustoimet (saamiset) [2A.8] on yhtä suuri kuin julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemat uudet lainat (F.4) miinus valtiolle suoritetut lainojen lyhennykset kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
| --- | --- |

8.

Lainoihin kohdistuvat taloustoimet (saamiset) [2A.8] on yhtä suuri kuin julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemat uudet lainat (F.4) miinus valtiolle suoritetut lainojen lyhennykset kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin.

| 9. | Osakkeisiin ja osuuksiin kohdistuvat taloustoimet [2A.9] on yhtä suuri kuin osakkeiden ja osuuksien (F.5) nettohankinnat kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

9.

Osakkeisiin ja osuuksiin kohdistuvat taloustoimet [2A.9] on yhtä suuri kuin osakkeiden ja osuuksien (F.5) nettohankinnat kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin.

| 10. | Yksityistämistulot (netto) [2A.10] on yhtä suuri kuin sellaiset osakkeisiin ja osuuksiin (F.5) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja S.11:n tai S.12:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin, joita suoritetaan S.13:n luovuttaessa tai hankkiessa määräysvallan velallisyksiköstä (EKT 95, 2.26 kohta) (3); tällaiset taloustoimet voi suorittaa S.13 suoraan velallisyksikön kanssa tai toisen velkojayksikön kanssa. |
| --- | --- |

10.

Yksityistämistulot (netto) [2A.10] on yhtä suuri kuin sellaiset osakkeisiin ja osuuksiin (F.5) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja S.11:n tai S.12:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin, joita suoritetaan S.13:n luovuttaessa tai hankkiessa määräysvallan velallisyksiköstä (EKT 95, 2.26 kohta) (3); tällaiset taloustoimet voi suorittaa S.13 suoraan velallisyksikön kanssa tai toisen velkojayksikön kanssa.

| 11. | Pääomasijoitukset (netto) [2A.11] on yhtä suuri kuin sellaiset osakkeisiin ja osuuksiin (F.5) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja S.11:n tai S.12:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin, joita ei suoriteta S.13:n luovuttaessa tai hankkiessa määräysvallan velallisyksiköstä ja joita S.13 suorittaa suoraan velallisyksikön kanssa. |
| --- | --- |

11.

Pääomasijoitukset (netto) [2A.11] on yhtä suuri kuin sellaiset osakkeisiin ja osuuksiin (F.5) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja S.11:n tai S.12:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin, joita ei suoriteta S.13:n luovuttaessa tai hankkiessa määräysvallan velallisyksiköstä ja joita S.13 suorittaa suoraan velallisyksikön kanssa.

| 12. | Muut [2A.12] on yhtä suuri kuin sellaiset osakkeisiin ja osuuksiin (F.5) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja S.11:n, S.12:n tai S.14:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin, joita ei suoriteta S.13:n luovuttaessa tai hankkiessa määräysvallan velallisyksiköstä ja joita S.13 ei suorita suoraan velallisyksikön kanssa vaan toisen velkojayksikön kanssa. |
| --- | --- |

12.

Muut [2A.12] on yhtä suuri kuin sellaiset osakkeisiin ja osuuksiin (F.5) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja S.11:n, S.12:n tai S.14:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin, joita ei suoriteta S.13:n luovuttaessa tai hankkiessa määräysvallan velallisyksiköstä ja joita S.13 ei suorita suoraan velallisyksikön kanssa vaan toisen velkojayksikön kanssa.

| 13. | Muihin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet [2A.13] on yhtä suuri kuin monetaarisen kullan ja erityisten nosto-oikeuksien (F.1) nettohankinnat kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin, vakuutusteknisen vastuuvelan (F.6) ja muiden saamisten ja velkojen (F.7) nettohankinnat kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja kaikkien sektoreiden paitsi S.13:n velkojen ja netto-arvon muutoksiin. |
| --- | --- |

13.

Muihin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet [2A.13] on yhtä suuri kuin monetaarisen kullan ja erityisten nosto-oikeuksien (F.1) nettohankinnat kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin, vakuutusteknisen vastuuvelan (F.6) ja muiden saamisten ja velkojen (F.7) nettohankinnat kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja kaikkien sektoreiden paitsi S.13:n velkojen ja netto-arvon muutoksiin.

| 14. | Muihin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet joista kertyneet verot miinus saadut verot [2A.14] on yhtä suuri kuin se osa muista saamisista ja veloista (F.7 saamiset), joka liittyy D:2:een, D5:een, D6:een ja D91:een kirjattuihin veroihin ja sosiaaliturvamaksuihin, miinus tosiasiallisesti kannetut verot, kirjattuina S:13:n saamisten muutoksiin ja kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
| --- | --- |

14.

Muihin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet joista kertyneet verot miinus saadut verot [2A.14] on yhtä suuri kuin se osa muista saamisista ja veloista (F.7 saamiset), joka liittyy D:2:een, D5:een, D6:een ja D91:een kirjattuihin veroihin ja sosiaaliturvamaksuihin, miinus tosiasiallisesti kannetut verot, kirjattuina S:13:n saamisten muutoksiin ja kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin.

| 15. | Velkoihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu) [2A.15] on yhtä suuri kuin käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (F.2) [2A.16], lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (F.331) [2A.17], pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (F.332) [2A.18], johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet (F.34) [2A.19], lainoihin kohdistuvat taloustoimet (F.4) [2A.20] ja muihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet [2A.22], kirjattuna S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

15.

Velkoihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu) [2A.15] on yhtä suuri kuin käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (F.2) [2A.16], lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (F.331) [2A.17], pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (F.332) [2A.18], johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet (F.34) [2A.19], lainoihin kohdistuvat taloustoimet (F.4) [2A.20] ja muihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet [2A.22], kirjattuna S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n saamisten muutoksiin.

| 16. | Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (velat) [2A.16] on yhtä suuri kuin käteisrahan ja talletusten (F.2) nettohankinnat kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

16.

Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (velat) [2A.16] on yhtä suuri kuin käteisrahan ja talletusten (F.2) nettohankinnat kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n saamisten muutoksiin.

| 17. | Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet – lyhytaikaiset arvopaperit (velat) [2A.17] on yhtä suuri kuin sellaisten muiden arvopapereiden kuin osakkeiden ja johdannaisten nettohankinnat, joiden alkuperäinen maturiteetti on enintään 1 vuosi (F.331), kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

17.

Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet – lyhytaikaiset arvopaperit (velat) [2A.17] on yhtä suuri kuin sellaisten muiden arvopapereiden kuin osakkeiden ja johdannaisten nettohankinnat, joiden alkuperäinen maturiteetti on enintään 1 vuosi (F.331), kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n saamisten muutoksiin.

| 18. | Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet – pitkäaikaiset arvopaperit (velat) [2A.18] on yhtä suuri kuin sellaisten muiden arvopapereiden kuin osakkeiden ja johdannaisten nettohankinnat, joiden alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi (F.332), kirjattuna S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

18.

Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet – pitkäaikaiset arvopaperit (velat) [2A.18] on yhtä suuri kuin sellaisten muiden arvopapereiden kuin osakkeiden ja johdannaisten nettohankinnat, joiden alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi (F.332), kirjattuna S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n saamisten muutoksiin.

| 19. | Johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet (velat) [2A.19] on yhtä suuri kuin johdannaisiin (F.34) liittyvät nettotulot kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

19.

Johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet (velat) [2A.19] on yhtä suuri kuin johdannaisiin (F.34) liittyvät nettotulot kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n saamisten muutoksiin.

| 20. | Lainoihin kohdistuvat taloustoimet (velat) [2A.20] on yhtä suuri kuin uudet otetut lainat (F.4) miinus olemassa olevian lainojen lyhennykset kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiiin sekä kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

20.

Lainoihin kohdistuvat taloustoimet (velat) [2A.20] on yhtä suuri kuin uudet otetut lainat (F.4) miinus olemassa olevian lainojen lyhennykset kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiiin sekä kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n saamisten muutoksiin.

| 21. | Lainoihin keskuspankilta kohdistuvat taloustoimet [2A.21] on yhtä suuri kuin lainoihin (F.4) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä S.121:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

21.

Lainoihin keskuspankilta kohdistuvat taloustoimet [2A.21] on yhtä suuri kuin lainoihin (F.4) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä S.121:n saamisten muutoksiin.

| 22. | Muihin velkoihin kohdistuvat taloustoimet [2A.22] on yhtä suuri kuin vakuutusteknisen vastuuvelan (F.6) sekä muiden saamisten ja velkojen (F.7) nettolainanotto kirjattuna S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

22.

Muihin velkoihin kohdistuvat taloustoimet [2A.22] on yhtä suuri kuin vakuutusteknisen vastuuvelan (F.6) sekä muiden saamisten ja velkojen (F.7) nettolainanotto kirjattuna S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n saamisten muutoksiin.

| 23. | Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu) [2A.23] on yhtä suuri kuin käteisrahan ja talletusten (F.2) [2A.16], muiden arvopapereiden kuin osakkeiden ja johdannaisten [2A.17, 2A.18] (F.33) ja lainojen (F.4) [2A.20] nettoluotonotto. Sitä kutsutaan myös julkisyhteisöjen lainatarpeeksi (general government borrowing requirement, GGBR). |
| --- | --- |

23.

Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu) [2A.23] on yhtä suuri kuin käteisrahan ja talletusten (F.2) [2A.16], muiden arvopapereiden kuin osakkeiden ja johdannaisten [2A.17, 2A.18] (F.33) ja lainojen (F.4) [2A.20] nettoluotonotto. Sitä kutsutaan myös julkisyhteisöjen lainatarpeeksi (general government borrowing requirement, GGBR).

| 24. | Pitkäaikaisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2A.24] on yhtä suuri kuin sellaisten velkaistrumenttien [2A.23] nettolainanotto, joiden alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi. |
| --- | --- |

24.

Pitkäaikaisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2A.24] on yhtä suuri kuin sellaisten velkaistrumenttien [2A.23] nettolainanotto, joiden alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi.

| 25. | Kansallisen valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2A.25] on yhtä suuri kuin sellaisten velkainstrumenttien [2A.23], jotka ovat jäsenvaltion laillisena maksuvälineenä olevan rahayksikön määräisiä, nettolainanotto. |
| --- | --- |

25.

Kansallisen valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2A.25] on yhtä suuri kuin sellaisten velkainstrumenttien [2A.23], jotka ovat jäsenvaltion laillisena maksuvälineenä olevan rahayksikön määräisiä, nettolainanotto.

| 26. | Rahaliittoon osallistuvan vieraan valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2A.26] on yhtä suuri kuin ecumääräisten velkainstrumenttien [2A.23] nettolainanotto plus ennen euron käyttöönottoa jäsenvaltiossa euromääräisinä olleet velkainstrumentit plus ennen jäsenvaltion osallistumista rahaliittoon jäsenvaltion laillisena maksuvälineenä olevan rahayksikön määräisinä olleet velkainstrumentit. Siihen ei sisälly kansallista valuuttaa [2A.25]. |
| --- | --- |

26.

Rahaliittoon osallistuvan vieraan valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2A.26] on yhtä suuri kuin ecumääräisten velkainstrumenttien [2A.23] nettolainanotto plus ennen euron käyttöönottoa jäsenvaltiossa euromääräisinä olleet velkainstrumentit plus ennen jäsenvaltion osallistumista rahaliittoon jäsenvaltion laillisena maksuvälineenä olevan rahayksikön määräisinä olleet velkainstrumentit. Siihen ei sisälly kansallista valuuttaa [2A.25].

| 27. | Rahaliittoon osallistumattoman vieraan valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2A.27] on yhtä suuri kuin sellaisten velkainstrumenttien nettolainanotto, jotka eivät kuulu ryhmiin [2A.25] tai [2A.26]. |
| --- | --- |

27.

Rahaliittoon osallistumattoman vieraan valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2A.27] on yhtä suuri kuin sellaisten velkainstrumenttien nettolainanotto, jotka eivät kuulu ryhmiin [2A.25] tai [2A.26].

| 28. | Muut virrat [2A.28] on yhtä suuri kuin velan arvostusvaikutukset [2A.29] plus muut muutokset velan määrässä [2A.32]. |
| --- | --- |

28.

Muut virrat [2A.28] on yhtä suuri kuin velan arvostusvaikutukset [2A.29] plus muut muutokset velan määrässä [2A.32].

| 29. | Velan arvostusvaikutukset [2A.29] on yhtä suuri kuin ulkomaisen valuutan hallussapitovoitot ja tappiot [2A.30] plus muut arvostusvaikutukset – nimellisarvo [2A.31]. |
| --- | --- |

29.

Velan arvostusvaikutukset [2A.29] on yhtä suuri kuin ulkomaisen valuutan hallussapitovoitot ja tappiot [2A.30] plus muut arvostusvaikutukset – nimellisarvo [2A.31].

| 30. | Valuutan hallussapitovoitot ja tappiot [2A.30] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] nimelliset hallussapitovoitot ja tappiot (K.11), kun velan arvo muuttuu kansalliseen valuuttaan vaihtamisen yhteydessä valuuttakurssien muutosten vuoksi. |
| --- | --- |

30.

Valuutan hallussapitovoitot ja tappiot [2A.30] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] nimelliset hallussapitovoitot ja tappiot (K.11), kun velan arvo muuttuu kansalliseen valuuttaan vaihtamisen yhteydessä valuuttakurssien muutosten vuoksi.

| 31. | Muut arvostusmuutokset – nimellisarvo [2A.31] on yhtä suuri kuin velan muutos [2A.33], miinus velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2A.23], miinus valuutan hallussapitovoitot ja tappiot [2A.30], miinus muut muutokset velan määrässä [2A.32]. |
| --- | --- |

31.

Muut arvostusmuutokset – nimellisarvo [2A.31] on yhtä suuri kuin velan muutos [2A.33], miinus velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2A.23], miinus valuutan hallussapitovoitot ja tappiot [2A.30], miinus muut muutokset velan määrässä [2A.32].

| 32. | Muut muutokset velan määrässä [2A.32] on yhtä suuri kuin muut sellaisten velkojen määrän muutokset (K.7, K.8, K.10 ja K.12), jotka luokitellaan joko käteisrahaan ja talletuksiin (AF.2), muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin ja johdannaisiin (AF.33) tai lainoihin (AF.4) ja jotka eivät ole S.13:n saamisia. |
| --- | --- |

32.

Muut muutokset velan määrässä [2A.32] on yhtä suuri kuin muut sellaisten velkojen määrän muutokset (K.7, K.8, K.10 ja K.12), jotka luokitellaan joko käteisrahaan ja talletuksiin (AF.2), muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin ja johdannaisiin (AF.33) tai lainoihin (AF.4) ja jotka eivät ole S.13:n saamisia.

| 33. | Velan muutos [2A.33] on yhtä suuri kuin velka [3A.1] vuonna t miinus velka [3A.1] vuonna t–1. |
| --- | --- |

33.

Velan muutos [2A.33] on yhtä suuri kuin velka [3A.1] vuonna t miinus velka [3A.1] vuonna t–1.

Taulukko 2B

| 1. | Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet – sulauttamattomat [2B.1] on yhtä suuri kuin käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.2] plus lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.3] plus pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.4] plus keskuspankilta saatuihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet [2B.5] plus muihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.6]. |
| --- | --- |

1.

Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet – sulauttamattomat [2B.1] on yhtä suuri kuin käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.2] plus lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.3] plus pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.4] plus keskuspankilta saatuihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet [2B.5] plus muihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.6].

| 2. | Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.2] on yhtä suuri kuin käteisrahaan ja talletuksiin (F.2) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
| --- | --- |

2.

Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.2] on yhtä suuri kuin käteisrahaan ja talletuksiin (F.2) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin.

| 3. | Lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.3] on yhtä suuri kuin sellaisiin muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin ja johdannaisiin (F.33) kohdistuvat taloustoimet, joiden alkuperäinen maturiteetti on enintään 1 vuosi, kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
| --- | --- |

3.

Lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.3] on yhtä suuri kuin sellaisiin muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin ja johdannaisiin (F.33) kohdistuvat taloustoimet, joiden alkuperäinen maturiteetti on enintään 1 vuosi, kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin.

| 4. | Pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.4] on yhtä suuri kuin sellaisiin muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin ja johdannaisiin (F.33) kohdistuvat taloustoimet, joiden alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi, kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
| --- | --- |

4.

Pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.4] on yhtä suuri kuin sellaisiin muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin ja johdannaisiin (F.33) kohdistuvat taloustoimet, joiden alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi, kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin.

| 5. | Keskuspankilta saatuihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet [2B.5] on yhtä suuri kuin lainoihin (F.4) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja S.121:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

5.

Keskuspankilta saatuihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet [2B.5] on yhtä suuri kuin lainoihin (F.4) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja S.121:n saamisten muutoksiin.

| 6. | Muihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.6] on yhtä suuri kuin lainoihin (F.4) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.121:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

6.

Muihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.6] on yhtä suuri kuin lainoihin (F.4) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.121:n saamisten muutoksiin.

| 7. | Sulautettavat taloustoimet [2B.7] on yhtä suuri kuin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet – sulauttamattomat [2B.1] miinus velkainstrumentteihin kohdistuvat sulautetut taloustoimet [2A.23]. |
| --- | --- |

7.

Sulautettavat taloustoimet [2B.7] on yhtä suuri kuin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet – sulauttamattomat [2B.1] miinus velkainstrumentteihin kohdistuvat sulautetut taloustoimet [2A.23].

| 8. | Sulautettavat taloustoimet – käteisraha ja talletukset [2B.8] on yhtä suuri kuin käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.2] miinus käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat sulautetut taloustoimet (velat) [2A.16]. |
| --- | --- |

8.

Sulautettavat taloustoimet – käteisraha ja talletukset [2B.8] on yhtä suuri kuin käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.2] miinus käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat sulautetut taloustoimet (velat) [2A.16].

| 9. | Sulautettavat taloustoimet – lyhytaikaiset arvopaperit [2B.9] on yhtä suuri kuin lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.3] miinus lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat sulautetut taloustoimet (velat) [2A.17]. |
| --- | --- |

9.

Sulautettavat taloustoimet – lyhytaikaiset arvopaperit [2B.9] on yhtä suuri kuin lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.3] miinus lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat sulautetut taloustoimet (velat) [2A.17].

| 10. | Sulautettavat taloustoimet – pitkäaikaiset arvopaperit [2B.10] on yhtä suuri kuin pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.4] miinus pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat sulautetut taloustoimet (velat) [2A.18]. |
| --- | --- |

10.

Sulautettavat taloustoimet – pitkäaikaiset arvopaperit [2B.10] on yhtä suuri kuin pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.4] miinus pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat sulautetut taloustoimet (velat) [2A.18].

| 11. | Sulautettavat taloustoimet – lainat [2B.11] on yhtä suuri kuin muihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.6] miinus muihin lainoihin kohdistuvat sulautetut taloustoimet (velat) [2A.20] miinus lainoihin keskuspankilta kohdistuvat taloustoimet [2A.21]. |
| --- | --- |

11.

Sulautettavat taloustoimet – lainat [2B.11] on yhtä suuri kuin muihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.6] miinus muihin lainoihin kohdistuvat sulautetut taloustoimet (velat) [2A.20] miinus lainoihin keskuspankilta kohdistuvat taloustoimet [2A.21].

Taulukko 3A

| 1. | Velka [3A.1] on yhtä suuri kuin velka sellaisena kuin se on määritelty asetuksessa (EY) N:o 3605/93. |
| --- | --- |

1.

Velka [3A.1] on yhtä suuri kuin velka sellaisena kuin se on määritelty asetuksessa (EY) N:o 3605/93.

| 2. | Velka – käteisraha ja talletukset (velat) [3A.2] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] osa käteisrahan ja talletusten instrumentissa (AF.2). |
| --- | --- |

2.

Velka – käteisraha ja talletukset (velat) [3A.2] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] osa käteisrahan ja talletusten instrumentissa (AF.2).

| 3. | Velka – lyhytaikaiset arvopaperit (velat) [3A.3] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa muiden arvopaperien kuin osakkeiden ja johdannaisten instrumentissa (AF.33), jonka alkuperäinen maturiteetti on enintään 1 vuosi. |
| --- | --- |

3.

Velka – lyhytaikaiset arvopaperit (velat) [3A.3] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa muiden arvopaperien kuin osakkeiden ja johdannaisten instrumentissa (AF.33), jonka alkuperäinen maturiteetti on enintään 1 vuosi.

| 4. | Velka – pitkäaikaiset arvopaperit (velat) [3A.4] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa muiden arvopaperien kuin osakkeiden ja johdannaisten instrumentissa (AF.33), jonka alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi. |
| --- | --- |

4.

Velka – pitkäaikaiset arvopaperit (velat) [3A.4] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa muiden arvopaperien kuin osakkeiden ja johdannaisten instrumentissa (AF.33), jonka alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi.

| 5. | Velka – lainat keskuspankilta (velat) [3A.5] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa lainojen instrumentissa (AF.4), joka muodostaa S.121:n saamisen. |
| --- | --- |

5.

Velka – lainat keskuspankilta (velat) [3A.5] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa lainojen instrumentissa (AF.4), joka muodostaa S.121:n saamisen.

| 6. | Velka – muut lainat (velat) [3A.6] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa lainojen instrumentissa (AF.4), joka ei muodosta S.121:n saamista. |
| --- | --- |

6.

Velka – muut lainat (velat) [3A.6] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa lainojen instrumentissa (AF.4), joka ei muodosta S.121:n saamista.

| 7. | Jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka [3A.7] on yhtä suuri kuin keskuspankin hallussa oleva velka [3A.8], muiden rahalaitosten hallussa oleva velka [3A.9], muiden rahoituslaitosten hallussa oleva velka [3A.10] ja muiden jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka [3A.11]. |
| --- | --- |

7.

Jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka [3A.7] on yhtä suuri kuin keskuspankin hallussa oleva velka [3A.8], muiden rahalaitosten hallussa oleva velka [3A.9], muiden rahoituslaitosten hallussa oleva velka [3A.10] ja muiden jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka [3A.11].

| 8. | Keskuspankin hallussa oleva velka [3A.8] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.121:n saamisen. |
| --- | --- |

8.

Keskuspankin hallussa oleva velka [3A.8] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.121:n saamisen.

| 9. | Muiden rahalaitosten hallussa oleva velka [3A.9] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.122:n saamisen. |
| --- | --- |

9.

Muiden rahalaitosten hallussa oleva velka [3A.9] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.122:n saamisen.

| 10. | Muiden rahoituslaitosten hallussa oleva velka [3A.10] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.123:n, S.124:n tai S.125:n saamisen. |
| --- | --- |

10.

Muiden rahoituslaitosten hallussa oleva velka [3A.10] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.123:n, S.124:n tai S.125:n saamisen.

| 11. | Muiden jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka [3A.11] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.11:n, S.14:n tai S.15:n saamisen. |
| --- | --- |

11.

Muiden jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka [3A.11] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.11:n, S.14:n tai S.15:n saamisen.

| 12. | Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka [3A.12] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.2:n saamisen. |
| --- | --- |

12.

Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka [3A.12] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.2:n saamisen.

| 13. | Kansallisen valuutan määräinen velka [3A.13] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka on jäsenvaltiossa laillisena maksuvälineenä käytetyn valuutan määräinen. |
| --- | --- |

13.

Kansallisen valuutan määräinen velka [3A.13] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka on jäsenvaltiossa laillisena maksuvälineenä käytetyn valuutan määräinen.

| 14. | Rahaliittoon osallistuvan vieraan valuutan määräinen velka [3A.14] on yhtä suuri kuin – jäsenvaltion liittymistä rahaliittoon edeltävä – velan [3A.1] se osa, joka on jossain rahaliittoon osallistuvassa jäsenvaltiossa laillisena maksuvälineenä käytettävän rahayksikön määräistä (lukuun ottamatta kansallista valuuttaa [3A.13]), plus ecun tai euron määräinen velka. |
| --- | --- |

14.

Rahaliittoon osallistuvan vieraan valuutan määräinen velka [3A.14] on yhtä suuri kuin – jäsenvaltion liittymistä rahaliittoon edeltävä – velan [3A.1] se osa, joka on jossain rahaliittoon osallistuvassa jäsenvaltiossa laillisena maksuvälineenä käytettävän rahayksikön määräistä (lukuun ottamatta kansallista valuuttaa [3A.13]), plus ecun tai euron määräinen velka.

| 15. | Rahaliittoon osallistumattoman vieraan valuutan määräinen velka [3A.15] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka ei kuulu ryhmiin [3A.13] tai [3A.14]. |
| --- | --- |

15.

Rahaliittoon osallistumattoman vieraan valuutan määräinen velka [3A.15] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka ei kuulu ryhmiin [3A.13] tai [3A.14].

| 16. | Lyhytaikainen velka [3A.16] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka alkuperäinen maturiteetti on enintään 1 vuosi. |
| --- | --- |

16.

Lyhytaikainen velka [3A.16] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka alkuperäinen maturiteetti on enintään 1 vuosi.

| 17. | Pitkäaikainen velka [3A.17] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi. |
| --- | --- |

17.

Pitkäaikainen velka [3A.17] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi.

| 18. | Pitkäaikainen velka, josta vaihtuvakorkoista [3A.18], on yhtä suuri kuin pitkäaikaisen velan [3A.17] se osa, joka on vaihtuvakorkoista. |
| --- | --- |

18.

Pitkäaikainen velka, josta vaihtuvakorkoista [3A.18], on yhtä suuri kuin pitkäaikaisen velan [3A.17] se osa, joka on vaihtuvakorkoista.

| 19. | Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on enintään 1 vuosi [3A.19], on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka jäljellä oleva maturiteetti on enintään 1 vuosi. |
| --- | --- |

19.

Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on enintään 1 vuosi [3A.19], on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka jäljellä oleva maturiteetti on enintään 1 vuosi.

| 20. | Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 vuosi mutta enintään 5 vuotta [3A.20], on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 vuosi mutta enintään 5 vuotta. |
| --- | --- |

20.

Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 vuosi mutta enintään 5 vuotta [3A.20], on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 vuosi mutta enintään 5 vuotta.

| 21. | Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 vuosi mutta enintään 5 vuotta, josta vaihtuvakorkoista [3A.21], on yhtä suuri kuin velan [3A.1], jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 vuosi mutta enintään 5 vuotta [3A.20] vaihtuvakorkoinen osa. |
| --- | --- |

21.

Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 vuosi mutta enintään 5 vuotta, josta vaihtuvakorkoista [3A.21], on yhtä suuri kuin velan [3A.1], jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 vuosi mutta enintään 5 vuotta [3A.20] vaihtuvakorkoinen osa.

| 22. | Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta [3A.22], on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta. |
| --- | --- |

22.

Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta [3A.22], on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta.

| 23. | Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta, josta vaihtuvakorkoista [3A.23], on yhtä suuri kuin velan, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta [3A.22], vaihtuvakorkoinen osa. |
| --- | --- |

23.

Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta, josta vaihtuvakorkoista [3A.23], on yhtä suuri kuin velan, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta [3A.22], vaihtuvakorkoinen osa.

| 24. | Valtionhallinnon velkaosuus [3A.24] on yhtä suuri kuin S.1311:n velka, joka ei ole S.1311:n saamisia, miinus S.1311:n saamiset, jotka ovat S.13:n paitsi S.1311:n velkaa [3B.15]. |
| --- | --- |

24.

Valtionhallinnon velkaosuus [3A.24] on yhtä suuri kuin S.1311:n velka, joka ei ole S.1311:n saamisia, miinus S.1311:n saamiset, jotka ovat S.13:n paitsi S.1311:n velkaa [3B.15].

| 25. | Osavaltionhallinnon velkaosuus [3A.25] on yhtä suuri kuin S.1312:n velka, joka ei ole S.1312:n saamisia miinus S.1312:n saamiset, jotka ovat S.13:n paitsi S.1312:n velkaa [3B.16]. |
| --- | --- |

25.

Osavaltionhallinnon velkaosuus [3A.25] on yhtä suuri kuin S.1312:n velka, joka ei ole S.1312:n saamisia miinus S.1312:n saamiset, jotka ovat S.13:n paitsi S.1312:n velkaa [3B.16].

| 26. | Paikallishallinnon velkaosuus [3A.26] on yhtä suuri kuin S.1313:n velka, joka ei ole S.1313:n saamisia miinus S.1313:n saamiset, jotka ovat S.13:n paitsi S.1313:n velkaa [3B.17]. |
| --- | --- |

26.

Paikallishallinnon velkaosuus [3A.26] on yhtä suuri kuin S.1313:n velka, joka ei ole S.1313:n saamisia miinus S.1313:n saamiset, jotka ovat S.13:n paitsi S.1313:n velkaa [3B.17].

| 27. | Sosiaaliturvarahastojen velkaosuus [3A.27] on yhtä suuri kuin S.1314:n velka, joka ei ole S.1314:n saamisia miinus S.1314:n saamiset, jotka ovat S.13:n paitsi S.1314:n velkaa [3B.18]. |
| --- | --- |

27.

Sosiaaliturvarahastojen velkaosuus [3A.27] on yhtä suuri kuin S.1314:n velka, joka ei ole S.1314:n saamisia miinus S.1314:n saamiset, jotka ovat S.13:n paitsi S.1314:n velkaa [3B.18].

| 28. | Velan jäljellä olevan maturiteetin keskiarvo [3A.28] on yhtä suuri kuin keskimääräinen jäljellä oleva maturiteetti kantatiedoilla painotettuna, ilmaistu vuosina. |
| --- | --- |

28.

Velan jäljellä olevan maturiteetin keskiarvo [3A.28] on yhtä suuri kuin keskimääräinen jäljellä oleva maturiteetti kantatiedoilla painotettuna, ilmaistu vuosina.

| 29. | Velka – nollakuponkilainat [3A.29] on yhtä suuri kuin nollakuponkilainojen eli joukkolainojen, joihin ei liity kuponkimaksuja, muodossa olevan velan [3A.1] se osa, jonka korko perustuu lunastushinnan ja liikkeeseenlaskuhinnan väliseen eroon. |
| --- | --- |

29.

Velka – nollakuponkilainat [3A.29] on yhtä suuri kuin nollakuponkilainojen eli joukkolainojen, joihin ei liity kuponkimaksuja, muodossa olevan velan [3A.1] se osa, jonka korko perustuu lunastushinnan ja liikkeeseenlaskuhinnan väliseen eroon.

Taulukko 3B

| 1. | Velka – konsolidoimaton [3B.1] on yhtä suuri kuin S.13:n velka, mukaan lukien velka, joka on S.13:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

1.

Velka – konsolidoimaton [3B.1] on yhtä suuri kuin S.13:n velka, mukaan lukien velka, joka on S.13:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 2. | Sulautuserät [3B.2] on yhtä suuri kuin S.13:n velka, joka on samalla S.13:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

2.

Sulautuserät [3B.2] on yhtä suuri kuin S.13:n velka, joka on samalla S.13:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 3. | Sulautuserät – käteisraha ja talletukset [3B.3] on yhtä suuri kuin sulautuserien [3B.2] osa käteisrahan ja talletusten instrumentissa (F.2). |
| --- | --- |

3.

Sulautuserät – käteisraha ja talletukset [3B.3] on yhtä suuri kuin sulautuserien [3B.2] osa käteisrahan ja talletusten instrumentissa (F.2).

| 4. | Sulautuserät – lyhytaikaiset arvopaperit [3B.4] on yhtä suuri kuin sulautuserien [3B.2] se osa muiden arvopaperien kuin osakkeiden ja johdannaisten instrumentissa (F.33), jonka alkuperäinen maturiteetti on enintään 1 vuosi. |
| --- | --- |

4.

Sulautuserät – lyhytaikaiset arvopaperit [3B.4] on yhtä suuri kuin sulautuserien [3B.2] se osa muiden arvopaperien kuin osakkeiden ja johdannaisten instrumentissa (F.33), jonka alkuperäinen maturiteetti on enintään 1 vuosi.

| 5. | Sulautuserät – pitkäaikaiset arvopaperit [3B.5] on yhtä suuri kuin sulautuserien [3B.2] se osa muiden arvopaperien kuin osakkeiden ja johdannaisten instrumentissa (F.33), jonka alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi. |
| --- | --- |

5.

Sulautuserät – pitkäaikaiset arvopaperit [3B.5] on yhtä suuri kuin sulautuserien [3B.2] se osa muiden arvopaperien kuin osakkeiden ja johdannaisten instrumentissa (F.33), jonka alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi.

| 6. | Sulautuserät – lainat [3B.6] on yhtä suuri kuin sulautuserien [3B.2] osa lainojen instrumentissa (F.4). |
| --- | --- |

6.

Sulautuserät – lainat [3B.6] on yhtä suuri kuin sulautuserien [3B.2] osa lainojen instrumentissa (F.4).

| 7. | Valtion liikkeeseen laskema velka [3B.7] on yhtä suuri kuin S.1311:n velka, joka ei ole S.1311:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

7.

Valtion liikkeeseen laskema velka [3B.7] on yhtä suuri kuin S.1311:n velka, joka ei ole S.1311:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 8. | Valtion liikkeeseen laskema velka, josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa [3B.8], on yhtä suuri kuin S.1311:n velka, joka on S.1312:n, S.1313:n tai S.1314:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

8.

Valtion liikkeeseen laskema velka, josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa [3B.8], on yhtä suuri kuin S.1311:n velka, joka on S.1312:n, S.1313:n tai S.1314:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 9. | Osavaltionhallinnon liikkeeseen laskema velka [3B.9] on yhtä suuri kuin S.1312:n velka, joka ei ole S.1312:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

9.

Osavaltionhallinnon liikkeeseen laskema velka [3B.9] on yhtä suuri kuin S.1312:n velka, joka ei ole S.1312:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 10. | Osavaltionhallinnon liikkeeseen laskema velka, josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa [3B.10], on yhtä suuri kuin S.1312:n velka, joka on S.1311:n, S.1313:n tai S.1314:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

10.

Osavaltionhallinnon liikkeeseen laskema velka, josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa [3B.10], on yhtä suuri kuin S.1312:n velka, joka on S.1311:n, S.1313:n tai S.1314:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 11. | Paikallishallinnon liikkeeseen laskema velka [3B.11] on yhtä suuri kuin S.1313:n velka, joka ei ole S.1313:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

11.

Paikallishallinnon liikkeeseen laskema velka [3B.11] on yhtä suuri kuin S.1313:n velka, joka ei ole S.1313:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 12. | Paikallishallinnon liikkeeseen laskema velka, josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa [3B.12], on yhtä suuri kuin S.1313:n velka, joka on S.1311:n, S.1312:n tai S.1314:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

12.

Paikallishallinnon liikkeeseen laskema velka, josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa [3B.12], on yhtä suuri kuin S.1313:n velka, joka on S.1311:n, S.1312:n tai S.1314:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 13. | Sosiaaliturvarahastojen liikkeeseen laskema velka [3B.13] on yhtä suuri kuin S.1314:n velka, joka ei ole S.1314:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

13.

Sosiaaliturvarahastojen liikkeeseen laskema velka [3B.13] on yhtä suuri kuin S.1314:n velka, joka ei ole S.1314:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 14. | Sosiaaliturvarahastojen liikkeeseen laskema velka, josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa [3B.14], on yhtä suuri kuin S.1314:n velka, joka on S.1311:n, S.1312:n tai S.1313:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

14.

Sosiaaliturvarahastojen liikkeeseen laskema velka, josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa [3B.14], on yhtä suuri kuin S.1314:n velka, joka on S.1311:n, S.1312:n tai S.1313:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 15. | Valtionhallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka [3B.15] on yhtä suuri kuin S.1312:n, S.1313:n tai S.1314:n velka, joka on S.1311:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

15.

Valtionhallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka [3B.15] on yhtä suuri kuin S.1312:n, S.1313:n tai S.1314:n velka, joka on S.1311:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 16. | Osavaltionhallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka [3B.16] on yhtä suuri kuin S.1311:n, S.1313:n tai S.1314:n velka, joka on S.1312:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

16.

Osavaltionhallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka [3B.16] on yhtä suuri kuin S.1311:n, S.1313:n tai S.1314:n velka, joka on S.1312:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 17. | Paikallishallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka [3B.17] on yhtä suuri kuin S.1311:n, S.1312:n tai S.1314:n velka, joka on S.1313:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

17.

Paikallishallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka [3B.17] on yhtä suuri kuin S.1311:n, S.1312:n tai S.1314:n velka, joka on S.1313:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 18. | Sosiaaliturvarahastojen hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien liikkeeseen laskema velka [3B.18] on yhtä suuri kuin S.1311:n, S.1312:n tai S.1313:n velka, joka on S.1314:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].” |
| --- | --- |

18.

Sosiaaliturvarahastojen hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien liikkeeseen laskema velka [3B.18] on yhtä suuri kuin S.1311:n, S.1312:n tai S.1313:n velka, joka on S.1314:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].”

---

(1)  EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7.

1

(2)  [x.y] tarkoittaa taulukon x ryhmää nro y.

2

(3)  Mikä johtaa velallisyksikön uudelleenluokitteluun alasektorilta S.11001 tai S.12x01 alasektorille S.11002/3 tai S.12x02/3 tai päinvastoin.

3

---

Oikaisuja

| 17.10.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/50

---

Oikaistaan komission päätös 2007/777/EY, tehty 29 päivänä marraskuuta 2007, eläinten terveyttä ja kansanterveyttä koskevista edellytyksistä ja todistusmalleista ihmisravinnoksi tarkoitettujen tiettyjen lihavalmisteiden ja käsiteltyjen mahojen, rakkojen ja suolten tuonnissa kolmansista maista sekä päätöksen 2005/432/EY kumoamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 312, 30. marraskuuta 2007
  )

Sivulla 51, 3 artiklan a alakohdassa:

korvataan:

| ”a) | täyttävät liitteessä I olevassa 1 ja 2 osassa vahvistetut alkuperää ja käsittelyä koskevat vaatimukset; ja” |
| --- | --- |

”a)

täyttävät liitteessä I olevassa 1 ja 2 osassa vahvistetut alkuperää ja käsittelyä koskevat vaatimukset; ja”

seuraavasti:

| ”a) | täyttävät liitteessä I olevassa 1 tai 2 osassa vahvistetut alkuperää ja käsittelyä koskevat vaatimukset; ja”. |
| --- | --- |

”a)

täyttävät liitteessä I olevassa 1 tai 2 osassa vahvistetut alkuperää ja käsittelyä koskevat vaatimukset; ja”.

---

17.10.2008

| 17.10.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJALLE

Toimielimet ovat päättäneet, ettei niiden säädöksissä enää viitata niissä mainittujen säädösten viimeisimpään muutokseen.

Ellei toisin mainita, julkaistuissa teksteissä mainituilla säädöksillä tarkoitetaan säädöksiä niiden tällä hetkellä voimassa olevassa muodossa.

---