# Euroopa Liidu L 340/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 340 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide19. detsember 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 340

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide19. detsember 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1286/2008, 16. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 193/2007, millega kehtestatakse teatava Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks, ja määrust (EÜ) nr 192/2007, millega kehtestatakse teatava, muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1287/2008, 18. detsember 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 13 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1288/2008, 18. detsember 2008, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2008/2009. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 15 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1289/2008, 12. detsember 2008, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 809/2004 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ) prospekte ja reklaami käsitlevaid sätteid (
  1
  ) | 17 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1290/2008, 18. detsember 2008, mis käsitleb Lactobacillus rhamnosus’e (CNCM-I-3698) ja Lactobacillus farciminis’e (CNCM-I-3699) preparaadi (Sorbiflore) lubamist söödalisandina (
  1
  ) | 20 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1291/2008, 18. detsember 2008 milles käsitletakse teatavate kolmandate riikide salmonella kontrolli programmide heakskiitmist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2160/2003 ning loetletakse teatavate kolmandate riikide linnugripi seire programmid ning millega muudetakse määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa (
  1
  ) | 22 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1292/2008, 18. detsember 2008, mis käsitleb Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol and Ecobiol plus) lubamist söödalisandina (
  1
  ) | 36 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1293/2008, 18. detsember 2008, Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20 ja Levucell SC10 ME) uue kasutusviisi lubamise kohta söödalisandina (
  1
  ) | 38 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1294/2008, 18. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 318/2007, milles sätestatakse loomatervishoiunõuded ja karantiinitingimused teatavate lindude impordil ühendusse (
  1
  ) | 41 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1295/2008, 18. detsember 2008, humala importimise kohta kolmandatest riikidest (kodifitseeritud versioon) | 45 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1296/2008, 18. detsember 2008, millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta (kodifitseeritud versioon) | 57 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2008/123/EÜ, 18. detsember 2008, millega muudetakse kosmeetikatooteid käsitlevat nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ selle II ja VII lisa kohandamiseks tehnika arenguga (
  1
  ) | 71 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2008/124/EÜ, 18. detsember 2008, millega lubatakse teatavate söödakultuuride ning õli- ja kiudtaimede liikide seemne turustamist ainult juhul, kui see on ametlikult sertifitseeritud eliitseemne või sertifitseeritud seemnena (kodifitseeritud versioon) (
  1
  ) | 73 |
| | | EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1297/2008/EÜ, 16. detsember 2008, Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmi (MEETS) kohta (
  1
  ) | 76 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1298/2008/EÜ, 16. detsember 2008, millega kehtestatakse tegevusprogramm Erasmus Mundus (2009–2013) eesmärgiga parandada kõrghariduse kvaliteeti ja edendada kultuuridevahelist mõistmist kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (
  1
  ) | 83 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1286/2008, 16. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 193/2007, millega kehtestatakse teatava Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks, ja määrust (EÜ) nr 192/2007, millega kehtestatakse teatava, muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1287/2008, 18. detsember 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

13

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1288/2008, 18. detsember 2008, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2008/2009. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

15

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1289/2008, 12. detsember 2008, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 809/2004 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ) prospekte ja reklaami käsitlevaid sätteid (
  1
  )

1

17

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1290/2008, 18. detsember 2008, mis käsitleb Lactobacillus rhamnosus’e (CNCM-I-3698) ja Lactobacillus farciminis’e (CNCM-I-3699) preparaadi (Sorbiflore) lubamist söödalisandina (
  1
  )

Lactobacillus rhamnosus’

Lactobacillus farciminis’

1

20

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1291/2008, 18. detsember 2008 milles käsitletakse teatavate kolmandate riikide salmonella kontrolli programmide heakskiitmist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2160/2003 ning loetletakse teatavate kolmandate riikide linnugripi seire programmid ning millega muudetakse määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa (
  1
  )

1

22

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1292/2008, 18. detsember 2008, mis käsitleb Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol and Ecobiol plus) lubamist söödalisandina (
  1
  )

Bacillus amyloliquefaciens

1

36

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1293/2008, 18. detsember 2008, Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20 ja Levucell SC10 ME) uue kasutusviisi lubamise kohta söödalisandina (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

1

38

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1294/2008, 18. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 318/2007, milles sätestatakse loomatervishoiunõuded ja karantiinitingimused teatavate lindude impordil ühendusse (
  1
  )

1

41

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1295/2008, 18. detsember 2008, humala importimise kohta kolmandatest riikidest (kodifitseeritud versioon)

45

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1296/2008, 18. detsember 2008, millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta (kodifitseeritud versioon)

57

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2008/123/EÜ, 18. detsember 2008, millega muudetakse kosmeetikatooteid käsitlevat nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ selle II ja VII lisa kohandamiseks tehnika arenguga (
  1
  )

1

71

*

Komisjoni direktiiv 2008/124/EÜ, 18. detsember 2008, millega lubatakse teatavate söödakultuuride ning õli- ja kiudtaimede liikide seemne turustamist ainult juhul, kui see on ametlikult sertifitseeritud eliitseemne või sertifitseeritud seemnena (kodifitseeritud versioon) (
  1
  )

1

73

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1297/2008/EÜ, 16. detsember 2008, Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmi (MEETS) kohta (
  1
  )

1

76

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1298/2008/EÜ, 16. detsember 2008, millega kehtestatakse tegevusprogramm Erasmus Mundus (2009–2013) eesmärgiga parandada kõrghariduse kvaliteeti ja edendada kultuuridevahelist mõistmist kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (
  1
  )

1

83

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/960/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 8. detsember 2008, mille kohaselt ühenduse rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu ja Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) raames
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 7820 all) | 99 |
| | | 2008/961/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 12. detsember 2008, teatavate kolmanda riigi raamatupidamisstandardite ja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kasutamise kohta konsolideeritud raamatupidamisaruannete koostamisel kolmandate riikide väärtpaberiemitentide poolt
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 8218 all)

   (
  1
  ) | 112 |
| | | 2008/962/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 15. detsember 2008, millega muudetakse otsuseid 2001/405/EÜ, 2002/255/EÜ, 2002/371/EÜ, 2002/740/EÜ, 2002/741/EÜ, 2005/341/EÜ ja 2005/343/EÜ, et pikendada teatavatele toodetele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogiliste kriteeriumide kehtivust
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 8442 all)

   (
  1
  ) | 115 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2008/960/EÜ

*

Komisjoni otsus, 8. detsember 2008, mille kohaselt ühenduse rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu ja Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) raames
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 7820 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 7820 all)

99

2008/961/EÜ

*

Komisjoni otsus, 12. detsember 2008, teatavate kolmanda riigi raamatupidamisstandardite ja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kasutamise kohta konsolideeritud raamatupidamisaruannete koostamisel kolmandate riikide väärtpaberiemitentide poolt
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 8218 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 8218 all)

1

112

2008/962/EÜ

*

Komisjoni otsus, 15. detsember 2008, millega muudetakse otsuseid 2001/405/EÜ, 2002/255/EÜ, 2002/371/EÜ, 2002/740/EÜ, 2002/741/EÜ, 2005/341/EÜ ja 2005/343/EÜ, et pikendada teatavatele toodetele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogiliste kriteeriumide kehtivust
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 8442 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 8442 all)

1

115

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1286/2008,

16. detsember 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 193/2007, millega kehtestatakse teatava Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks, ja määrust (EÜ) nr 192/2007, millega kehtestatakse teatava, muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikleid 15 ja 19,

võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

I.   VARASEM UURIMINE JA KEHTIVAD MEETMED

| (1) | Nõukogu kehtestas 30. novembril 2000 määrusega (EÜ) nr 2603/2000 (2) teatava muu hulgas Indiast (edaspidi „vaatlusalune riik”) pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu (edaspidi „esialgne uurimine”). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas 30. novembril 2000 määrusega (EÜ) nr 2603/2000 (2) teatava muu hulgas Indiast (edaspidi „vaatlusalune riik”) pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu (edaspidi „esialgne uurimine”).

| (2) | Pärast aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 193/2007 (3) (edaspidi „subsiidiumidevastane määrus”) teatava Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu veel viieks aastaks. Vaatlusalune toode kuulub CN-koodi 3907 60 20 alla. Individuaalselt nimetatud eksportijate puhul kohaldatava kindlasummalise tollimaksu määraks kehtestati 0–106,5 eurot tonni kohta ning teiste eksportijate impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 41,3 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(2)

Pärast aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 193/2007 (3) (edaspidi „subsiidiumidevastane määrus”) teatava Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu veel viieks aastaks. Vaatlusalune toode kuulub CN-koodi 3907 60 20 alla. Individuaalselt nimetatud eksportijate puhul kohaldatava kindlasummalise tollimaksu määraks kehtestati 0–106,5 eurot tonni kohta ning teiste eksportijate impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 41,3 eurot tonni kohta.

| (3) | Lisaks kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) 192/2007 (4) (edaspidi „dumpinguvastane määrus”) sellesama Indiast pärit toote suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Kõnealuse määrusega kehtestati kindlasummalise tollimaksu määraks individuaalselt nimetatud eksportijate puhul 88,9–200,9 eurot tonni kohta ning teiste eksportijate impordi suhtes kohaldatavaks jääktollimaksumääraks 181,7 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) 192/2007 (4) (edaspidi „dumpinguvastane määrus”) sellesama Indiast pärit toote suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Kõnealuse määrusega kehtestati kindlasummalise tollimaksu määraks individuaalselt nimetatud eksportijate puhul 88,9–200,9 eurot tonni kohta ning teiste eksportijate impordi suhtes kohaldatavaks jääktollimaksumääraks 181,7 eurot tonni kohta.

| (4) | Kooskõlas põhimõttega, et ühe ja sama dumpingust või ekspordi subsideerimisest tingitud olukorra lahendamise eesmärgil ei või ühegi toote suhtes kehtestada üheaegselt dumpinguvastast ja tasakaalustavat tollimaksu, võetakse dumpinguvastases määruses kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude määra puhul vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 1 arvesse subsiidiumidevastase määrusega kehtestatud tasakaalustava tollimaksu suurust. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas põhimõttega, et ühe ja sama dumpingust või ekspordi subsideerimisest tingitud olukorra lahendamise eesmärgil ei või ühegi toote suhtes kehtestada üheaegselt dumpinguvastast ja tasakaalustavat tollimaksu, võetakse dumpinguvastases määruses kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude määra puhul vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 1 arvesse subsiidiumidevastase määrusega kehtestatud tasakaalustava tollimaksu suurust.

II.   OSALISE VAHEPEALSE LÄBIVAATAMISE ALGATAMINE

| (5) | India valitsus väitis pärast lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamist, et kahe subsiidiumikavaga (imporditollimaksude hüvituskava ja tulumaksuseaduse jaotise 80HHC kohane tulumaksuvabastus) seotud asjaolud on muutunud ja et need muutused on püsivad. Sellest tulenevalt väideti, et subsideerimise tase on tõenäoliselt vähenenud ja et meetmed, mis kehtestati osaliselt nende kavade tõttu, tuleks seega läbi vaadata. |
| --- | --- |

(5)

India valitsus väitis pärast lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamist, et kahe subsiidiumikavaga (imporditollimaksude hüvituskava ja tulumaksuseaduse jaotise 80HHC kohane tulumaksuvabastus) seotud asjaolud on muutunud ja et need muutused on püsivad. Sellest tulenevalt väideti, et subsideerimise tase on tõenäoliselt vähenenud ja et meetmed, mis kehtestati osaliselt nende kavade tõttu, tuleks seega läbi vaadata.

| (6) | Komisjon uuris India valitsuse esitatud tõendeid ja pidas neid piisavaks, et õigustada algmääruse artikli 19 kohase läbivaatamise algatamist teatava Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi subsideerimise taseme suhtes. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega (5) (edaspidi „algatamisteade”) ex officio määruse (EÜ) nr 193/2007 osalise vahepealse läbivaatamise. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon uuris India valitsuse esitatud tõendeid ja pidas neid piisavaks, et õigustada algmääruse artikli 19 kohase läbivaatamise algatamist teatava Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi subsideerimise taseme suhtes. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega (5) (edaspidi „algatamisteade”) ex officio määruse (EÜ) nr 193/2007 osalise vahepealse läbivaatamise.

| (7) | Osalise vahepealse läbivaatamise eesmärk on hinnata kohaldatavate meetmete jätkamise, kaotamise või muutmise vajadust nende äriühingute puhul, kes said soodustusi ühe või mõlema muudetud subsiidiumikava alusel, kui selleks esitati algatamisteate asjakohaste sätete kohaselt piisavalt tõendeid. Lisaks sellele hinnatakse osalise vahepealse läbivaatamisega seotud uurimise käigus seda, kas läbivaatamise tulemuste põhjal tuleks läbi vaadata kehtivate meetmete kindlaksmääramiseni viinud uurimise raames koostööd teinud äriühingute suhtes kohaldatavad meetmed ja/või kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavad jääkmeetmed. |
| --- | --- |

(7)

Osalise vahepealse läbivaatamise eesmärk on hinnata kohaldatavate meetmete jätkamise, kaotamise või muutmise vajadust nende äriühingute puhul, kes said soodustusi ühe või mõlema muudetud subsiidiumikava alusel, kui selleks esitati algatamisteate asjakohaste sätete kohaselt piisavalt tõendeid. Lisaks sellele hinnatakse osalise vahepealse läbivaatamisega seotud uurimise käigus seda, kas läbivaatamise tulemuste põhjal tuleks läbi vaadata kehtivate meetmete kindlaksmääramiseni viinud uurimise raames koostööd teinud äriühingute suhtes kohaldatavad meetmed ja/või kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavad jääkmeetmed.

III.   UURIMISPERIOOD

| (8) | Uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(8)

Uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).

IV.   UURIMISEGA SEOTUD ISIKUD

| (9) | Komisjon teatas osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest ametlikult India valitsusele ning neile India eksportivatele tootjatele, kes tegid eelmises uurimises koostööd ja keda nimetati määruses (EÜ) nr 193/2007 kahe väidetavalt muudetud subsiidiumikava raames soodustusi saanud isikutena ja kes olid loetletud algatamisteate lisas, samuti ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Nende esitatud kirjalikke ja suulisi märkusi arutati ja võeti võimaluse korral arvesse. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon teatas osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest ametlikult India valitsusele ning neile India eksportivatele tootjatele, kes tegid eelmises uurimises koostööd ja keda nimetati määruses (EÜ) nr 193/2007 kahe väidetavalt muudetud subsiidiumikava raames soodustusi saanud isikutena ja kes olid loetletud algatamisteate lisas, samuti ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Nende esitatud kirjalikke ja suulisi märkusi arutati ja võeti võimaluse korral arvesse.

| (10) | Kõnealuse läbivaatamisega seotud isikute arvu tõttu nähti ette valikuuringu kasutamine subsideerimise uurimiseks vastavalt algmääruse artiklile 27. |
| --- | --- |

(10)

Kõnealuse läbivaatamisega seotud isikute arvu tõttu nähti ette valikuuringu kasutamine subsideerimise uurimiseks vastavalt algmääruse artiklile 27.

| (11) | Kaks eksportivat tootjat teatasid endast ja esitasid valikuuringu jaoks nõutud teabe. Seepärast ei peetud valikuuringu kasutamist vajalikuks. Üks kahest eksportivast tootjast, kes esitas valikuuringus nõutava vormi, teatas hiljem komisjonile, et tal ei olnud kavas küsimustikku täies mahus täita ega esitada uurimise seisukohast vajalikke andmeid. |
| --- | --- |

(11)

Kaks eksportivat tootjat teatasid endast ja esitasid valikuuringu jaoks nõutud teabe. Seepärast ei peetud valikuuringu kasutamist vajalikuks. Üks kahest eksportivast tootjast, kes esitas valikuuringus nõutava vormi, teatas hiljem komisjonile, et tal ei olnud kavas küsimustikku täies mahus täita ega esitada uurimise seisukohast vajalikke andmeid.

| (12) | Seega saatis komisjon küsimustiku ainult ühele kõnealuse läbivaatamise tingimustele vastavale eksportivale tootjale, s.o äriühingule Pearl Engineering Polymers Ltd (edaspidi „äriühing”) ja sai temalt ka vastused. Küsimustik saadeti ka India valitsusele. Vastused saadi nii äriühingult kui ka India valitsuselt. |
| --- | --- |

(12)

Seega saatis komisjon küsimustiku ainult ühele kõnealuse läbivaatamise tingimustele vastavale eksportivale tootjale, s.o äriühingule Pearl Engineering Polymers Ltd (edaspidi „äriühing”) ja sai temalt ka vastused. Küsimustik saadeti ka India valitsusele. Vastused saadi nii äriühingult kui ka India valitsuselt.

| (13) | Komisjon otsis ja kontrollis kõiki subsideerimise kindlakstegemiseks vajalikke andmeid. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:






  1. | India valitsus
  Kaubandusministeerium, New Delhi. |
| --- | --- | --- |

(13)

Komisjon otsis ja kontrollis kõiki subsideerimise kindlakstegemiseks vajalikke andmeid. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:

1.

India valitsus

Kaubandusministeerium, New Delhi.

| 2. | India eksportivad tootjad
  Pearl Engineering Polymers Ltd, New Delhi. |
| --- | --- |

2.

India eksportivad tootjad

Pearl Engineering Polymers Ltd, New Delhi.

V.   AVALIKUSTAMINE JA MÄRKUSED MENETLUSE KOHTA

| (14) | India valitsust ja teisi huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal otsustati soovitada muuta ainsa koostööd teinud India tootja suhtes kohaldatavat tollimaksumäära ja algatamisteate lisas nimetatud koostööst keeldunud eksportiva tootja suhtes kohaldatavat tollimaksumäära ning jätta jõusse meetmed, mis kehtivad kõigi teiste äriühingute suhtes, kes ei teinud käesolevas vahepealses läbivaatamises koostööd. Neile anti piisavalt aega märkuste esitamiseks. Esitatud teavet ja märkusi võeti arvesse, nagu on kirjeldatud allpool. |
| --- | --- |

(14)

India valitsust ja teisi huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal otsustati soovitada muuta ainsa koostööd teinud India tootja suhtes kohaldatavat tollimaksumäära ja algatamisteate lisas nimetatud koostööst keeldunud eksportiva tootja suhtes kohaldatavat tollimaksumäära ning jätta jõusse meetmed, mis kehtivad kõigi teiste äriühingute suhtes, kes ei teinud käesolevas vahepealses läbivaatamises koostööd. Neile anti piisavalt aega märkuste esitamiseks. Esitatud teavet ja märkusi võeti arvesse, nagu on kirjeldatud allpool.

B.   VAATLUSALUNE TOODE

| (15) | Käesoleva läbivaatamisega hõlmatud toode on seesama toode, mida käsitletakse määruses (EÜ) nr 193/2007, st asjaomasest riigist pärit polüetüleentereftalaat, mille viskoossus on vähemalt 78 ml/g vastavalt ISO standardile 1628-5. See toode kuulub praegu CN-koodi 3907 60 20 alla. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva läbivaatamisega hõlmatud toode on seesama toode, mida käsitletakse määruses (EÜ) nr 193/2007, st asjaomasest riigist pärit polüetüleentereftalaat, mille viskoossus on vähemalt 78 ml/g vastavalt ISO standardile 1628-5. See toode kuulub praegu CN-koodi 3907 60 20 alla.

C.   SUBSIIDIUMID

I.   SISSEJUHATUS

| (16) | India valitsuse ja ainsa koostööd teinud eksportiva tootja esitatud teabe ning komisjoni küsimustiku vastuste põhjal uuriti järgmisi kavu, mille raames antakse väidetavalt subsiidiume:






  a) | eellubade kava (Advance Authorisation Scheme, varasem ingliskeelne nimi Advance Licence Scheme); |
| --- | --- | --- |

(16)

India valitsuse ja ainsa koostööd teinud eksportiva tootja esitatud teabe ning komisjoni küsimustiku vastuste põhjal uuriti järgmisi kavu, mille raames antakse väidetavalt subsiidiume:

a)

eellubade kava (Advance Authorisation Scheme, varasem ingliskeelne nimi Advance Licence Scheme);

| b) | imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme); |
| --- | --- |

b)

imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme);

| c) | kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme); |
| --- | --- |

c)

kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme);

| d) | tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme); |
| --- | --- |

d)

tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme);

| e) | sihtturgude kava (Focus Market Scheme); |
| --- | --- |

e)

sihtturgude kava (Focus Market Scheme);

| f) | ekspordieesmärki ületavate ettevõtete kava (Target Plus Scheme). |
| --- | --- |

f)

ekspordieesmärki ületavate ettevõtete kava (Target Plus Scheme).

| (17) | Eespool punktides a, b, c, e ja f nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (nr 22, 1992), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel anda välja teadaandeid ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokkuvõtlikult esitatud „Ekspordi- ja impordipoliitika” dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja mida ta ajakohastab korrapäraselt. Käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jaoks on oluline üks ekspordi- ja impordipoliitika dokument, s.o viie aasta tegevuskava ajavahemikuks 1. septembrist 2004 kuni 31. märtsini 2009 (edaspidi „EXIM-poliitika 2004–2009”). Lisaks kirjeldab India valitsus EXIM-poliitikat 2004–2009 reguleerivat korda dokumendis „Menetlusjuhend – 1. september 2004 kuni 31. märts 2009, I köide” (edaspidi „menetlusjuhendi 2004–2009 I köide”). Menetlusjuhendit ajakohastatakse samuti korrapäraselt. |
| --- | --- |

(17)

Eespool punktides a, b, c, e ja f nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (nr 22, 1992), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel anda välja teadaandeid ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokkuvõtlikult esitatud „Ekspordi- ja impordipoliitika” dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja mida ta ajakohastab korrapäraselt. Käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jaoks on oluline üks ekspordi- ja impordipoliitika dokument, s.o viie aasta tegevuskava ajavahemikuks 1. septembrist 2004 kuni 31. märtsini 2009 (edaspidi „EXIM-poliitika 2004–2009”). Lisaks kirjeldab India valitsus EXIM-poliitikat 2004–2009 reguleerivat korda dokumendis „Menetlusjuhend – 1. september 2004 kuni 31. märts 2009, I köide” (edaspidi „menetlusjuhendi 2004–2009 I köide”). Menetlusjuhendit ajakohastatakse samuti korrapäraselt.

| (18) | Eespool punktis d nimetatud tulumaksukavad põhinevad 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega. |
| --- | --- |

(18)

Eespool punktis d nimetatud tulumaksukavad põhinevad 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega.

| (19) | Komisjon kutsus vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 10 India valitsust üles pidama täiendavaid konsultatsioone muudetud ja muutmata kavade üle, et selgitada väidetavate kavadega seotud tegelikku olukorda ja jõuda vastastikku rahuldava lahenduseni. Kuna konsultatsioonide käigus nende kavade puhul vastastikku rahuldavat lahendust ei leitud, lisas komisjon kõik need kavad subsideerimise uurimisse. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon kutsus vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 10 India valitsust üles pidama täiendavaid konsultatsioone muudetud ja muutmata kavade üle, et selgitada väidetavate kavadega seotud tegelikku olukorda ja jõuda vastastikku rahuldava lahenduseni. Kuna konsultatsioonide käigus nende kavade puhul vastastikku rahuldavat lahendust ei leitud, lisas komisjon kõik need kavad subsideerimise uurimisse.

| (20) | Üks ühenduse tootmisharu esindav huvitatud isik väitis, et India eksportijatele on kättesaadavad veel mitu muud kava ja subsiidiumi. Kuid esitatud teave ei olnud veenvaks tõendiks selle kohta, et koostööd teinud eksportiv tootja neid kasutab. Seepärast ei ole neid küsimusi käesoleva menetluse käigus põhjalikumalt uuritud. |
| --- | --- |

(20)

Üks ühenduse tootmisharu esindav huvitatud isik väitis, et India eksportijatele on kättesaadavad veel mitu muud kava ja subsiidiumi. Kuid esitatud teave ei olnud veenvaks tõendiks selle kohta, et koostööd teinud eksportiv tootja neid kasutab. Seepärast ei ole neid küsimusi käesoleva menetluse käigus põhjalikumalt uuritud.

II.   ERIKAVAD

1.   Eellubade kava (Advance Authorisation Scheme)

a)   Õiguslik alus

| (21) | Kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktides 4.1.1–4.1.14 ja menetlusjuhendi 2004–2009 I köite peatükkides 4.1–4.30. Eelmise läbivaatamisega seotud uurimise ajal, mille tulemusel kehtestati määrusega (EÜ) nr 193/2007 praegu kehtiv lõplik tasakaalustav tollimaks, nimetati seda kava inglise keeles Advance Licence Scheme’iks. |
| --- | --- |

(21)

Kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktides 4.1.1–4.1.14 ja menetlusjuhendi 2004–2009 I köite peatükkides 4.1–4.30. Eelmise läbivaatamisega seotud uurimise ajal, mille tulemusel kehtestati määrusega (EÜ) nr 193/2007 praegu kehtiv lõplik tasakaalustav tollimaks, nimetati seda kava inglise keeles Advance Licence Scheme’iks.

b)   Abikõlblikkus

| (22) | Eellubade kava koosneb kuuest allkavast, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud põhjenduses 23. Need allkavad erinevad üksteisest muu hulgas abikõlblikkuse ulatuse poolest. Eellubade kavaga seotud soodustusi saavad taotleda toetavate tootjatega seotud tootvad eksportijad või vahendavad eksportijad tegeliku ekspordi eest ja iga-aastase vajaduse alusel. Lõppeksportijat varustavad tootvad eksportijad saavad eellubade kavaga seotud soodustusi taotleda vahetarnete alusel. Peatöövõtjad, kelle tarned kuuluvad ekspordiga samaväärsete toimingute kategooriatesse, mida on nimetatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 8.2, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele, saavad taotleda eellubade kava raames soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest saavad eelnevate vabastusotsuste ja sisemaiste akreditiivide allkavade alusel taotleda ka tootvate eksportijate vahetarnijad. |
| --- | --- |

(22)

Eellubade kava koosneb kuuest allkavast, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud põhjenduses 23. Need allkavad erinevad üksteisest muu hulgas abikõlblikkuse ulatuse poolest. Eellubade kavaga seotud soodustusi saavad taotleda toetavate tootjatega seotud tootvad eksportijad või vahendavad eksportijad tegeliku ekspordi eest ja iga-aastase vajaduse alusel. Lõppeksportijat varustavad tootvad eksportijad saavad eellubade kavaga seotud soodustusi taotleda vahetarnete alusel. Peatöövõtjad, kelle tarned kuuluvad ekspordiga samaväärsete toimingute kategooriatesse, mida on nimetatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 8.2, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele, saavad taotleda eellubade kava raames soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest saavad eelnevate vabastusotsuste ja sisemaiste akreditiivide allkavade alusel taotleda ka tootvate eksportijate vahetarnijad.

c)   Rakendamine

| (23) | Eellube väljastatakse järgmisel otstarbel:






  i) | Tegelik eksport. See on peamine allkava. See võimaldab sisendmaterjalide tollimaksuvaba importi konkreetse eksporttoote tootmiseks. „Tegelik” tähendab siinjuures seda, et eksporttoode peab väljuma India territooriumilt. Imporditoetus ja ekspordikohustus, sealhulgas eksporttoote tüüp, on loal kirjas. |
| --- | --- | --- |

(23)

Eellube väljastatakse järgmisel otstarbel:

i)

Tegelik eksport. See on peamine allkava. See võimaldab sisendmaterjalide tollimaksuvaba importi konkreetse eksporttoote tootmiseks. „Tegelik” tähendab siinjuures seda, et eksporttoode peab väljuma India territooriumilt. Imporditoetus ja ekspordikohustus, sealhulgas eksporttoote tüüp, on loal kirjas.

| ii) | Iga-aastane vajadus. Selline luba ei ole seotud konkreetse eksporttootega, vaid suurema toodete rühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Loa omanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval ekspordijõudlusel – importida tollimaksuvabalt mis tahes sisendmaterjali, mida kasutatakse sellesse rühma kuuluvate toodete tootmiseks. Ta võib eksportida kõiki tooteid, mis kuuluvad tooterühma, mille tootmiseks kasutatakse sellist tollimaksuvabastusega materjali. |
| --- | --- |

ii)

Iga-aastane vajadus. Selline luba ei ole seotud konkreetse eksporttootega, vaid suurema toodete rühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Loa omanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval ekspordijõudlusel – importida tollimaksuvabalt mis tahes sisendmaterjali, mida kasutatakse sellesse rühma kuuluvate toodete tootmiseks. Ta võib eksportida kõiki tooteid, mis kuuluvad tooterühma, mille tootmiseks kasutatakse sellist tollimaksuvabastusega materjali.

| iii) | Vahetarned. See allkava hõlmab juhtumeid, kui kaks tootjat kavatsevad toota üht eksporttoodet ja jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootev eksportija, kes valmistab vahetoote, võib importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale ja saada selleks vahetarnete eelloa. Lõppeksportija lõpetab tootmisprotsessi ja on kohustatud valmistoote eksportima. |
| --- | --- |

iii)

Vahetarned. See allkava hõlmab juhtumeid, kui kaks tootjat kavatsevad toota üht eksporttoodet ja jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootev eksportija, kes valmistab vahetoote, võib importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale ja saada selleks vahetarnete eelloa. Lõppeksportija lõpetab tootmisprotsessi ja on kohustatud valmistoote eksportima.

| iv) | Ekspordiga samaväärsed toimingud. See allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale, mis on vajalikud nende kaupade tootmiseks, mida müüakse ekspordiga samaväärselt EXIM-poliitika 2004–2009 punkti 8.2 alapunktides b kuni f, g, i ja j nimetatud kategooriatesse kuuluvatele klientidele. India valitsuse väitel tähendavad ekspordiga samaväärsed toimingud tehinguid, mille puhul ei viida tarnitud tooteid riigist välja. Paljusid tarnekategooriaid käsitatakse ekspordiga samaväärsete toimingutena, tingimusel et kaup on toodetud Indias, nt kaubatarned ekspordisuunitlusega üksusele või erimajandustsoonis asuvale äriühingule. |
| --- | --- |

iv)

Ekspordiga samaväärsed toimingud. See allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale, mis on vajalikud nende kaupade tootmiseks, mida müüakse ekspordiga samaväärselt EXIM-poliitika 2004–2009 punkti 8.2 alapunktides b kuni f, g, i ja j nimetatud kategooriatesse kuuluvatele klientidele. India valitsuse väitel tähendavad ekspordiga samaväärsed toimingud tehinguid, mille puhul ei viida tarnitud tooteid riigist välja. Paljusid tarnekategooriaid käsitatakse ekspordiga samaväärsete toimingutena, tingimusel et kaup on toodetud Indias, nt kaubatarned ekspordisuunitlusega üksusele või erimajandustsoonis asuvale äriühingule.

| v) | Eelnevad vabastusotsused. Eelloa omanikul, kes kavatseb hankida sisendmaterjale otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellisel juhul muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks ja need lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle kodumaisele tarnijale. Eelnevate vabastusotsuste üleandmine annab kodumaisele tarnijale õiguse saada soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 8.3 (s.o eelluba vahetarnete või ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelneva vabastusotsuse mehhanismi abil makstakse maksud ja tollimaksud tagasi lõppeksportija asemel tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii kodumaiste kui ka imporditud sisendmaterjalide puhul. |
| --- | --- |

v)

Eelnevad vabastusotsused. Eelloa omanikul, kes kavatseb hankida sisendmaterjale otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellisel juhul muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks ja need lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle kodumaisele tarnijale. Eelnevate vabastusotsuste üleandmine annab kodumaisele tarnijale õiguse saada soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 8.3 (s.o eelluba vahetarnete või ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelneva vabastusotsuse mehhanismi abil makstakse maksud ja tollimaksud tagasi lõppeksportija asemel tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii kodumaiste kui ka imporditud sisendmaterjalide puhul.

| vi) | Sisemaised akreditiivid. See allkava hõlmab kodumaiseid tarneid eelloa omanikule. Eelloa omanik saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine akreditiiv kodumaise tarnija kasuks. Pank tühistab loa otseimpordiks üksnes sellise kaubaartiklite väärtuse ja mahu ulatuses, mis tarnitakse importimise asemel riigisiseselt. Kodumaisel tarnijal on õigus saada soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 8.3 (s.o eelluba vahetarnete või ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). |
| --- | --- |

vi)

Sisemaised akreditiivid. See allkava hõlmab kodumaiseid tarneid eelloa omanikule. Eelloa omanik saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine akreditiiv kodumaise tarnija kasuks. Pank tühistab loa otseimpordiks üksnes sellise kaubaartiklite väärtuse ja mahu ulatuses, mis tarnitakse importimise asemel riigisiseselt. Kodumaisel tarnijal on õigus saada soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 8.3 (s.o eelluba vahetarnete või ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine).

| (24) | Tehti kindlaks, et koostööd teinud eksportija sai läbivaatamisega seotud uurimisperioodil soodustusi ainult vaatlusaluse tootega seotud kahe allkava – i) eelluba tegeliku ekspordi jaoks ja iv) eelluba ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks – alusel. Seepärast ei ole vaja kindlaks määrata teiste, kasutamata allkavade tasakaalustatavust. |
| --- | --- |

(24)

Tehti kindlaks, et koostööd teinud eksportija sai läbivaatamisega seotud uurimisperioodil soodustusi ainult vaatlusaluse tootega seotud kahe allkava – i) eelluba tegeliku ekspordi jaoks ja iv) eelluba ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks – alusel. Seepärast ei ole vaja kindlaks määrata teiste, kasutamata allkavade tasakaalustatavust.

| (25) | India valitsus on pärast seda, kui määrusega (EÜ) nr 193/2007 kehtestati lõplik tasakaalustav tollimaks, muutnud eellubade kava suhtes kohaldatavat kontrollisüsteemi. Täpsemalt on eelloa omanik kohustatud India ametiasutuste kontrolli võimaldamiseks pidama kindlaksmääratud vormis (menetlusjuhendi 2004–2009 I köite peatükid 4.26 ja 4.30 ning 23. lisa) „tõele vastavat ja õiget arvestust tollimaksuvabalt imporditud või riigisiseselt hangitud kaupade tarbimise ja kasutamise kohta”, st tegeliku tarbimise registrit. Kõnealust registrit peab kontrollima sõltumatu vannutatud audiitor või kuluraamatupidaja, kes väljastab tõendi, mis kinnitab, et nõutavat registrit ja asjakohaseid kirjeid on kontrollitud, ning et 23. lisa alusel esitatud teave on igas suhtes tõele vastav ja õige. Neid sätteid kohaldatakse siiski üksnes pärast 13. maid 2005 väljastatud eellubade suhtes. Kõigi enne seda kuupäeva väljastatud eellubade omanikud peavad järgima varem kehtinud kontrollinõudeid, st pidama 18. lisas (menetlusjuhendi 2002–2007 I köite peatükk 4.30 ja 18. lisa) kindlaksmääratud vormis tõele vastavat ja õiget arvestust importkaupade tarbimise ja kasutamise kohta loa alusel. |
| --- | --- |

(25)

India valitsus on pärast seda, kui määrusega (EÜ) nr 193/2007 kehtestati lõplik tasakaalustav tollimaks, muutnud eellubade kava suhtes kohaldatavat kontrollisüsteemi. Täpsemalt on eelloa omanik kohustatud India ametiasutuste kontrolli võimaldamiseks pidama kindlaksmääratud vormis (menetlusjuhendi 2004–2009 I köite peatükid 4.26 ja 4.30 ning 23. lisa) „tõele vastavat ja õiget arvestust tollimaksuvabalt imporditud või riigisiseselt hangitud kaupade tarbimise ja kasutamise kohta”, st tegeliku tarbimise registrit. Kõnealust registrit peab kontrollima sõltumatu vannutatud audiitor või kuluraamatupidaja, kes väljastab tõendi, mis kinnitab, et nõutavat registrit ja asjakohaseid kirjeid on kontrollitud, ning et 23. lisa alusel esitatud teave on igas suhtes tõele vastav ja õige. Neid sätteid kohaldatakse siiski üksnes pärast 13. maid 2005 väljastatud eellubade suhtes. Kõigi enne seda kuupäeva väljastatud eellubade omanikud peavad järgima varem kehtinud kontrollinõudeid, st pidama 18. lisas (menetlusjuhendi 2002–2007 I köite peatükk 4.30 ja 18. lisa) kindlaksmääratud vormis tõele vastavat ja õiget arvestust importkaupade tarbimise ja kasutamise kohta loa alusel.

| (26) | Nende allkavade puhul, mida ainus koostööd teinud eksportiv tootja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasutas (tegeliku ekspordi ja ekspordiga samaväärsete toimingute allkava), on India valitsus määranud kindlaks nii imporditoetuse kui ka ekspordikohustuse mahu ja väärtuse, mis on dokumenteeritud loal. Lisaks peavad valitsusametnikud impordi ja ekspordi ajal vastavad tehingud loal dokumenteerima. Selle kava raames lubatud impordi mahu määrab kindlaks India valitsus standardsete sisend- ja väljundnormide (edaspidi „standardnormid”) alusel. Kõnealused standardnormid on olemas enamiku toodete puhul, vaatlusalune toode kaasa arvatud, ja need on avaldatud menetlusjuhendi 2004–2009 II köites. |
| --- | --- |

(26)

Nende allkavade puhul, mida ainus koostööd teinud eksportiv tootja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasutas (tegeliku ekspordi ja ekspordiga samaväärsete toimingute allkava), on India valitsus määranud kindlaks nii imporditoetuse kui ka ekspordikohustuse mahu ja väärtuse, mis on dokumenteeritud loal. Lisaks peavad valitsusametnikud impordi ja ekspordi ajal vastavad tehingud loal dokumenteerima. Selle kava raames lubatud impordi mahu määrab kindlaks India valitsus standardsete sisend- ja väljundnormide (edaspidi „standardnormid”) alusel. Kõnealused standardnormid on olemas enamiku toodete puhul, vaatlusalune toode kaasa arvatud, ja need on avaldatud menetlusjuhendi 2004–2009 II köites.

| (27) | Siinkohal tuleb märkida, et standardnorme vaadatakse korrapäraselt läbi. Kuna ainus koostööd teinud eksportija kasutas eri aegadel väljastatud lube, tähendab see, et kõnealune äriühing kohaldas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil erinevaid standardnorme. |
| --- | --- |

(27)

Siinkohal tuleb märkida, et standardnorme vaadatakse korrapäraselt läbi. Kuna ainus koostööd teinud eksportija kasutas eri aegadel väljastatud lube, tähendab see, et kõnealune äriühing kohaldas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil erinevaid standardnorme.

| (28) | Imporditud sisendmaterjalid ei ole edasiantavad ja neid tuleb kasutada eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud tähtaja jooksul pärast loa väljastamist (24 kuud koos kahe võimaliku kuuekuulise pikendusega). |
| --- | --- |

(28)

Imporditud sisendmaterjalid ei ole edasiantavad ja neid tuleb kasutada eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud tähtaja jooksul pärast loa väljastamist (24 kuud koos kahe võimaliku kuuekuulise pikendusega).

| (29) | Läbivaatamisega seotud uurimise käigus tehti kindlaks, et kuigi koostööd teinud eksportiv tootja suutis kindlaks teha tegeliku toorainetarbimise, ei pidanud ta vaatlusaluse toote tegeliku tarbimise arvestust. Tarbimise kooskõla standardnormidega üksnes eeldati. Seepärast ei olnud võimalik kindlaks teha, kas sisendmaterjalid, mida konkreetsete lubadega seotud standardnormide alusel tollimaksuvabalt imporditi, ületasid koguselt materjali, mis oli vajalik eksporttoote võrreldava koguse tootmiseks. |
| --- | --- |

(29)

Läbivaatamisega seotud uurimise käigus tehti kindlaks, et kuigi koostööd teinud eksportiv tootja suutis kindlaks teha tegeliku toorainetarbimise, ei pidanud ta vaatlusaluse toote tegeliku tarbimise arvestust. Tarbimise kooskõla standardnormidega üksnes eeldati. Seepärast ei olnud võimalik kindlaks teha, kas sisendmaterjalid, mida konkreetsete lubadega seotud standardnormide alusel tollimaksuvabalt imporditi, ületasid koguselt materjali, mis oli vajalik eksporttoote võrreldava koguse tootmiseks.

| (30) | Lisaks tehti läbivaatamisega seotud uurimise käigus kindlaks, et toorainet imporditi kolme eri loa ja eri standardnormide alusel, kuid kasutati siis läbisegi sama eksporttoote tootmise protsessis. Asjaolu, et tegemist on kolme eri standardnormiga ehk et igal toorainel on erinevad tarbimisnormid, rõhutab veelgi koostööd teinud eksportija tegeliku tarbimise kindlakstegemise probleemi. On selge, et tegeliku tarbimise arvestus on põhinõue, mille täitmine võimaldab kontrollida, kas tollimaksuvabalt imporditud sisendmaterjalid ületavad koguselt materjali, mis on vajalik eksporttoote võrreldava koguse tootmiseks. |
| --- | --- |

(30)

Lisaks tehti läbivaatamisega seotud uurimise käigus kindlaks, et toorainet imporditi kolme eri loa ja eri standardnormide alusel, kuid kasutati siis läbisegi sama eksporttoote tootmise protsessis. Asjaolu, et tegemist on kolme eri standardnormiga ehk et igal toorainel on erinevad tarbimisnormid, rõhutab veelgi koostööd teinud eksportija tegeliku tarbimise kindlakstegemise probleemi. On selge, et tegeliku tarbimise arvestus on põhinõue, mille täitmine võimaldab kontrollida, kas tollimaksuvabalt imporditud sisendmaterjalid ületavad koguselt materjali, mis on vajalik eksporttoote võrreldava koguse tootmiseks.

| (31) | Peale selle tehti läbivaatamisega seotud uurimise käigus kindlaks, et India ametiasutuste sätestatud kontrollinõudeid ei järgitud või ei oldud veel rakendatud. Asjaomastele ametiasutustele ei saadetud enne 13. maid 2005 väljastatud eellubade kohta nõutud tegeliku tarbimise ja varude arvestust (st 18. lisa) ning seega India valitsus ei kontrollinud seda. Pärast 13. maid 2005 väljastatud eellubade puhul on tegeliku tarbimise ja varude arvestus nõutav, kuid India valitsus ei olnud veel kontrollinud nende arvestuste vastavust EXIM-poliitika nõuetele. Arvestusi kontrollisid sõltumatud vannutatud audiitorid, nagu on nõutud põhjenduses 25 nimetatud asjakohastes India õigusnormides, kuid ei äriühing ega vannutatud audiitor ei pidanud arvestust selle üle, kuidas audit toimus. Puudusid auditikava ja muud auditit toetavad materjalid, samuti registreeritud teave kasutatud meetodite ning sellise täpsust ja tootmisprotsesside, EXIM-poliitika nõuete ja raamatupidamistoimingute põhjalikku tundmist nõudva töö erinõuete kohta. Neid asjaolusid arvestades leitakse, et uurimisalune eksportija ei suutnud tõendada kõigi asjakohaste EXIM-poliitika sätete järgimist. |
| --- | --- |

(31)

Peale selle tehti läbivaatamisega seotud uurimise käigus kindlaks, et India ametiasutuste sätestatud kontrollinõudeid ei järgitud või ei oldud veel rakendatud. Asjaomastele ametiasutustele ei saadetud enne 13. maid 2005 väljastatud eellubade kohta nõutud tegeliku tarbimise ja varude arvestust (st 18. lisa) ning seega India valitsus ei kontrollinud seda. Pärast 13. maid 2005 väljastatud eellubade puhul on tegeliku tarbimise ja varude arvestus nõutav, kuid India valitsus ei olnud veel kontrollinud nende arvestuste vastavust EXIM-poliitika nõuetele. Arvestusi kontrollisid sõltumatud vannutatud audiitorid, nagu on nõutud põhjenduses 25 nimetatud asjakohastes India õigusnormides, kuid ei äriühing ega vannutatud audiitor ei pidanud arvestust selle üle, kuidas audit toimus. Puudusid auditikava ja muud auditit toetavad materjalid, samuti registreeritud teave kasutatud meetodite ning sellise täpsust ja tootmisprotsesside, EXIM-poliitika nõuete ja raamatupidamistoimingute põhjalikku tundmist nõudva töö erinõuete kohta. Neid asjaolusid arvestades leitakse, et uurimisalune eksportija ei suutnud tõendada kõigi asjakohaste EXIM-poliitika sätete järgimist.

d)   Avalikustamisjärgsed märkused

| (32) | Koostööd teinud eksportija vaidlustas eespool esitatud järeldused, eelkõige põhjenduses 31 esitatud järelduse vannutatud audiitori kohta. Sellega seoses väideti, et ei ole olemas ei riiklikke ega rahvusvahelisi õigusnorme, milles nõutaks, et auditeeritud äriühing peab säilitama aruanded auditi läbiviimise kohta. Vastupidi, India õiguses on sätestatud, et töödokumendid kuuluvad audiitorile. Neil asjaoludel ning pidades silmas, et vannutatud audiitoriga kokkusaamiseks ei esitatud enne kontrollkäigu toimumist eelnevat taotlust, ei tuleks lugeda äriühingu kahjuks asjaolu, et auditeeritud äriühing ei suutnud selliseid uurimist toetavaid dokumente kontrollkäigu ajal esitada. Lisaks väideti, et algmäärus ei luba mingil juhul komisjoni talitustel kontrollida dokumente, mida hoitakse väljaspool uuritud äriühingu valdusi, see aga oleks olnud nii sõltumatu audiitori puhul. Samuti väideti, et ainsa koostööd teinud tootja tegelik tarbimine oli suurem kui standardnormide iga sisendi puhul ette nähtud ja et tollimaksu ei tagastatud liiga palju. |
| --- | --- |

(32)

Koostööd teinud eksportija vaidlustas eespool esitatud järeldused, eelkõige põhjenduses 31 esitatud järelduse vannutatud audiitori kohta. Sellega seoses väideti, et ei ole olemas ei riiklikke ega rahvusvahelisi õigusnorme, milles nõutaks, et auditeeritud äriühing peab säilitama aruanded auditi läbiviimise kohta. Vastupidi, India õiguses on sätestatud, et töödokumendid kuuluvad audiitorile. Neil asjaoludel ning pidades silmas, et vannutatud audiitoriga kokkusaamiseks ei esitatud enne kontrollkäigu toimumist eelnevat taotlust, ei tuleks lugeda äriühingu kahjuks asjaolu, et auditeeritud äriühing ei suutnud selliseid uurimist toetavaid dokumente kontrollkäigu ajal esitada. Lisaks väideti, et algmäärus ei luba mingil juhul komisjoni talitustel kontrollida dokumente, mida hoitakse väljaspool uuritud äriühingu valdusi, see aga oleks olnud nii sõltumatu audiitori puhul. Samuti väideti, et ainsa koostööd teinud tootja tegelik tarbimine oli suurem kui standardnormide iga sisendi puhul ette nähtud ja et tollimaksu ei tagastatud liiga palju.

| (33) | Sellega seoses tuletatakse meelde, et kontrolli läbiviimine vannutatud audiitori poolt ja asjakohase sertifikaadi väljastamine on osa India valitsuse poolt EXIM-poliitikaga kehtestatud kontrollisüsteemist. Sel eesmärgil on EXIM-poliitikas ette nähtud vannutatud audiitor kui kontrollisüsteemi rakendamise täideviija ja komisjon pidi kontrollima, kas eelnimetatud kontrollisüsteemi rakendati tõhusalt. Asjaolu, et äriühing ei suutnud tõestada, et temal endal või määratud vannutatud audiitoril oleks EXIM-poliitikas sätestatud sertifikaadi väljastamiseks läbiviidud kontrolli kohta mingeid dokumente, näitab, et äriühing ei olnud suuteline tõestama, et asjakohaseid EXIM-poliitika sätteid on täidetud. Äriühingu selle väite kohta, et tollimaksu tagastamine ei olnud mingil juhul üleliigne, tuletatakse meelde, et kohapeal kindlaks tehtud olukorra alusel (st erinevatest allikatest pärit tooraine ja sellest toodetud tooted, erinevate standardnormide kasutamine, EXIM-poliitikas ettenähtud tegelike tarbimisregistrite puudumine) ja seni, kuni India valitsus viib lõpule vajaliku kontrolliprotseduuri, on selge, et ei olnud võimalik arvutada tegeliku tarbimise ja sellega seonduva konkreetsele loale või standardnormidele vastava tollimaksu tagastamise vahekorda. |
| --- | --- |

(33)

Sellega seoses tuletatakse meelde, et kontrolli läbiviimine vannutatud audiitori poolt ja asjakohase sertifikaadi väljastamine on osa India valitsuse poolt EXIM-poliitikaga kehtestatud kontrollisüsteemist. Sel eesmärgil on EXIM-poliitikas ette nähtud vannutatud audiitor kui kontrollisüsteemi rakendamise täideviija ja komisjon pidi kontrollima, kas eelnimetatud kontrollisüsteemi rakendati tõhusalt. Asjaolu, et äriühing ei suutnud tõestada, et temal endal või määratud vannutatud audiitoril oleks EXIM-poliitikas sätestatud sertifikaadi väljastamiseks läbiviidud kontrolli kohta mingeid dokumente, näitab, et äriühing ei olnud suuteline tõestama, et asjakohaseid EXIM-poliitika sätteid on täidetud. Äriühingu selle väite kohta, et tollimaksu tagastamine ei olnud mingil juhul üleliigne, tuletatakse meelde, et kohapeal kindlaks tehtud olukorra alusel (st erinevatest allikatest pärit tooraine ja sellest toodetud tooted, erinevate standardnormide kasutamine, EXIM-poliitikas ettenähtud tegelike tarbimisregistrite puudumine) ja seni, kuni India valitsus viib lõpule vajaliku kontrolliprotseduuri, on selge, et ei olnud võimalik arvutada tegeliku tarbimise ja sellega seonduva konkreetsele loale või standardnormidele vastava tollimaksu tagastamise vahekorda.

e)   Järeldus

| (34) | Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses, st India valitsuse finantstoetus uurimisalusele eksportijale. |
| --- | --- |

(34)

Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses, st India valitsuse finantstoetus uurimisalusele eksportijale.

| (35) | Peale selle sõltuvad eellubade kava raames toimuv tegelik eksport ja eellubade kava raames toimuvad ekspordiga samaväärsed toimingud juriidiliselt ekspordijõudlusest ning seetõttu peetakse neid algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavateks. Ilma ekspordikohustuseta ei saa äriühingud nende kavade alusel toetust. |
| --- | --- |

(35)

Peale selle sõltuvad eellubade kava raames toimuv tegelik eksport ja eellubade kava raames toimuvad ekspordiga samaväärsed toimingud juriidiliselt ekspordijõudlusest ning seetõttu peetakse neid algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavateks. Ilma ekspordikohustuseta ei saa äriühingud nende kavade alusel toetust.

| (36) | Kumbagi kõnealusel juhul kasutatud kahest allkavast ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Need allkavad ei vasta eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise määratlus ja kord). India valitsus ei kohaldanud tulemuslikult oma kontrollisüsteemi ega menetlusi, et teha kindlaks, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel sisendmaterjale (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastusskeemide korral III lisa II osa punkt 2). Standardnorme ei saa pidada tegeliku tarbimise kontrollisüsteemiks, kuna erinevate standardnormidega seotud lubade alusel tollimaksuvabalt imporditud sisendmaterjale kasutatakse sama eksportkauba tootmises läbisegi. Sellist laadi tootmisprotsess ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendmaterjale kasutati ära eksporttoodangus ja millise standardnormide künnisega tuleks seda võrrelda. Lisaks ei ole India valitsus teinud või lõpetanud korrektselt peetud tarbimisregistril põhinevat tõhusat kontrolli. Peale selle ei korraldanud India valitsus edasist uurimist tegelikult kasutatud sisendmaterjalide põhjal, ehkki seda tuleks tõhusalt kohaldatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3). Lisaks tuletatakse meelde, et kõnealusel äriühingul puudus tarbimisregister, mille alusel saaks kontrollida tooraine tegelikku tarbimist konkreetse toote kaupa. Seetõttu, juhul kui ka tõhus kontrollisüsteem oli loodud, ei oleks India valitsusel olnud võimalik kinnitada, kui suures ulatuses toormaterjali tarbiti eksporttoote tootmiseks. Vannutatud audiitorite osalemine kontrollimisprotsessis ei ole aidanud kontrollisüsteemi tõhustada, sest puuduvad üksikasjalikud eeskirjad selle kohta, kuidas vannutatud audiitorid peaksid täitma neile usaldatud ülesandeid, ja uurimise käigus esitatud andmed ei andnud alust arvata, et eespool kirjeldatud algmääruses sätestatud eeskirjade täitmine on tagatud. |
| --- | --- |

(36)

Kumbagi kõnealusel juhul kasutatud kahest allkavast ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Need allkavad ei vasta eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise määratlus ja kord). India valitsus ei kohaldanud tulemuslikult oma kontrollisüsteemi ega menetlusi, et teha kindlaks, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel sisendmaterjale (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastusskeemide korral III lisa II osa punkt 2). Standardnorme ei saa pidada tegeliku tarbimise kontrollisüsteemiks, kuna erinevate standardnormidega seotud lubade alusel tollimaksuvabalt imporditud sisendmaterjale kasutatakse sama eksportkauba tootmises läbisegi. Sellist laadi tootmisprotsess ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendmaterjale kasutati ära eksporttoodangus ja millise standardnormide künnisega tuleks seda võrrelda. Lisaks ei ole India valitsus teinud või lõpetanud korrektselt peetud tarbimisregistril põhinevat tõhusat kontrolli. Peale selle ei korraldanud India valitsus edasist uurimist tegelikult kasutatud sisendmaterjalide põhjal, ehkki seda tuleks tõhusalt kohaldatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3). Lisaks tuletatakse meelde, et kõnealusel äriühingul puudus tarbimisregister, mille alusel saaks kontrollida tooraine tegelikku tarbimist konkreetse toote kaupa. Seetõttu, juhul kui ka tõhus kontrollisüsteem oli loodud, ei oleks India valitsusel olnud võimalik kinnitada, kui suures ulatuses toormaterjali tarbiti eksporttoote tootmiseks. Vannutatud audiitorite osalemine kontrollimisprotsessis ei ole aidanud kontrollisüsteemi tõhustada, sest puuduvad üksikasjalikud eeskirjad selle kohta, kuidas vannutatud audiitorid peaksid täitma neile usaldatud ülesandeid, ja uurimise käigus esitatud andmed ei andnud alust arvata, et eespool kirjeldatud algmääruses sätestatud eeskirjade täitmine on tagatud.

| (37) | Seepärast on need kaks allkava tasakaalustatavad. |
| --- | --- |

(37)

Seepärast on need kaks allkava tasakaalustatavad.

f)   Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (38) | Lubatavate tollimaksu tagastussüsteemide ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide puudumisel on tasakaalustatav tulu kogu sissenõudmata jäänud imporditollimaks, mida makstakse üldjuhul sisendmaterjalide importimisel. Sellega seoses märgitakse, et ülemääraste tollimaksusoodustuste tasakaalustamine ei ole ainus algmääruses ettenähtud võimalus. Algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja I lisa alapunkti i kohaselt võib ülemäärase tollimaksusoodustuse tasakaalustamisega piirduda tingimusel, kui algmääruse II ja III lisa tingimused on täidetud. Kuid käesoleval juhul ei olnud need tingimused täidetud. Juhul kui tuvastatakse nõuetekohase kontrolli puudumine, siis ei ole eespool nimetatud erand tagatissüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tavapärane tasumata tollimaksude summa (saamata jäänud tulu) tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetavate ülemääraste tagastamiste reegel. Vastavalt algmääruse II lisa II osale ja III lisa II osale ei ole uurimisasutusel sellise ülemäärase tagastamise arvutamise kohustust. Vastupidi sellele peab ta algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaselt leidma üksnes piisavalt tõendeid kontrollisüsteemi nõuetekohasuse ümberlükkamiseks. |
| --- | --- |

(38)

Lubatavate tollimaksu tagastussüsteemide ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide puudumisel on tasakaalustatav tulu kogu sissenõudmata jäänud imporditollimaks, mida makstakse üldjuhul sisendmaterjalide importimisel. Sellega seoses märgitakse, et ülemääraste tollimaksusoodustuste tasakaalustamine ei ole ainus algmääruses ettenähtud võimalus. Algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja I lisa alapunkti i kohaselt võib ülemäärase tollimaksusoodustuse tasakaalustamisega piirduda tingimusel, kui algmääruse II ja III lisa tingimused on täidetud. Kuid käesoleval juhul ei olnud need tingimused täidetud. Juhul kui tuvastatakse nõuetekohase kontrolli puudumine, siis ei ole eespool nimetatud erand tagatissüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tavapärane tasumata tollimaksude summa (saamata jäänud tulu) tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetavate ülemääraste tagastamiste reegel. Vastavalt algmääruse II lisa II osale ja III lisa II osale ei ole uurimisasutusel sellise ülemäärase tagastamise arvutamise kohustust. Vastupidi sellele peab ta algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaselt leidma üksnes piisavalt tõendeid kontrollisüsteemi nõuetekohasuse ümberlükkamiseks.

| (39) | Eellubade kava kasutanud eksportija subsiidiumisumma (lugeja) arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kahe allkava alusel vaatlusaluse toote jaoks imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) põhjal. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvati subsiidiumisummast maha subsiidiumi saamiseks kulunud tasud, kui selleks esitati põhjendatud nõudmine. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma vaatlusaluse toote läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. |
| --- | --- |

(39)

Eellubade kava kasutanud eksportija subsiidiumisumma (lugeja) arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kahe allkava alusel vaatlusaluse toote jaoks imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) põhjal. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvati subsiidiumisummast maha subsiidiumi saamiseks kulunud tasud, kui selleks esitati põhjendatud nõudmine. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma vaatlusaluse toote läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

| (40) | Ainsa koostööd teinud tootjale selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määr oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 12,8 %. |
| --- | --- |

(40)

Ainsa koostööd teinud tootjale selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määr oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 12,8 %.

2.   Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme)

a)   Õiguslik alus

| (41) | Imporditollimaksude hüvituskava on üksikasjalikult kirjeldatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 4.3 ja menetlusjuhendi 2004–2009 I köite 4. peatükis. |
| --- | --- |

(41)

Imporditollimaksude hüvituskava on üksikasjalikult kirjeldatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 4.3 ja menetlusjuhendi 2004–2009 I köite 4. peatükis.

| (42) | Tehti kindlaks, et koostööd teinud eksportiv tootja ei saanud imporditollimaksude hüvituskava raames tasakaalustatavaid soodustusi. Seepärast ei peetud vajalikuks seda kava käesoleva uurimise käigus põhjalikumalt analüüsida. |
| --- | --- |

(42)

Tehti kindlaks, et koostööd teinud eksportiv tootja ei saanud imporditollimaksude hüvituskava raames tasakaalustatavaid soodustusi. Seepärast ei peetud vajalikuks seda kava käesoleva uurimise käigus põhjalikumalt analüüsida.

3.   Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme)

a)   Õiguslik alus

| (43) | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava on üksikasjalikult kirjeldatud EXIM-poliitika 2004–2009 5. peatükis ja menetlusjuhendi 2004–2009 I köite 5. peatükis. |
| --- | --- |

(43)

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava on üksikasjalikult kirjeldatud EXIM-poliitika 2004–2009 5. peatükis ja menetlusjuhendi 2004–2009 I köite 5. peatükis.

b)   Abikõlblikkus

| (44) | Selle kava raames saavad soodustusi taotleda toetavate tootjate ja teenuseosutajatega seotud tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad. |
| --- | --- |

(44)

Selle kava raames saavad soodustusi taotleda toetavate tootjate ja teenuseosutajatega seotud tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.

c)   Rakendamine

| (45) | Ekspordikohustuse tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja alates 2003. aasta aprillist kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selleks annab India valitsus pärast taotluse esitamist ja lõivu tasumist kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi. Alates 2000. aasta aprillist kohaldatakse kõigi selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes 5 % suurust vähendatud imporditollimaksu määra. Kuni 31. märtsini 2000 kohaldati 11 % suurust tollimaksumäära (sealhulgas 10 % suurune lisamaks) ja suure väärtusega impordi puhul nullprotsendist tollimaksumäära. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava ajavahemiku jooksul teatava hulga eksportkaupade tootmiseks. |
| --- | --- |

(45)

Ekspordikohustuse tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja alates 2003. aasta aprillist kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selleks annab India valitsus pärast taotluse esitamist ja lõivu tasumist kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi. Alates 2000. aasta aprillist kohaldatakse kõigi selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes 5 % suurust vähendatud imporditollimaksu määra. Kuni 31. märtsini 2000 kohaldati 11 % suurust tollimaksumäära (sealhulgas 10 % suurune lisamaks) ja suure väärtusega impordi puhul nullprotsendist tollimaksumäära. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava ajavahemiku jooksul teatava hulga eksportkaupade tootmiseks.

| (46) | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ära kasutada selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importi. Samuti võib omamaine tootja kasutada ekspordiga samaväärsetest toimingutest tulenevat soodustust kapitalikaupade tarnimisel kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanikule. |
| --- | --- |

(46)

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ära kasutada selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importi. Samuti võib omamaine tootja kasutada ekspordiga samaväärsetest toimingutest tulenevat soodustust kapitalikaupade tarnimisel kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanikule.

d)   Avalikustamisjärgsed märkused

| (47) | Kapitalikaupade ekspordisoodustustega seoses avalikustamisjärgseid märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(47)

Kapitalikaupade ekspordisoodustustega seoses avalikustamisjärgseid märkusi ei esitatud.

e)   Järeldus kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohta

| (48) | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse finantstoetus, kuna see vähendab India valitsuse tollisissetulekut. Pealegi on tollimaksu vähendamine kasuks eksportijale, kuna importimisel kokku hoitud tollimaksud parandavad tema likviidsust. |
| --- | --- |

(48)

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse finantstoetus, kuna see vähendab India valitsuse tollisissetulekut. Pealegi on tollimaksu vähendamine kasuks eksportijale, kuna importimisel kokku hoitud tollimaksud parandavad tema likviidsust.

| (49) | Lisaks sellele sõltub kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava juriidiliselt ekspordijõudlusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seepärast peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(49)

Lisaks sellele sõltub kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava juriidiliselt ekspordijõudlusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seepärast peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

| (50) | Kõnealust kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmiseks. |
| --- | --- |

(50)

Kõnealust kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmiseks.

f)   Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (51) | Ainus koostööd teinud eksportija ei soetanud uurimisperioodil kapitalikaupu. See äriühing sai siiski jätkuvalt tulumaksuvabastusi enne uurimisperioodi ostetud kapitalikaupadelt esialgses uurimises kindlaksmääratud summa ulatuses. Nagu esialgses uurimiseski, arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saadud subsiidiumisumma vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 imporditud kapitalikaupadelt tasumata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab eksportiva tootja nende kapitalikaupade tegelikule amortisatsiooniajale. Väljakujunenud tava kohaselt on läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta selliselt arvutatud summale lisatud selle perioodi intress, et kajastada soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvestati sellest summast maha subsiidiumi saamiseks kulunud tasud, et saada subsiidiumisumma (lugeja). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma jaotatud kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Äriühingu subsiidiumimäär läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 0,3 %. |
| --- | --- |

(51)

Ainus koostööd teinud eksportija ei soetanud uurimisperioodil kapitalikaupu. See äriühing sai siiski jätkuvalt tulumaksuvabastusi enne uurimisperioodi ostetud kapitalikaupadelt esialgses uurimises kindlaksmääratud summa ulatuses. Nagu esialgses uurimiseski, arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saadud subsiidiumisumma vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 imporditud kapitalikaupadelt tasumata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab eksportiva tootja nende kapitalikaupade tegelikule amortisatsiooniajale. Väljakujunenud tava kohaselt on läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta selliselt arvutatud summale lisatud selle perioodi intress, et kajastada soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvestati sellest summast maha subsiidiumi saamiseks kulunud tasud, et saada subsiidiumisumma (lugeja). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma jaotatud kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Äriühingu subsiidiumimäär läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 0,3 %.

4.   Tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme)

a)   Õiguslik alus

| (52) | Selle kava raames said eksportijad taotleda eksportmüügilt saadud kasumi osalist tulumaksuvabastust. Kõnealuse tulumaksuvabastuse õiguslik alus on tulumaksuseaduse jaotis 80HHC. |
| --- | --- |

(52)

Selle kava raames said eksportijad taotleda eksportmüügilt saadud kasumi osalist tulumaksuvabastust. Kõnealuse tulumaksuvabastuse õiguslik alus on tulumaksuseaduse jaotis 80HHC.

| (53) | Kõnealune säte kaotas kehtivuse alates 2005.–2006. hindamisaastast (st 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005 kestnud majandusaastast) ja järelikult ei anna tulumaksuseaduse jaotis 80HHC pärast 31. märtsi 2004 mingeid soodustusi. Ainus koostööd teinud eksportiv tootja ei saanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava raames soodustusi. Kuna kava on tühistatud, ei kuulu see tasakaalustamisele vastavalt algmääruse artikli 15 lõikele 1. |
| --- | --- |

(53)

Kõnealune säte kaotas kehtivuse alates 2005.–2006. hindamisaastast (st 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005 kestnud majandusaastast) ja järelikult ei anna tulumaksuseaduse jaotis 80HHC pärast 31. märtsi 2004 mingeid soodustusi. Ainus koostööd teinud eksportiv tootja ei saanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava raames soodustusi. Kuna kava on tühistatud, ei kuulu see tasakaalustamisele vastavalt algmääruse artikli 15 lõikele 1.

5.   Sihtturgude kava (Focus Market Scheme)

a)   Õiguslik alus

| (54) | Sihtturgude kava on üksikasjalikult kirjeldatud EXIM-poliitika 2004–2009 peatükis 3.9 ja menetlusjuhendi 2004–2009 I köite peatükis 3.20. Kuigi äriühing teatas selles kavas osalemisest, näitas uurimine, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava alusel soodustusi ei saadud. Kuna leiti, et koostööd teinud eksportiv tootja ei saanud selle kava raames tasakaalustatavaid soodustusi, ei peetud vajalikuks seda kava käesoleva uurimise käigus põhjalikumalt analüüsida. |
| --- | --- |

(54)

Sihtturgude kava on üksikasjalikult kirjeldatud EXIM-poliitika 2004–2009 peatükis 3.9 ja menetlusjuhendi 2004–2009 I köite peatükis 3.20. Kuigi äriühing teatas selles kavas osalemisest, näitas uurimine, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava alusel soodustusi ei saadud. Kuna leiti, et koostööd teinud eksportiv tootja ei saanud selle kava raames tasakaalustatavaid soodustusi, ei peetud vajalikuks seda kava käesoleva uurimise käigus põhjalikumalt analüüsida.

6.   Ekspordieesmärki ületavate ettevõtete kava (Target Plus Scheme)

a)   Õiguslik alus

| (55) | Ekspordieesmärki ületavate ettevõtete kava on üksikasjalikult kirjeldatud EXIM-poliitika 2004–2009 peatükis 3.7 ja menetlusjuhendi 2004–2009 I köite peatükis 3.2. |
| --- | --- |

(55)

Ekspordieesmärki ületavate ettevõtete kava on üksikasjalikult kirjeldatud EXIM-poliitika 2004–2009 peatükis 3.7 ja menetlusjuhendi 2004–2009 I köite peatükis 3.2.

b)   Abikõlblikkus

| (56) | Selle kava raames saavad soodustusi taotleda kõik tootvad eksportijad. |
| --- | --- |

(56)

Selle kava raames saavad soodustusi taotleda kõik tootvad eksportijad.

c)   Rakendamine

| (57) | Kava eesmärk on toetuse pakkumine ekspordikäivet suurendavatele äriühingutele. Sel eesmärgil antakse abikõlblikele äriühingutele kava raames tollimaksukrediiti, mille suurus on 5–15 % kahe järjestikuse majandusaasta ekspordi FOB-väärtuste vahest. |
| --- | --- |

(57)

Kava eesmärk on toetuse pakkumine ekspordikäivet suurendavatele äriühingutele. Sel eesmärgil antakse abikõlblikele äriühingutele kava raames tollimaksukrediiti, mille suurus on 5–15 % kahe järjestikuse majandusaasta ekspordi FOB-väärtuste vahest.

| (58) | Äriühingud, kes soovivad selle kava raames toetust saada, peavad esitama taotluse kaubandus- ja tööstusministeeriumile. Kui taotlus rahuldatakse, väljastavad asjaomased asutused litsentsi, millele on märgitud tollimaksukrediidi suurus. |
| --- | --- |

(58)

Äriühingud, kes soovivad selle kava raames toetust saada, peavad esitama taotluse kaubandus- ja tööstusministeeriumile. Kui taotlus rahuldatakse, väljastavad asjaomased asutused litsentsi, millele on märgitud tollimaksukrediidi suurus.

| (59) | 2006. aasta märtsis loobuti selle kava rakendamisest ja aja jooksul asendati see kahe uue kavaga, s.o sihtturgude ja sihttoodete kavaga. Ekspordieesmärki ületavate ettevõtete kava kohase litsentsi taotlemise õigus säilis aga kuni 2007. aasta märtsini ja kava raames toetuse saajad võivad vastavat tollimaksukrediiti kasutada kuni 2009. aasta märtsini. |
| --- | --- |

(59)

2006. aasta märtsis loobuti selle kava rakendamisest ja aja jooksul asendati see kahe uue kavaga, s.o sihtturgude ja sihttoodete kavaga. Ekspordieesmärki ületavate ettevõtete kava kohase litsentsi taotlemise õigus säilis aga kuni 2007. aasta märtsini ja kava raames toetuse saajad võivad vastavat tollimaksukrediiti kasutada kuni 2009. aasta märtsini.

d)   Avalikustamisjärgsed märkused

| (60) | Koostööd teinud eksportija leidis, et äriühing ei saanud läbivaatamise uurimisperioodil selle kava raames kasu ning arvestades seda, et kõnealune kava tühistati 2006. aastal, ei tuleks selle kava raames antavaid hüvitisi tasakaalustada. Sellegipoolest ja nagu eespool kirjeldatud, leiti uurimise käigus, et äriühing sai läbivaatamise uurimiseperioodil selle kava raames kasu ning lisaks sellele, kuigi kava tõepoolest kõrvaldati, võivad äriühingud selle raames hüvitisi saada kuni 2009. aastani. |
| --- | --- |

(60)

Koostööd teinud eksportija leidis, et äriühing ei saanud läbivaatamise uurimisperioodil selle kava raames kasu ning arvestades seda, et kõnealune kava tühistati 2006. aastal, ei tuleks selle kava raames antavaid hüvitisi tasakaalustada. Sellegipoolest ja nagu eespool kirjeldatud, leiti uurimise käigus, et äriühing sai läbivaatamise uurimiseperioodil selle kava raames kasu ning lisaks sellele, kuigi kava tõepoolest kõrvaldati, võivad äriühingud selle raames hüvitisi saada kuni 2009. aastani.

e)   Järeldus ekspordieesmärki ületavate ettevõtete kava kohta

| (61) | Ekspordieesmärke ületavate ettevõtete kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Ekspordieesmärke ületavate ettevõtete kava raames antav tollimaksukrediit on India valitsuse finantstoetus, kuna krediiti kasutatakse hiljem imporditollimaksude tasumiseks, vähendades nii India valitsuse tollisissetulekut. Pealegi on ekspordieesmärke ületavate ettevõtete kava raames antav tollimaksukrediit kasuks eksportijale, sest see parandab äriühingu likviidsust. |
| --- | --- |

(61)

Ekspordieesmärke ületavate ettevõtete kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Ekspordieesmärke ületavate ettevõtete kava raames antav tollimaksukrediit on India valitsuse finantstoetus, kuna krediiti kasutatakse hiljem imporditollimaksude tasumiseks, vähendades nii India valitsuse tollisissetulekut. Pealegi on ekspordieesmärke ületavate ettevõtete kava raames antav tollimaksukrediit kasuks eksportijale, sest see parandab äriühingu likviidsust.

| (62) | Lisaks sõltub ekspordieesmärke ületavate ettevõtete kava juriidiliselt ekspordijõudlusest ning seepärast peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(62)

Lisaks sõltub ekspordieesmärke ületavate ettevõtete kava juriidiliselt ekspordijõudlusest ning seepärast peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

| (63) | Kõnealust kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupu tootmisprotsessis tarbima ja krediidisummat ei arvutata tegelikult kasutatud sisendmaterjalide alusel. Ei ole olemas süsteemi ega menetlust, mis kinnitaks, milliseid sisendmaterjale eksporditava toote tootmisel kasutatakse või kas on tehtud imporditollimaksude ülemääraseid makseid algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Eksportijal on õigus saada ekspordieesmärki ületavate ettevõtete kava raames toetust olenemata sellest, kas ta impordib sisendmaterjale või mitte. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt suurendab oma ekspordikäivet, tõendamata sisendmaterjalide importimist. Seega võivad ekspordieesmärke ületavate ettevõtete kava raames toetusi taotleda isegi need eksportijad, kes hangivad kõik oma sisendmaterjalid kodumaalt ega impordi sisendmaterjalina kasutatavaid kaupu. |
| --- | --- |

(63)

Kõnealust kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupu tootmisprotsessis tarbima ja krediidisummat ei arvutata tegelikult kasutatud sisendmaterjalide alusel. Ei ole olemas süsteemi ega menetlust, mis kinnitaks, milliseid sisendmaterjale eksporditava toote tootmisel kasutatakse või kas on tehtud imporditollimaksude ülemääraseid makseid algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Eksportijal on õigus saada ekspordieesmärki ületavate ettevõtete kava raames toetust olenemata sellest, kas ta impordib sisendmaterjale või mitte. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt suurendab oma ekspordikäivet, tõendamata sisendmaterjalide importimist. Seega võivad ekspordieesmärke ületavate ettevõtete kava raames toetusi taotleda isegi need eksportijad, kes hangivad kõik oma sisendmaterjalid kodumaalt ega impordi sisendmaterjalina kasutatavaid kaupu.

f)   Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (64) | Tasakaalustatavate subsiidiumide summa arvutati subsiidiumisaajale antud toetusena, mille olemasolu tehti kindlaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil koostööd teinud eksportiva tootja poolt eksporditehingu hetkel tekkepõhiselt kirjendatud sissetulekuna. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma (lugeja) jaotatud kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. |
| --- | --- |

(64)

Tasakaalustatavate subsiidiumide summa arvutati subsiidiumisaajale antud toetusena, mille olemasolu tehti kindlaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil koostööd teinud eksportiva tootja poolt eksporditehingu hetkel tekkepõhiselt kirjendatud sissetulekuna. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma (lugeja) jaotatud kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

| (65) | Ainsale koostööd teinud tootjale selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määr oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,7 %. |
| --- | --- |

(65)

Ainsale koostööd teinud tootjale selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määr oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,7 %.

III.   TASAKAALUSTATAVATE SUBSIIDIUMIDE SUURUS

| (66) | Tuletatakse meelde, et ainsa käesolevas osalises vahepealses läbivaatamises koostööd teinud eksportiva tootja esialgses uurimises kindlaksmääratud subsiidiumimarginaal oli 5,8 %. |
| --- | --- |

(66)

Tuletatakse meelde, et ainsa käesolevas osalises vahepealses läbivaatamises koostööd teinud eksportiva tootja esialgses uurimises kindlaksmääratud subsiidiumimarginaal oli 5,8 %.

| (67) | Käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise käigus tehti kindlaks, et tasakaalustavate subsiidiumide suurus ad valorem on 13,8 %, nagu on märgitud allpool:












  Kava
  Äriühing | Eellubade kava | Imporditollimaksude hüvituskava | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava | Tulumaksuvabastuse kava | Sihtturgude kava | Ekspordieesmärki ületavate ettevõtete kava | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | % | % | % | % | % | % |
| Pearl Engineering Polymers Ltd | 12,8 | 0 | 0,3 | 0 | 0 | 0,7 | 13,8 |

(67)

Käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise käigus tehti kindlaks, et tasakaalustavate subsiidiumide suurus ad valorem on 13,8 %, nagu on märgitud allpool:

Kava

Äriühing

Eellubade kava

Imporditollimaksude hüvituskava

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava

Tulumaksuvabastuse kava

Sihtturgude kava

Ekspordieesmärki ületavate ettevõtete kava

Kokku

%

%

%

%

%

%

%

Pearl Engineering Polymers Ltd

12,8

0

0,3

0

0

0,7

13,8

| (68) | Eeltoodu põhjal järeldatakse, et ainsa koostööd teinud eksportiva tootja subsideerimise tase on tõusnud. |
| --- | --- |

(68)

Eeltoodu põhjal järeldatakse, et ainsa koostööd teinud eksportiva tootja subsideerimise tase on tõusnud.

D.   TASAKAALUSTAVAD MEETMED JA DUMPINGUVASTASED MEETMED

I.   TASAKAALUSTAVAD MEETMED

| (69) | Kooskõlas algmääruse artikli 19 sätetega ja algatamisteate punktis 3 nimetatud käesoleva osalise läbivaatamise põhjustega on kindlaks tehtud, et ainsa koostööd teinud eksportiva tootja subsiidiumimarginaal on tõusnud 5,8 %-lt 13,8 %-ni ja seepärast tuleb selle eksportiva tootja suhtes määrusega (EÜ) nr 193/2007 kehtestatud tasakaalustava tollimaksu määra vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(69)

Kooskõlas algmääruse artikli 19 sätetega ja algatamisteate punktis 3 nimetatud käesoleva osalise läbivaatamise põhjustega on kindlaks tehtud, et ainsa koostööd teinud eksportiva tootja subsiidiumimarginaal on tõusnud 5,8 %-lt 13,8 %-ni ja seepärast tuleb selle eksportiva tootja suhtes määrusega (EÜ) nr 193/2007 kehtestatud tasakaalustava tollimaksu määra vastavalt muuta.

| (70) | Teisel käesoleva osalise vahepealse läbivaatamisega seotud äriühingul Reliance Industries Ltd tuvastati esialgse uurimise käigus kõrgeim subsiidiumimarginaal, kuid kõnealune äriühing ei teinud käesoleva läbivaatamise käigus koostööd. Kuna see äriühing keeldus koostööst, tuli hinnangu andmisel vastavalt algmääruse artiklile 28 tugineda kättesaadavatele andmetele. Sellega seoses ja arvestades ainsa koostööd teinud eksportijaga seotud järeldusi on tõenäoline, et koostööst keeldunud eksportiv tootja saab uurimisalustest subsiidiumikavadest kasu vähemalt samal määral kui koostööd teinud eksportija. Seega tuleb järeldada, et läbivaatamisega seotud, kuid koostööst keeldunud eksportiva tootja subsideerimise määr on samuti tõusnud 13,8 %-ni, ja seepärast tuleb selle eksportiva tootja suhtes määrusega (EÜ) nr 193/2007 kehtestatud tasakaalustava tollimaksu määra vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(70)

Teisel käesoleva osalise vahepealse läbivaatamisega seotud äriühingul Reliance Industries Ltd tuvastati esialgse uurimise käigus kõrgeim subsiidiumimarginaal, kuid kõnealune äriühing ei teinud käesoleva läbivaatamise käigus koostööd. Kuna see äriühing keeldus koostööst, tuli hinnangu andmisel vastavalt algmääruse artiklile 28 tugineda kättesaadavatele andmetele. Sellega seoses ja arvestades ainsa koostööd teinud eksportijaga seotud järeldusi on tõenäoline, et koostööst keeldunud eksportiv tootja saab uurimisalustest subsiidiumikavadest kasu vähemalt samal määral kui koostööd teinud eksportija. Seega tuleb järeldada, et läbivaatamisega seotud, kuid koostööst keeldunud eksportiva tootja subsideerimise määr on samuti tõusnud 13,8 %-ni, ja seepärast tuleb selle eksportiva tootja suhtes määrusega (EÜ) nr 193/2007 kehtestatud tasakaalustava tollimaksu määra vastavalt muuta.

| (71) | Esialgses uurimises koostööd teinud äriühingute puhul, keda algatamisteate lisas uurimisega seotud isikute seas ei nimetatud, ei olnud alust arvata, et nende suhtes kohaldatavate tasakaalustavate ja dumpinguvastaste tollimaksude määrad tuleks ümber arvutada. Sellest tulenevalt ei muudeta individuaalseid tollimaksumääri, mida kohaldatakse kõigi teiste asjaomaste isikute suhtes peale määruse (EÜ) nr 193/2007 artikli 1 lõikes 2 nimetatud äriühingute Pearl Engineering Polymers Ltd ja Reliance Industries Ltd. |
| --- | --- |

(71)

Esialgses uurimises koostööd teinud äriühingute puhul, keda algatamisteate lisas uurimisega seotud isikute seas ei nimetatud, ei olnud alust arvata, et nende suhtes kohaldatavate tasakaalustavate ja dumpinguvastaste tollimaksude määrad tuleks ümber arvutada. Sellest tulenevalt ei muudeta individuaalseid tollimaksumääri, mida kohaldatakse kõigi teiste asjaomaste isikute suhtes peale määruse (EÜ) nr 193/2007 artikli 1 lõikes 2 nimetatud äriühingute Pearl Engineering Polymers Ltd ja Reliance Industries Ltd.

| (72) | Seevastu nende äriühingute puhul, kes ei teinud käesolevas ega esialgses uurimises koostööd, tuleb arvata, et nad saavad uurimisaluste subsiidiumikavade raames vähemalt sama suurt kasu kui ainus koostööd teinud eksportija. Selleks et koostööst keeldumine ei tooks kasu, peetakse asjakohaseks määrata „kõigi teiste äriühingute” subsideerimise määraks esialgses uurimises koostööd teinud äriühingutele kehtestatud kõrgeim määr, s.o 13,8 %. |
| --- | --- |

(72)

Seevastu nende äriühingute puhul, kes ei teinud käesolevas ega esialgses uurimises koostööd, tuleb arvata, et nad saavad uurimisaluste subsiidiumikavade raames vähemalt sama suurt kasu kui ainus koostööd teinud eksportija. Selleks et koostööst keeldumine ei tooks kasu, peetakse asjakohaseks määrata „kõigi teiste äriühingute” subsideerimise määraks esialgses uurimises koostööd teinud äriühingutele kehtestatud kõrgeim määr, s.o 13,8 %.

| (73) | Muudetud tasakaalustava tollimaksu määrad tuleks kehtestada käesoleva läbivaatamise käigus tuvastatud uute subsiidiumimäärade põhjal, sest esialgse subsiidiumidevastase uurimise käigus arvutatud kahjumarginaalid on kõrgemad. |
| --- | --- |

(73)

Muudetud tasakaalustava tollimaksu määrad tuleks kehtestada käesoleva läbivaatamise käigus tuvastatud uute subsiidiumimäärade põhjal, sest esialgse subsiidiumidevastase uurimise käigus arvutatud kahjumarginaalid on kõrgemad.

| (74) | Käesolevas määruses äriühingutele kehtestatud individuaalsed tasakaalustavad tollimaksumäärad kajastavad osalise vahepealse läbivaatamise käigus tuvastatud olukorda. Seega kohaldatakse neid üksnes nende äriühingute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi neid määrasid kohaldada ja nende suhtes kehtib „kõigi teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(74)

Käesolevas määruses äriühingutele kehtestatud individuaalsed tasakaalustavad tollimaksumäärad kajastavad osalise vahepealse läbivaatamise käigus tuvastatud olukorda. Seega kohaldatakse neid üksnes nende äriühingute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi neid määrasid kohaldada ja nende suhtes kehtib „kõigi teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (75) | Selleks et toornaftahinna kõikumisest tingitud polüetüleentereftalaadi hinna kõikumised ei tooks kaasa suuremaid tollimakse, on kehtivad meetmed kehtestatud eritollimaksuna tonni kohta. Need summad tulenevad tasakaalustava tollimaksu määra kohaldamisest CIF-ekspordihindade suhtes, mida kasutati esialgses uurimises kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamisel. Sama meetodit on kasutatud muudetud eritollimaksu kehtestamiseks käesoleva läbivaatamise käigus. |
| --- | --- |

(75)

Selleks et toornaftahinna kõikumisest tingitud polüetüleentereftalaadi hinna kõikumised ei tooks kaasa suuremaid tollimakse, on kehtivad meetmed kehtestatud eritollimaksuna tonni kohta. Need summad tulenevad tasakaalustava tollimaksu määra kohaldamisest CIF-ekspordihindade suhtes, mida kasutati esialgses uurimises kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamisel. Sama meetodit on kasutatud muudetud eritollimaksu kehtestamiseks käesoleva läbivaatamise käigus.

| (76) | Kohaldatavad marginaalid ja tollimaksumäärad tuleks seega arvutada nii, nagu on märgitud allpool esitatud tabelis. | Tasakaalustav tollimaksumäär | Kavandatav tasakaalustav tollimaksumäär
  (eurot/tonn) |
| --- | --- | --- | --- |
| Reliance Industries Ltd | 13,8 % | 69,4 |
| Pearl Engineering Polymers Ltd | 13,8 % | 74,6 |
| Senpet Ltd | 4,43 % | 22,0 |
| Futura Polyesters Ltd | 0 % | 0,0 |
| South Asian Petrochem Ltd | 13,9 % | 106,5 |
| Kõik teised äriühingud | 13,8 % | 69,4 |

(76)

Kohaldatavad marginaalid ja tollimaksumäärad tuleks seega arvutada nii, nagu on märgitud allpool esitatud tabelis.

Tasakaalustav tollimaksumäär

Kavandatav tasakaalustav tollimaksumäär

(eurot/tonn)

Reliance Industries Ltd

13,8 %

69,4

Pearl Engineering Polymers Ltd

13,8 %

74,6

Senpet Ltd

4,43 %

22,0

Futura Polyesters Ltd

0 %

0,0

South Asian Petrochem Ltd

13,9 %

106,5

Kõik teised äriühingud

13,8 %

69,4

| (77) | Taotlused individuaalsete tasakaalustava tollimaksu määrade kohaldamiseks (näiteks pärast äriühingu nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (6) koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutuse või muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust pärast konsulteerimist nõuandekomiteega ja ajakohastatakse nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(77)

Taotlused individuaalsete tasakaalustava tollimaksu määrade kohaldamiseks (näiteks pärast äriühingu nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (6) koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutuse või muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust pärast konsulteerimist nõuandekomiteega ja ajakohastatakse nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

II.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (78) | Tasakaalustava tollimaksu määra muutmine mõjutab India tootjate suhtes määrusega (EÜ) nr 192/2007 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(78)

Tasakaalustava tollimaksu määra muutmine mõjutab India tootjate suhtes määrusega (EÜ) nr 192/2007 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu.

| (79) | Esialgses dumpinguvastases uurimises kohandati dumpinguvastast tollimaksu, et vältida ekspordisubsiidiumidega antava soodustuse mõju topeltarvestamist. Sellega seoses on nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (7) artikli 14 lõikes 1 ja subsiidiumidevastase algmääruse artikli 24 lõikes 1 sätestatud, et ühegi toote kohta ei või korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust ja ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Nii esialgse subsiidiumidevastase uurimise kui ka käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise käigus tehti kindlaks, et teatavad uuritud subsiidiumikavad, mis leiti olevat tasakaalustatavad, olid ekspordisubsiidiumid subsiidiumidevastase algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses. Need subsiidiumid mõjutasid India eksportivate tootjate ekspordihinda, suurendades nii dumpingumarginaali. Teisisõnu olid esialgse dumpinguvastase uurimise käigus kindlaksmääratud lõplikud dumpingumarginaalid osaliselt tingitud ekspordisubsiidiumidest. |
| --- | --- |

(79)

Esialgses dumpinguvastases uurimises kohandati dumpinguvastast tollimaksu, et vältida ekspordisubsiidiumidega antava soodustuse mõju topeltarvestamist. Sellega seoses on nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (7) artikli 14 lõikes 1 ja subsiidiumidevastase algmääruse artikli 24 lõikes 1 sätestatud, et ühegi toote kohta ei või korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust ja ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Nii esialgse subsiidiumidevastase uurimise kui ka käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise käigus tehti kindlaks, et teatavad uuritud subsiidiumikavad, mis leiti olevat tasakaalustatavad, olid ekspordisubsiidiumid subsiidiumidevastase algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses. Need subsiidiumid mõjutasid India eksportivate tootjate ekspordihinda, suurendades nii dumpingumarginaali. Teisisõnu olid esialgse dumpinguvastase uurimise käigus kindlaksmääratud lõplikud dumpingumarginaalid osaliselt tingitud ekspordisubsiidiumidest.

| (80) | Sellest tulenevalt tuleb asjaomaste eksportivate tootjate lõplike dumpinguvastaste tollimaksude määrasid kohandada, et võtta käesolevas osalises vahepealses läbivaatamises arvesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ekspordisubsiidiumist saadud soodustuse muutunud taset, et kajastada tegelikku dumpingumarginaali, mis säilib pärast ekspordisubsiidiumide mõju tasakaalustava kohandatud lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamist. |
| --- | --- |

(80)

Sellest tulenevalt tuleb asjaomaste eksportivate tootjate lõplike dumpinguvastaste tollimaksude määrasid kohandada, et võtta käesolevas osalises vahepealses läbivaatamises arvesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ekspordisubsiidiumist saadud soodustuse muutunud taset, et kajastada tegelikku dumpingumarginaali, mis säilib pärast ekspordisubsiidiumide mõju tasakaalustava kohandatud lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamist.

| (81) | Teisisõnu tuleb varem kehtestatud dumpingumarginaalide kohandamisel arvesse võtta uusi subsiidiumitasemeid. |
| --- | --- |

(81)

Teisisõnu tuleb varem kehtestatud dumpingumarginaalide kohandamisel arvesse võtta uusi subsiidiumitasemeid.

| (82) | Asjaomaste äriühingute suhtes kohaldatavad marginaalid ja tollimaksumäärad tuleks seega arvutada nii, nagu on märgitud allpool esitatud tabelis. | Tasakaalustava tollimaksu määr
  (mis tuleneb ekspordisubsiidiumidest) | Kahju kõrvaldamiseks vajalik tase | Dumpinguvastane tollimaksumäär | Kavandatav dumpinguvastane tollimaks
  (eurot/tonn) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reliance Industries Ltd | 13,8 % | 44,3 % | 30,5 % | 153,6 |
| Pearl Engineering Polymers Ltd | 13,8 % | 33,6 % | 16,2 % | 87,5 |
| Senpet Ltd | 4,43 % | 44,3 % | 39,9 % | 200,9 |
| Futura Polyesters Ltd | 0 % | 44,3 % | 14,7 % | 161,20 |
| South Asian Petrochem Ltd | 13,9 % | 44,3 % | 11,6 % | 88,9 |
| Kõik teised äriühingud | 13,8 % | 44,3 % | 30,5 % | 153,6 |

(82)

Asjaomaste äriühingute suhtes kohaldatavad marginaalid ja tollimaksumäärad tuleks seega arvutada nii, nagu on märgitud allpool esitatud tabelis.

Tasakaalustava tollimaksu määr

(mis tuleneb ekspordisubsiidiumidest)

Kahju kõrvaldamiseks vajalik tase

Dumpinguvastane tollimaksumäär

Kavandatav dumpinguvastane tollimaks

(eurot/tonn)

Reliance Industries Ltd

13,8 %

44,3 %

30,5 %

153,6

Pearl Engineering Polymers Ltd

13,8 %

33,6 %

16,2 %

87,5

Senpet Ltd

4,43 %

44,3 %

39,9 %

200,9

Futura Polyesters Ltd

0 %

44,3 %

14,7 %

161,20

South Asian Petrochem Ltd

13,9 %

44,3 %

11,6 %

88,9

Kõik teised äriühingud

13,8 %

44,3 %

30,5 %

153,6

| (83) | Tasakaalustava tollimaksu ja dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohase kohaldamise tagamiseks ei peaks jääktollimaksu kohaldama mitte üksnes koostööst keeldunud eksportijate suhtes, vaid ka nende äriühingute suhtes, kes läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul ühendusse ei eksportinud. Kui viimatiosutatud äriühingud vastavad algmääruse artikli 20 nõuetele, palutakse neil esitada kõnealuse artikli kohane läbivaatamistaotlus, et nende olukorda individuaalselt uuritaks, |
| --- | --- |

(83)

Tasakaalustava tollimaksu ja dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohase kohaldamise tagamiseks ei peaks jääktollimaksu kohaldama mitte üksnes koostööst keeldunud eksportijate suhtes, vaid ka nende äriühingute suhtes, kes läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul ühendusse ei eksportinud. Kui viimatiosutatud äriühingud vastavad algmääruse artikli 20 nõuetele, palutakse neil esitada kõnealuse artikli kohane läbivaatamistaotlus, et nende olukorda individuaalselt uuritaks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 193/2007 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui artiklis 2 ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse järgmiste äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmist lõplikku tasakaalustavat tollimaksu:

| Riik | Äriühing | Tasakaalustav tollimaks
  (eurot/tonn) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Reliance Industries Ltd | 69,4 | A181 |
| India | Pearl Engineering Polymers Ltd | 74,6 | A182 |
| India | Senpet Ltd | 22,0 | A183 |
| India | Futura Polyesters Ltd | 0,0 | A184 |
| India | South Asian Petrochem Ltd | 106,5 | A585 |
| India | Kõik teised äriühingud | 69,4 | A999”. |

Riik

Äriühing

Tasakaalustav tollimaks

(eurot/tonn)

TARICi lisakood

India

Reliance Industries Ltd

69,4

A181

India

Pearl Engineering Polymers Ltd

74,6

A182

India

Senpet Ltd

22,0

A183

India

Futura Polyesters Ltd

0,0

A184

India

South Asian Petrochem Ltd

106,5

A585

India

Kõik teised äriühingud

69,4

A999”.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 192/2007 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui artiklis 2 ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse järgmiste äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmist dumpinguvastast tollimaksu:

| Riik | Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks
  (eurot/tonn) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Reliance Industries Ltd | 153,6 | A181 |
| India | Pearl Engineering Polymers Ltd | 87,5 | A182 |
| India | Senpet Ltd | 200,9 | A183 |
| India | Futura Polyesters Ltd | 161,2 | A184 |
| India | South Asian Petrochem Ltd | 88,9 | A585 |
| India | Kõik teised äriühingud | 153,6 | A999 |
| Indoneesia | P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia | 187,7 | A191 |
| Indoneesia | P.T. Indorama Synthetics Tbk | 92,1 | A192 |
| Indoneesia | P.T. Polypet Karyapersada | 178,9 | A193 |
| Indoneesia | Kõik teised äriühingud | 187,7 | A999 |
| Malaisia | Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd. | 36,0 | A186 |
| Malaisia | MpI Polyester Industries Sdn. Bhd. | 160,1 | A185 |
| Malaisia | Kõik teised äriühingud | 160,1 | A999 |
| Lõuna-Korea | SK Chemicals Group: | | A196 |
| SK Chemicals Co. Ltd | 0 | A196 |
| Huvis Corp | 0 | |
| Lõuna-Korea | KP Chemical Group: | | A195 |
| Honam Petrochemicals Corp. | 0 | A195 |
| KP Chemical Corp. | 0 | |
| Lõuna-Korea | Kõik teised äriühingud | 148,3 | A999 |
| Taiwan | Far Eastern Textile Ltd | 36,3 | A808 |
| Taiwan | Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 67,0 | A809 |
| Taiwan | Kõik teised äriühingud | 143,4 | A999 |
| Tai | Thai Shingkong Industry Corp. Ltd | 83,2 | A190 |
| Tai | Indo Pet (Thailand) Ltd | 83,2 | A468 |
| Tai | Kõik teised äriühingud | 83,2 | A999”. |

Riik

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

(eurot/tonn)

TARICi lisakood

India

Reliance Industries Ltd

153,6

A181

India

Pearl Engineering Polymers Ltd

87,5

A182

India

Senpet Ltd

200,9

A183

India

Futura Polyesters Ltd

161,2

A184

India

South Asian Petrochem Ltd

88,9

A585

India

Kõik teised äriühingud

153,6

A999

Indoneesia

P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia

187,7

A191

Indoneesia

P.T. Indorama Synthetics Tbk

92,1

A192

Indoneesia

P.T. Polypet Karyapersada

178,9

A193

Indoneesia

Kõik teised äriühingud

187,7

A999

Malaisia

Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd.

36,0

A186

Malaisia

MpI Polyester Industries Sdn. Bhd.

160,1

A185

Malaisia

Kõik teised äriühingud

160,1

A999

Lõuna-Korea

SK Chemicals Group:

A196

SK Chemicals Co. Ltd

0

A196

Huvis Corp

0

Lõuna-Korea

KP Chemical Group:

A195

Honam Petrochemicals Corp.

0

A195

KP Chemical Corp.

0

Lõuna-Korea

Kõik teised äriühingud

148,3

A999

Taiwan

Far Eastern Textile Ltd

36,3

A808

Taiwan

Shinkong Synthetic Fibers Corp.

67,0

A809

Taiwan

Kõik teised äriühingud

143,4

A999

Tai

Thai Shingkong Industry Corp. Ltd

83,2

A190

Tai

Indo Pet (Thailand) Ltd

83,2

A468

Tai

Kõik teised äriühingud

83,2

A999”.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. detsember 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

R. BACHELOT-NARQUIN

---

(1)  EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1.

1

(2)  EÜT L 301, 30.11.2000, lk 1.

2

(3)  ELT L 59, 27.2.2007, lk 34.

3

(4)  ELT L 59, 27.2.2007, lk 1.

4

(5)  ELT C 227, 27.9.2007, lk 16.

5

(6)  European Commission, Directorate General for Trade, Directorate H, N-105, B-1049 Brussels.

6

(7)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

7

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1287/2008,

18. detsember 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 19. detsembril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | CR | 110,3 |
| MA | 82,5 |
| TR | 72,9 |
| ZZ | 88,6 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 66,0 |
| TR | 124,5 |
| ZZ | 119,2 |
| 0709 90 70 | MA | 111,8 |
| TR | 82,6 |
| ZZ | 97,2 |
| 0805 10 20 | AR | 17,0 |
| BR | 44,6 |
| CL | 52,1 |
| EG | 51,1 |
| MA | 76,3 |
| TR | 68,4 |
| UY | 30,6 |
| ZA | 42,4 |
| ZW | 25,4 |
| ZZ | 45,3 |
| 0805 20 10 | MA | 76,3 |
| TR | 64,0 |
| ZZ | 70,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 50,3 |
| IL | 74,7 |
| TR | 52,1 |
| ZZ | 59,0 |
| 0805 50 10 | MA | 64,0 |
| TR | 57,5 |
| ZZ | 60,8 |
| 0808 10 80 | CA | 82,7 |
| CN | 83,1 |
| MK | 37,6 |
| US | 101,1 |
| ZA | 118,0 |
| ZZ | 84,5 |
| 0808 20 50 | CN | 82,8 |
| TR | 42,4 |
| US | 117,7 |
| ZZ | 81,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

CR

110,3

MA

82,5

TR

72,9

ZZ

88,6

0707 00 05

JO

167,2

MA

66,0

TR

124,5

ZZ

119,2

0709 90 70

MA

111,8

TR

82,6

ZZ

97,2

0805 10 20

AR

17,0

BR

44,6

CL

52,1

EG

51,1

MA

76,3

TR

68,4

UY

30,6

ZA

42,4

ZW

25,4

ZZ

45,3

0805 20 10

MA

76,3

TR

64,0

ZZ

70,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

50,3

IL

74,7

TR

52,1

ZZ

59,0

0805 50 10

MA

64,0

TR

57,5

ZZ

60,8

0808 10 80

CA

82,7

CN

83,1

MK

37,6

US

101,1

ZA

118,0

ZZ

84,5

0808 20 50

CN

82,8

TR

42,4

US

117,7

ZZ

81,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1288/2008,

18. detsember 2008,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2008/2009. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2008/2009. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 945/2008. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1212/2008. (4) |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2008/2009. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 945/2008. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1212/2008. (4)

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2008/2009. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 19. detsembril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 258, 26.9.2008, lk 56.

3

(4)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 7.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 19. detsember 2008

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 21,68 | 5,46 |
| 1701 11 90 (1) | 21,68 | 10,77 |
| 1701 12 10 (1) | 21,68 | 5,27 |
| 1701 12 90 (1) | 21,68 | 10,26 |
| 1701 91 00 (2) | 23,03 | 14,29 |
| 1701 99 10 (2) | 23,03 | 9,20 |
| 1701 99 90 (2) | 23,03 | 9,20 |
| 1702 90 95 (3) | 0,23 | 0,41 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

21,68

5,46

1701 11 90 (1)

21,68

10,77

1701 12 10 (1)

21,68

5,27

1701 12 90 (1)

21,68

10,26

1701 91 00 (2)

23,03

14,29

1701 99 10 (2)

23,03

9,20

1701 99 90 (2)

23,03

9,20

1702 90 95 (3)

0,23

0,41

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1289/2008,

12. detsember 2008,

millega muudetakse määruse (EÜ) nr 809/2004 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ) prospekte ja reklaami käsitlevaid sätteid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti ja direktiivi 2001/34/EÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta) (2) nõutakse, et äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse mõne liikmesriigi õigust ja kelle väärtpaberitega on lubatud kaubelda mis tahes liikmesriigi reguleeritud turul, peavad koostama 1. jaanuaril 2005 või pärast seda algavate majandusaastate kohta oma konsolideeritud aastaaruande kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, millele praegu üldiselt viidatakse kui rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele, mis on vastu võetud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1606/2002 (edaspidi „vastuvõetud IFRS”). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta) (2) nõutakse, et äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse mõne liikmesriigi õigust ja kelle väärtpaberitega on lubatud kaubelda mis tahes liikmesriigi reguleeritud turul, peavad koostama 1. jaanuaril 2005 või pärast seda algavate majandusaastate kohta oma konsolideeritud aastaaruande kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, millele praegu üldiselt viidatakse kui rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele, mis on vastu võetud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1606/2002 (edaspidi „vastuvõetud IFRS”).

| (2) | Komisjoni 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 809/2004 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ, mis puudutab prospektides sisalduvat informatsiooni nagu ka selliste prospektide formaati, andmete esitamist viidetena ja selliste prospektide avaldamist ning reklaamide levitamist) (3) nõutakse, et kolmandate riikide emitendid koostaksid eelnevate perioodide finantsteabe, mis esitatakse prospektides, mis antakse välja väärtpaberite pakkumiseks üldsusele või väärtpaberite reguleeritud turul kauplemisele lubamiseks, kooskõlas vastuvõetud IFRSiga või kolmanda riigi samaväärsete raamatupidamisstandarditega. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 809/2004 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ, mis puudutab prospektides sisalduvat informatsiooni nagu ka selliste prospektide formaati, andmete esitamist viidetena ja selliste prospektide avaldamist ning reklaamide levitamist) (3) nõutakse, et kolmandate riikide emitendid koostaksid eelnevate perioodide finantsteabe, mis esitatakse prospektides, mis antakse välja väärtpaberite pakkumiseks üldsusele või väärtpaberite reguleeritud turul kauplemisele lubamiseks, kooskõlas vastuvõetud IFRSiga või kolmanda riigi samaväärsete raamatupidamisstandarditega.

| (3) | Et hinnata kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsust vastuvõetud IFRSiga, on komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1569/2007, millega kehtestatakse kolmandate riikide väärtpaberiemitentide kohaldatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ alusel, (4) sätestatud samaväärsuse määratlus ja kehtestatud kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism. Määrusega (EÜ) nr 1569/2007 nõutakse samuti, et komisjoni otsusega lubatakse ühenduse emitentidel kasutada määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud IFRSi asjaomastes kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(3)

Et hinnata kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsust vastuvõetud IFRSiga, on komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1569/2007, millega kehtestatakse kolmandate riikide väärtpaberiemitentide kohaldatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ alusel, (4) sätestatud samaväärsuse määratlus ja kehtestatud kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism. Määrusega (EÜ) nr 1569/2007 nõutakse samuti, et komisjoni otsusega lubatakse ühenduse emitentidel kasutada määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud IFRSi asjaomastes kolmandates riikides.

| (4) | Majandusaasta aruanne, mis on koostatud kooskõlas Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) välja antud IFRSiga, annab kõnealuse aruande kasutajale piisavalt teavet, et võimaldada tal anda põhjendatud hinnang emitendi vara ja kohustuste, finantsseisundi, kasumi ja kahjumi ning väljavaadete kohta. Seetõttu on asjakohane lubada kolmanda riigi emitentidel ühenduses kasutada IASB välja antud IFRSi. |
| --- | --- |

(4)

Majandusaasta aruanne, mis on koostatud kooskõlas Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) välja antud IFRSiga, annab kõnealuse aruande kasutajale piisavalt teavet, et võimaldada tal anda põhjendatud hinnang emitendi vara ja kohustuste, finantsseisundi, kasumi ja kahjumi ning väljavaadete kohta. Seetõttu on asjakohane lubada kolmanda riigi emitentidel ühenduses kasutada IASB välja antud IFRSi.

| (5) | Detsembris 2007 konsulteeris komisjon Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteega Ameerika Ühendriikide, Hiina ja Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsuse tehnilise hindamise küsimuses. Märtsis 2008 laiendas komisjon kõnealuste konsultatsioonide ulatust ka Lõuna-Korea, Kanada ja India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele. |
| --- | --- |

(5)

Detsembris 2007 konsulteeris komisjon Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteega Ameerika Ühendriikide, Hiina ja Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsuse tehnilise hindamise küsimuses. Märtsis 2008 laiendas komisjon kõnealuste konsultatsioonide ulatust ka Lõuna-Korea, Kanada ja India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele.

| (6) | Vastavalt märtsis ja mais 2008 ning oktoobris 2008 antud nõuandes soovitas Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee lugeda Ameerika Ühendriikide ja Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid IFRSiga samaväärseks ja lubada neid ühenduses kasutada. Samuti soovitas Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee kiita Hiina, Kanada, Lõuna-Korea ja India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega kooskõlas olevad raamatupidamisaruanded ühenduses heaks ajutiselt, mitte kauem kui 31. detsembrini 2011. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt märtsis ja mais 2008 ning oktoobris 2008 antud nõuandes soovitas Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee lugeda Ameerika Ühendriikide ja Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid IFRSiga samaväärseks ja lubada neid ühenduses kasutada. Samuti soovitas Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee kiita Hiina, Kanada, Lõuna-Korea ja India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega kooskõlas olevad raamatupidamisaruanded ühenduses heaks ajutiselt, mitte kauem kui 31. detsembrini 2011.

| (7) | 2006. aastal sõlmisid Ameerika Ühendriikide raamatupidamisstandardite nõukogu ja IASB vastastikuse mõistmise memorandumi, milles kinnitati ühist eesmärki lähendada Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid ja IFRSi ning visandati töökava selle eesmärgi saavutamiseks. Tänu kõnealusele töökavale on kaotatud mitu suurt erinevust Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete ja IFRSi vahel. Samuti kaotati pärast komisjoni ja USA Väärtpaberi- ja Valuutakomisjoni vahelisi läbirääkimisi vastavusse viimise nõue ühenduse emitentide suhtes, kes koostavad oma raamatupidamisaruanded kooskõlas IASB välja antud IFRSiga. Seepärast on asjakohane lugeda Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted samaväärseks vastuvõetud IFRSiga alates 1. jaanuarist 2009. |
| --- | --- |

(7)

2006. aastal sõlmisid Ameerika Ühendriikide raamatupidamisstandardite nõukogu ja IASB vastastikuse mõistmise memorandumi, milles kinnitati ühist eesmärki lähendada Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid ja IFRSi ning visandati töökava selle eesmärgi saavutamiseks. Tänu kõnealusele töökavale on kaotatud mitu suurt erinevust Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete ja IFRSi vahel. Samuti kaotati pärast komisjoni ja USA Väärtpaberi- ja Valuutakomisjoni vahelisi läbirääkimisi vastavusse viimise nõue ühenduse emitentide suhtes, kes koostavad oma raamatupidamisaruanded kooskõlas IASB välja antud IFRSiga. Seepärast on asjakohane lugeda Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted samaväärseks vastuvõetud IFRSiga alates 1. jaanuarist 2009.

| (8) | Augustis 2007 tegid Jaapani raamatupidamisstandardite nõukogu ja IASB teatavaks oma kokkuleppe kiirendada standardite lähendamist, kõrvaldades Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete ja IFRSi vahelised suurimad erinevused 2008. aastaks ning kõik erinevused enne 2011. aasta lõppu. Jaapani ametiasutused on kaotanud vastavusse viimise nõude ühenduse emitentide suhtes, kes koostavad oma raamatupidamisaruanded kooskõlas IFRSiga. Seega on asjakohane lugeda Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted samaväärseks vastuvõetud IFRSiga alates 1. jaanuarist 2009. |
| --- | --- |

(8)

Augustis 2007 tegid Jaapani raamatupidamisstandardite nõukogu ja IASB teatavaks oma kokkuleppe kiirendada standardite lähendamist, kõrvaldades Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete ja IFRSi vahelised suurimad erinevused 2008. aastaks ning kõik erinevused enne 2011. aasta lõppu. Jaapani ametiasutused on kaotanud vastavusse viimise nõude ühenduse emitentide suhtes, kes koostavad oma raamatupidamisaruanded kooskõlas IFRSiga. Seega on asjakohane lugeda Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted samaväärseks vastuvõetud IFRSiga alates 1. jaanuarist 2009.

| (9) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1569/2007 artiklile 4 võidakse kolmandate riikide emitentidel lubada kasutada muude kolmandate riikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid, kui need lähendavad oma standardeid IFRSile või on võtnud kohustuse võtta kasutusele IFRS või on enne 31. detsembrit 2008 saavutanud ühendusega vastastikuse tunnustamise kokkuleppe üleminekuperioodi kohta, mis ei kesta kauem kui 31. detsembrini 2011. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1569/2007 artiklile 4 võidakse kolmandate riikide emitentidel lubada kasutada muude kolmandate riikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid, kui need lähendavad oma standardeid IFRSile või on võtnud kohustuse võtta kasutusele IFRS või on enne 31. detsembrit 2008 saavutanud ühendusega vastastikuse tunnustamise kokkuleppe üleminekuperioodi kohta, mis ei kesta kauem kui 31. detsembrini 2011.

| (10) | Hiina ettevõtjate raamatupidamisstandardid on põhimõtteliselt lähendatud IFRSile ja hõlmavad peaaegu kogu praegust IFRSi. Ettevõtjate raamatupidamisstandardeid kohaldatakse aga alles alates 2007. aastast ja seetõttu on selle nõuetekohase kohaldamise kohta vaja täiendavaid tõendeid. |
| --- | --- |

(10)

Hiina ettevõtjate raamatupidamisstandardid on põhimõtteliselt lähendatud IFRSile ja hõlmavad peaaegu kogu praegust IFRSi. Ettevõtjate raamatupidamisstandardeid kohaldatakse aga alles alates 2007. aastast ja seetõttu on selle nõuetekohase kohaldamise kohta vaja täiendavaid tõendeid.

| (11) | Kanada raamatupidamisstandardite nõukogu võttis jaanuaris 2006 avalikult kohustuse võtta IFRS vastu 31. detsembriks 2011 ning rakendab tõhusaid meetmeid, et tagada nimetatud kuupäevaks õigeaegne ja täielik üleminek IFRSile. |
| --- | --- |

(11)

Kanada raamatupidamisstandardite nõukogu võttis jaanuaris 2006 avalikult kohustuse võtta IFRS vastu 31. detsembriks 2011 ning rakendab tõhusaid meetmeid, et tagada nimetatud kuupäevaks õigeaegne ja täielik üleminek IFRSile.

| (12) | Korea finantsjärelevalve komisjon ja Korea raamatupidamisinstituut võtsid märtsis 2007 avalikult kohustuse võtta IFRS vastu 31. detsembriks 2011 ning rakendavad tõhusaid meetmeid, et tagada nimetatud kuupäevaks õigeaegne ja täielik üleminek IFRSile. |
| --- | --- |

(12)

Korea finantsjärelevalve komisjon ja Korea raamatupidamisinstituut võtsid märtsis 2007 avalikult kohustuse võtta IFRS vastu 31. detsembriks 2011 ning rakendavad tõhusaid meetmeid, et tagada nimetatud kuupäevaks õigeaegne ja täielik üleminek IFRSile.

| (13) | India valitsus ja India raamatupidajate kogu (The Institute of Chartered Accountants of India) võtsid 2007. aasta juulis avalikult kohustuse võtta IFRS vastu 31. detsembriks 2011 ning rakendavad tõhusaid meetmeid, et tagada nimetatud kuupäevaks õigeaegne ja täielik üleminek IFRSile. |
| --- | --- |

(13)

India valitsus ja India raamatupidajate kogu (The Institute of Chartered Accountants of India) võtsid 2007. aasta juulis avalikult kohustuse võtta IFRS vastu 31. detsembriks 2011 ning rakendavad tõhusaid meetmeid, et tagada nimetatud kuupäevaks õigeaegne ja täielik üleminek IFRSile.

| (14) | Kuigi lõplikku otsust IFRSile lähendatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kohta ei tohiks teha enne, kui on hinnatud seda, kuidas ettevõtjad ja audiitorid kõnealuseid standardeid kohaldavad, tuleb toetada nii nende riikide jõupingutusi, kes on võtnud kohustuse lähendada oma raamatupidamisstandardid IFRSile, kui ka nende riikide omi, kes on kohustunud IFRSi vastu võtma. Seetõttu on asjakohane lubada kolmandate riikide emitentidel koostada ühenduses oma majandusaasta aruanded ja poolaasta vahearuanded kooskõlas Hiina, Kanada, Lõuna-Korea või India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega mitte pikema kui kolmeaastase üleminekuperioodi jooksul. Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 809/2004 vastavalt muuta, et kajastada muudatusi seoses Ameerika Ühendriikide, Jaapani, Hiina, Kanada, Lõuna-Korea ja India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kasutamisega kolmandate riikide emitentide eelnevate perioodide finantsteabe ettevalmistamisel, ja jätta välja kõnealuse määruse aegunud sätted. |
| --- | --- |

(14)

Kuigi lõplikku otsust IFRSile lähendatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kohta ei tohiks teha enne, kui on hinnatud seda, kuidas ettevõtjad ja audiitorid kõnealuseid standardeid kohaldavad, tuleb toetada nii nende riikide jõupingutusi, kes on võtnud kohustuse lähendada oma raamatupidamisstandardid IFRSile, kui ka nende riikide omi, kes on kohustunud IFRSi vastu võtma. Seetõttu on asjakohane lubada kolmandate riikide emitentidel koostada ühenduses oma majandusaasta aruanded ja poolaasta vahearuanded kooskõlas Hiina, Kanada, Lõuna-Korea või India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega mitte pikema kui kolmeaastase üleminekuperioodi jooksul. Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 809/2004 vastavalt muuta, et kajastada muudatusi seoses Ameerika Ühendriikide, Jaapani, Hiina, Kanada, Lõuna-Korea ja India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kasutamisega kolmandate riikide emitentide eelnevate perioodide finantsteabe ettevalmistamisel, ja jätta välja kõnealuse määruse aegunud sätted.

| (15) | Komisjon peaks Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee tehnilist abi kasutades jätkama kõnealuste kolmandate riikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete arengu jälgimist vastuvõetud IFRSiga võrreldes. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon peaks Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee tehnilist abi kasutades jätkama kõnealuste kolmandate riikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete arengu jälgimist vastuvõetud IFRSiga võrreldes.

| (16) | Riike tuleks julgustada IFRSi vastu võtma. EL võib võtta vastu otsuse, et riiklikke standardeid, mida on käsitatud samaväärsetena, ei tohi enam kasutada direktiivi 2004/109/EÜ või määruse (EÜ) nr 809/2004 (millega rakendatakse direktiivi 2003/71/EÜ) kohaselt nõutud teabe koostamisel, kui kõnealused vastavad riigid on IFRSid vastu võtnud ainsate raamatupidamisstandarditena. |
| --- | --- |

(16)

Riike tuleks julgustada IFRSi vastu võtma. EL võib võtta vastu otsuse, et riiklikke standardeid, mida on käsitatud samaväärsetena, ei tohi enam kasutada direktiivi 2004/109/EÜ või määruse (EÜ) nr 809/2004 (millega rakendatakse direktiivi 2003/71/EÜ) kohaselt nõutud teabe koostamisel, kui kõnealused vastavad riigid on IFRSid vastu võtnud ainsate raamatupidamisstandarditena.

| (17) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 809/2004 artiklit 35 muudetakse järgmiselt:

| 1) | lõiked 5 ja 5a asendatakse järgmisega:
  „5.   Alates 1. jaanuarist 2009 esitavad kolmandate riikide emitendid oma eelnevate perioodide finantsteabe kooskõlas ühega järgmistest raamatupidamisstandarditest:






  a) | määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid; |
| --- | --- | --- |

1)

lõiked 5 ja 5a asendatakse järgmisega:

„5.   Alates 1. jaanuarist 2009 esitavad kolmandate riikide emitendid oma eelnevate perioodide finantsteabe kooskõlas ühega järgmistest raamatupidamisstandarditest:

a)

määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid;

| b) | rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid, tingimusel et eelnevate perioodide finantsteavet sisaldava auditeeritud raamatupidamisaruande lisades on antud selgesõnaline ja reservatsioonideta kinnitus selle kohta, et aruanne on kooskõlas rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega IAS 1 („Finantsaruannete esitamine”) kohaselt; |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid, tingimusel et eelnevate perioodide finantsteavet sisaldava auditeeritud raamatupidamisaruande lisades on antud selgesõnaline ja reservatsioonideta kinnitus selle kohta, et aruanne on kooskõlas rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega IAS 1 („Finantsaruannete esitamine”) kohaselt;

| c) | Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted; |
| --- | --- |

c)

Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted;

| d) | Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted. |
| --- | --- |

d)

Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted.

5a.   Kolmandate riikide emitentide suhtes ei kohaldata I lisa punktis 20.1, IV lisa punktis 13.1, VII lisa punktis 8.2, X lisa punktis 20.1 või XI lisa punktis 11.1 sätestatud nõuet korrigeerida eelnevate perioodide finantsteavet, mis sisaldub prospektis 1. jaanuaril 2012 või pärast seda algavatele majandusaastatele eelnevate majandusaastate kohta, või VII lisa punktis 8.2a, IX lisa punktis 11.1 või X lisa punktis 20.1a sätestatud nõuet kirjeldada erinevusi määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite ja 1. jaanuaril 2012 või pärast seda algavatele majandusaastatele eelnevaid majandusaastaid käsitleva teabe koostamisel kasutatud raamatupidamispõhimõtete vahel, tingimusel et eelnevate perioodide finantsteave on koostatud kooskõlas Hiina Rahvavabariigi, Kanada, Korea Vabariigi või India Vabariigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega.”;

| 2) | lõiked 5b–5e jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

lõiked 5b–5e jäetakse välja.

Artikkel 2

Komisjon jälgib ka edaspidi Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee tehnilise abiga kolmandate riikide tegevust üleminekul rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele ja jätkab aktiivset dialoogi asutustega lähendamisprotsessi ajal. Komisjon esitab 2009. aastal Euroopa Parlamendile ning Euroopa väärtpaberikomiteele aruande kõnealustes küsimustes tehtud edusammude kohta. Komisjon teatab viivitamata nõukogule ja Euroopa Parlamendile juhtudest, mil ELi emitentidelt tulevikus nõutakse, et nende raamatupidamisaruanded tuleb viia vastavusse asjaomase välisriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate riiklike üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega.

Artikkel 3

Kolmandate riikide poolt avalikult teatavaks tehtud kuupäevi seoses üleminekuga rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele käsitatakse võrdluskuupäevadena samaväärsuse tunnustamine kaotamisel kõnealuste kolmandate riikide suhtes.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 64.

1

(2)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

2

(3)  ELT L 149, 30.4.2004, lk 1.

3

(4)  ELT L 340, 22.12.2007, lk 66.

4

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1290/2008,

18. detsember 2008,

mis käsitleb Lactobacillus rhamnosus’e (CNCM-I-3698) ja Lactobacillus farciminis’e (CNCM-I-3699) preparaadi (Sorbiflore) lubamist söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus lisas nimetatud preparaadi lubamiseks. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus lisas nimetatud preparaadi lubamiseks. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (3) | Taotlus käsitleb Lactobacillus rhamnosus’e (CNCM-I-3698) ja Lactobacillus farciminis’e (CNCM-I-3699) preparaadi (Sorbiflore) lubamist põrsaste söödalisandina, mis liigitatakse kategooriasse „zootehnilised lisandid”. |
| --- | --- |

(3)

Taotlus käsitleb Lactobacillus rhamnosus’e (CNCM-I-3698) ja Lactobacillus farciminis’e (CNCM-I-3699) preparaadi (Sorbiflore) lubamist põrsaste söödalisandina, mis liigitatakse kategooriasse „zootehnilised lisandid”.

| (4) | Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) 15. juuli 2008. aasta arvamuse (2) kohaselt ei mõju Lactobacillus rhamnosus’e (CNCM-I-3698) ja Lactobacillus farciminis’e (CNCM-I-3699) preparaat (Sorbiflore) tootja esitatud andmete põhjal kahjulikult loomade või inimeste tervisele ega keskkonnale ning preparaat aitab tõhusalt kaalu suurendada. Toiduohutusamet leidis veel, et kõnealune preparaat võib osutuda hingamisteid ärritavaks aineks. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse tugilabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) 15. juuli 2008. aasta arvamuse (2) kohaselt ei mõju Lactobacillus rhamnosus’e (CNCM-I-3698) ja Lactobacillus farciminis’e (CNCM-I-3699) preparaat (Sorbiflore) tootja esitatud andmete põhjal kahjulikult loomade või inimeste tervisele ega keskkonnale ning preparaat aitab tõhusalt kaalu suurendada. Toiduohutusamet leidis veel, et kõnealune preparaat võib osutuda hingamisteid ärritavaks aineks. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse tugilabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas.

| (5) | Kõnealuse preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid” ja funktsionaalrühma „muud zootehnilised lisandid”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Scientific Opinion of the Panel on Additives and Products or Substances used in Animal Feed (FEEDAP) on a request from the European Commission on safety and efficacy of Panaferd-AX (red carotenoid-rich bacterium Paracoccus carotinifaciens) as feed additive for salmon and trout. The EFSA Journal (2008) 771, 1–13.

2

---

LISA

| Lisandi identifitseerimisnumber | Loa omanik | Lisand
  (kaubanduslik nimetus) | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: muud zootehnilised lisandid (aitavad kaalu suurendada) |
| „4d2 | Sorbial SAS | Lactobacillus rhamnosus CNCM-I-3698 ja Lactobacillus farciminis CNCM-I-3699 (Sorbiflore) | Söödalisandi koostis:

  Lactobacillus rhamnosus’e CNCM-I-3698 ja Lactobacillus farciminis’ e CNCM-I-3699 preparaat miinimumkontsentratsiooniga 1 × 108 FU/g (1)

  (suhe 1:1)
  Toimeaine kirjeldus:

  Lactobacillus rhamnosus’e CNCM-I-3698 ja Lactobacillus farciminis’ e CNCM-I-3699 mikroobne biomass ja piima fermentatsiooni keskkond
  Analüüsimeetod: (2)

  DEFT-meetod (direct epifluorescent filtration technique), mille puhul kasutatakse asjakohast värvainet, et märkida ainevahetuslikult aktiivsed rakud fluorestseerivate ühikutena (FU) | Põrsad | — | 5 × 108 | 9 × 108 | 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |

Lisandi identifitseerimisnumber

Loa omanik

Lisand

(kaubanduslik nimetus)

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

FU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: muud zootehnilised lisandid (aitavad kaalu suurendada)

„4d2

Sorbial SAS

Lactobacillus rhamnosus CNCM-I-3698 ja Lactobacillus farciminis CNCM-I-3699 (Sorbiflore)

Söödalisandi koostis:

Lactobacillus rhamnosus’e CNCM-I-3698 ja Lactobacillus farciminis’ e CNCM-I-3699 preparaat miinimumkontsentratsiooniga 1 × 108 FU/g (1)

(suhe 1:1)

Toimeaine kirjeldus:

Lactobacillus rhamnosus’e CNCM-I-3698 ja Lactobacillus farciminis’ e CNCM-I-3699 mikroobne biomass ja piima fermentatsiooni keskkond

Analüüsimeetod: (2)

DEFT-meetod (direct epifluorescent filtration technique), mille puhul kasutatakse asjakohast värvainet, et märkida ainevahetuslikult aktiivsed rakud fluorestseerivate ühikutena (FU)

Põrsad

—

5 × 108

9 × 108

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Soovituslik kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 5 g. |
| --- | --- |

2.

Soovituslik kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 5 g.

| 3. | Kasutajate ohutuseks: käsitlemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid. |
| --- | --- |

3.

Kasutajate ohutuseks: käsitlemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

8.1.2019

---

(1)  FU: fluorestseeriv ühik.

1

(2)  Analüüsimeetodite üksikasjad on esitatud ühenduse tugilabori veebilehel www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives”

2

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1291/2008,

18. detsember 2008

milles käsitletakse teatavate kolmandate riikide salmonella kontrolli programmide heakskiitmist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2160/2003 ning loetletakse teatavate kolmandate riikide linnugripi seire programmid ning millega muudetakse määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 1990. aasta direktiivi 90/539/EMÜ kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta, (1) eriti selle artikli 21 lõiget 1, artikli 22 lõiget 3, artiklit 23, artikli 24 lõiget 2 ning artikleid 26 ja 27a,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (2) eriti selle artikli 8 lõiget 4 ning artikli 9 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2160/2003 salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta, (3) eriti selle artikli 10 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 8. augusti 2008. aasta määruses (EÜ) nr 798/2008, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu, millest võib importida ühendusse ja vedada läbi ühenduse kodulinde ja linnukasvatussaadusi, ning veterinaarsertifikaatide nõuded, (4) nähakse ette, et määruses nimetatud kaupa võib ühendusse importida ja läbi ühenduse vedada üksnes nimetatud määruse I lisa 1. osas esitatud tabelis loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest ja piirkondadest. Samuti kehtestatakse määruses asjaomase kauba veterinaarsertifikaatide nõuded ning nimetatud lisa 2. osas esitatakse kaubaga kaasas olevate veterinaarsertifikaatide näidised. Määrust (EÜ) nr 798/2008 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 8. augusti 2008. aasta määruses (EÜ) nr 798/2008, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu, millest võib importida ühendusse ja vedada läbi ühenduse kodulinde ja linnukasvatussaadusi, ning veterinaarsertifikaatide nõuded, (4) nähakse ette, et määruses nimetatud kaupa võib ühendusse importida ja läbi ühenduse vedada üksnes nimetatud määruse I lisa 1. osas esitatud tabelis loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest ja piirkondadest. Samuti kehtestatakse määruses asjaomase kauba veterinaarsertifikaatide nõuded ning nimetatud lisa 2. osas esitatakse kaubaga kaasas olevate veterinaarsertifikaatide näidised. Määrust (EÜ) nr 798/2008 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 798/2008 artiklis 10 sätestatakse, et juhul, kui sertifikaadis nõutakse linnugripi seire programmi, imporditakse ühendusse kaupu vaid sellistest kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest ja piirkondadest, kus sellist programmi on kohaldatud vähemalt kuue kuu jooksul ning see programm vastab nimetatud artiklis osutatud nõuetele ja on loetletud kõnealuse määruse I lisa 1. osas esitatud tabeli 7. veerus. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 798/2008 artiklis 10 sätestatakse, et juhul, kui sertifikaadis nõutakse linnugripi seire programmi, imporditakse ühendusse kaupu vaid sellistest kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest ja piirkondadest, kus sellist programmi on kohaldatud vähemalt kuue kuu jooksul ning see programm vastab nimetatud artiklis osutatud nõuetele ja on loetletud kõnealuse määruse I lisa 1. osas esitatud tabeli 7. veerus.

| (3) | Ameerika Ühendriigid, Brasiilia, Horvaatia, Kanada, Lõuna-Aafrika Vabariik, Šveits ja Tšiili on esitanud oma linnugripi seire programmid komisjonile hindamiseks. Komisjon on neid programme kontrollinud ning need vastavad määruse (EÜ) nr 798/2008 artiklis 10 osutatud nõuetele. Sellest tulenevalt tuleb need programmid loetleda nimetatud määruse I lisa 1. osas esitatud tabeli 7. veerus. |
| --- | --- |

(3)

Ameerika Ühendriigid, Brasiilia, Horvaatia, Kanada, Lõuna-Aafrika Vabariik, Šveits ja Tšiili on esitanud oma linnugripi seire programmid komisjonile hindamiseks. Komisjon on neid programme kontrollinud ning need vastavad määruse (EÜ) nr 798/2008 artiklis 10 osutatud nõuetele. Sellest tulenevalt tuleb need programmid loetleda nimetatud määruse I lisa 1. osas esitatud tabeli 7. veerus.

| (4) | Määrusega (EÜ) nr 2160/2003 kehtestatakse eeskirjad salmonella ja teiste zoonootiliste mõjurite kontrolli kohta ühenduse kodulindude eri populatsioonides. Määruses nähakse ette ühenduse eesmärgid kõikide rahvatervise seisukohalt oluliste salmonella serotüüpide esinemissageduse vähendamiseks kodulindude eri populatsioonides. Nimetatud määruse I lisa 5. veerus märgitud kuupäevadest alates on asjaomase liigi või kategooria puhul ühenduse õigusaktides sätestatud selliste kolmandate riikide loetelusse lisamine või loeteludes säilitamine, kust liikmesriikidel on lubatud kõnealuse määruse reguleerimisalasse kuuluvaid loomi või haudemune importida, lubatud siis, kui asjaomane kolmas riik esitab komisjonile kontrolliprogrammi. Programm peab olema samaväärne liikmesriikide esitatavate programmidega ning komisjon peab selle heaks kiitma. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EÜ) nr 2160/2003 kehtestatakse eeskirjad salmonella ja teiste zoonootiliste mõjurite kontrolli kohta ühenduse kodulindude eri populatsioonides. Määruses nähakse ette ühenduse eesmärgid kõikide rahvatervise seisukohalt oluliste salmonella serotüüpide esinemissageduse vähendamiseks kodulindude eri populatsioonides. Nimetatud määruse I lisa 5. veerus märgitud kuupäevadest alates on asjaomase liigi või kategooria puhul ühenduse õigusaktides sätestatud selliste kolmandate riikide loetelusse lisamine või loeteludes säilitamine, kust liikmesriikidel on lubatud kõnealuse määruse reguleerimisalasse kuuluvaid loomi või haudemune importida, lubatud siis, kui asjaomane kolmas riik esitab komisjonile kontrolliprogrammi. Programm peab olema samaväärne liikmesriikide esitatavate programmidega ning komisjon peab selle heaks kiitma.

| (5) | Horvaatia on esitanud komisjonile salmonella kontrolli programmid liigi Gallus gallus sugulindude, nende haudemunade, liigi Gallus gallus munakanade, nende toidumunade ning liigi Gallus gallus aretuseks või munakanadeks ettenähtud ühepäevaste tibude puhul. Need programmid pakuvad tagatisi, mis on samaväärsed määruses (EÜ) nr 2160/2003 sätestatud tagatistega. Seepärast tuleks need programmid heaks kiita. |
| --- | --- |

(5)

Horvaatia on esitanud komisjonile salmonella kontrolli programmid liigi Gallus gallus sugulindude, nende haudemunade, liigi Gallus gallus munakanade, nende toidumunade ning liigi Gallus gallus aretuseks või munakanadeks ettenähtud ühepäevaste tibude puhul. Need programmid pakuvad tagatisi, mis on samaväärsed määruses (EÜ) nr 2160/2003 sätestatud tagatistega. Seepärast tuleks need programmid heaks kiita.

| (6) | Komisjoni otsusega 2007/843/EÜ (5) on kiidetud heaks Ameerika Ühendriikide, Iisraeli, Kanada ja Tuneesia esitatud salmonella kontrolli programmid aretuseks ettenähtud kanakarjade puhul. Ameerika Ühendriigid on nüüd esitanud komisjonile salmonella kontrolli lisaprogrammi munakanadeks või broileriteks ettenähtud ühepäevaste liigi Gallus gallus tibude puhul. See programm pakub tagatisi, mis on samaväärsed määruses (EÜ) nr 2160/2003 sätestatud tagatistega. Seepärast tuleks nimetatud programm heaks kiita. Iisrael selgitas, et nende salmonella kontrolli programm hõlmab üksnes broileriliha tootmisahelat. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni otsusega 2007/843/EÜ (5) on kiidetud heaks Ameerika Ühendriikide, Iisraeli, Kanada ja Tuneesia esitatud salmonella kontrolli programmid aretuseks ettenähtud kanakarjade puhul. Ameerika Ühendriigid on nüüd esitanud komisjonile salmonella kontrolli lisaprogrammi munakanadeks või broileriteks ettenähtud ühepäevaste liigi Gallus gallus tibude puhul. See programm pakub tagatisi, mis on samaväärsed määruses (EÜ) nr 2160/2003 sätestatud tagatistega. Seepärast tuleks nimetatud programm heaks kiita. Iisrael selgitas, et nende salmonella kontrolli programm hõlmab üksnes broileriliha tootmisahelat.

| (7) | Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe raames (6) saatis Šveits komisjonile salmonella kontrolli programmid liigi Gallus gallus sugulindude, nende haudemunade, liigi Gallus gallus munakanade, nende toidumunade, liigi Gallus gallus aretuseks või munakanadeks ette nähtud ühepäevaste tibude ning broilerite puhul. Need programmid pakuvad tagatisi, mis on sarnased määruses (EÜ) nr 2160/2003 sätestatud tagatistega. Selguse huvides tuleks seda kajastada määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osa tabeli 9. veerus. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe raames (6) saatis Šveits komisjonile salmonella kontrolli programmid liigi Gallus gallus sugulindude, nende haudemunade, liigi Gallus gallus munakanade, nende toidumunade, liigi Gallus gallus aretuseks või munakanadeks ette nähtud ühepäevaste tibude ning broilerite puhul. Need programmid pakuvad tagatisi, mis on sarnased määruses (EÜ) nr 2160/2003 sätestatud tagatistega. Selguse huvides tuleks seda kajastada määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osa tabeli 9. veerus.

| (8) | Praegu määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas loetletud teatavad kolmandad riigid ei ole komisjonile esitanud veel ühtegi salmonella kontrolli programmi või ei paku juba esitatud programmide puhul määruses (EÜ) nr 2160/2003 sätestatud tagatistega samaväärseid tagatisi. Kuna alates 1. jaanuarist 2009 hakatakse ühenduses kohaldama määruses (EÜ) nr 2160/2003 sätestatud nõudeid seoses liigi Gallus gallus sugu- ja produktiivlindude, nende munade ning liigi Gallus gallus ühepäevaste tibudega, ei tohiks sellest kuupäevast alates nende lindude ja munade import olla kõnealustest kolmandatest riikidest enam lubatud. Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas sätestatud kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Praegu määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas loetletud teatavad kolmandad riigid ei ole komisjonile esitanud veel ühtegi salmonella kontrolli programmi või ei paku juba esitatud programmide puhul määruses (EÜ) nr 2160/2003 sätestatud tagatistega samaväärseid tagatisi. Kuna alates 1. jaanuarist 2009 hakatakse ühenduses kohaldama määruses (EÜ) nr 2160/2003 sätestatud nõudeid seoses liigi Gallus gallus sugu- ja produktiivlindude, nende munade ning liigi Gallus gallus ühepäevaste tibudega, ei tohiks sellest kuupäevast alates nende lindude ja munade import olla kõnealustest kolmandatest riikidest enam lubatud. Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas sätestatud kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (9) | Selleks et pakkuda määruses (EÜ) nr 2160/2003 ettenähtud tagatistega samaväärseid tagatisi, peaksid need kolmandad riigid, kust liikmesriikidel on lubatud importida liigi Gallus gallus tapalinde, kinnitama, et päritolukarja suhtes on kohaldatud salmonella kontrolli programmi ning et karja on testitud rahvatervise seisukohast oluliste salmonella serotüüpide suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et pakkuda määruses (EÜ) nr 2160/2003 ettenähtud tagatistega samaväärseid tagatisi, peaksid need kolmandad riigid, kust liikmesriikidel on lubatud importida liigi Gallus gallus tapalinde, kinnitama, et päritolukarja suhtes on kohaldatud salmonella kontrolli programmi ning et karja on testitud rahvatervise seisukohast oluliste salmonella serotüüpide suhtes.

| (10) | Komisjoni 1. augusti 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1177/2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2160/2003 seoses konkreetsete tõrjemeetodite kasutamise nõuetega riiklike salmonelloositõrje programmide raames, (7) on sätestatud teatavad eeskirjad antimikroobikumide ja vaktsiinide kasutamiseks riiklike tõrjeprogrammide raames. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni 1. augusti 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1177/2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2160/2003 seoses konkreetsete tõrjemeetodite kasutamise nõuetega riiklike salmonelloositõrje programmide raames, (7) on sätestatud teatavad eeskirjad antimikroobikumide ja vaktsiinide kasutamiseks riiklike tõrjeprogrammide raames.

| (11) | Kolmandad riigid, kust liikmesriikidel on lubatud importida liigi Gallus gallus tapalinde, peaksid kinnitama, et kohaldatud on määruses (EÜ) nr 1177/2006 sätestatud antimikroobikumide ja vaktsiinide kasutamise erinõudeid. Kui antimikroobikume on kasutatud muudel kui salmonella kontrolli eesmärkidel, tuleks ka see asjaolu märkida veterinaarsertifikaadile, kuna selline kasutus võib mõjutada salmonella testimist importimisel. Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 2. osas esitatud veterinaarsertifikaadi näidist (tapalindude jaoks ja uluklinnuvarude taastootmiseks ette nähtud kodulindude jaoks, v.a silerinnalised linnud) tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Kolmandad riigid, kust liikmesriikidel on lubatud importida liigi Gallus gallus tapalinde, peaksid kinnitama, et kohaldatud on määruses (EÜ) nr 1177/2006 sätestatud antimikroobikumide ja vaktsiinide kasutamise erinõudeid. Kui antimikroobikume on kasutatud muudel kui salmonella kontrolli eesmärkidel, tuleks ka see asjaolu märkida veterinaarsertifikaadile, kuna selline kasutus võib mõjutada salmonella testimist importimisel. Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 2. osas esitatud veterinaarsertifikaadi näidist (tapalindude jaoks ja uluklinnuvarude taastootmiseks ette nähtud kodulindude jaoks, v.a silerinnalised linnud) tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (12) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Horvaatia 11. märtsil 2008 määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikli 10 lõike 1 kohaselt komisjonile esitatud salmonella kontrolli programmid liigi Gallus gallus sugulindude, nende haudemunade, liigi Gallus gallus munakanade, nende toidumunade ning liigi Gallus gallus aretuseks või munakanadeks ettenähtud ühepäevaste tibude puhul kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Ameerika Ühendriikide 6. juunil 2006 määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikli 10 lõike 1 kohaselt komisjonile esitatud salmonella kontrolli programm liigi Gallus gallus munakanadeks või broileriteks ettenähtud ühepäevaste tibude puhul kiidetakse heaks.

Artikkel 3

Šveitsi 6. oktoobril 2008 komisjonile esitatud salmonella kontrolli programmid liigi Gallus gallus sugulindude, nende haudemunade, liigi Gallus gallus munakanade, nende toidumunade, liigi Gallus gallus aretuseks või munakanadeks ettenähtud ühepäevaste tibude ning broilerite puhul pakuvad tagatisi, mis vastavad määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikli 10 lõikes 1 sätestatud tagatistele.

Artikkel 4

Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 303, 31.10.1990, lk 6.

1

(2)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

2

(3)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 1.

3

(4)  ELT L 226, 23.8.2008, lk 1.

4

(5)  ELT L 332, 18.12.2007, lk 81.

5

(6)  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132.

6

(7)  ELT L 212, 2.8.2006, lk 3.

7

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa muudetakse järgmiselt:

| (1) | 1. osa asendatakse järgmisega:
  ”1.   OSA
  Kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu















  Kolmanda riigi või territooriumi ISO kood ja nimi | Kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna kood | Kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna kirjeldus | Veterinaarsertifikaat | Eritingimused | Eritingimused | Linnugripi seire seisund | Linnugripi vastu vaktsineerimise seisund | Salmonella kontrolli seisund |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Näidis(ed) | Lisatagatised | Lõppkuupäev (1) | Alguskuupäev (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| AL – Albaania | AL-0 | Kogu riik | EP, E | | | | | | | S4 |
| AR – Argentina | AR-0 | Kogu riik | SPF | | | | | | | |
| POU, RAT, EP, E | | | | | A | | S4 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| AU – Austraalia | AU-0 | Kogu riik | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| BPP, DOC, HEP, SRP | | | | | | | S0 |
| BPR | I | | | | | | |
| DOR | II | | | | | | |
| HER | III | | | | | | |
| POU | VI | | | | | | |
| RAT | VII | | | | | | |
| BR – Brasiilia | BR-0 | Kogu riik | SPF | | | | | | | |
| BR-1 | Järgmised osariigid:
  Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo ja Mato Grosso do Sul | RAT, BPR, DOR, HER, SRA | | | | | A | | |
| BR-2 | Järgmised osariigid:
  Mato Grosso, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina ja São Paulo | BPP, DOC, HEP, SRP | | | | | | S0 |
| BR-3 | Liiduringkond ja järgmised osariigid:
  Goiás, Minas Gerais, Mato Grosso, Mato Grosso do Sul, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina ja São Paulo | WGM | VIII | | | | | | |
| EP, E, POU | | | | | | | S4 |
| BW – Botswana | BW-0 | Kogu riik | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| BPR | I | | | | | | |
| DOR | II | | | | | | |
| HER | III | | | | | | |
| RAT | VII | | | | | | |
| CA – Kanada | CA-0 | Kogu riik | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP | | | | | A | | S1 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| POU, RAT | | | | | | | |
| CH – Šveits | CH-0 | Kogu riik | (3) | | | | | A | | (3) |
| CL – Tšiili | CL-0 | Kogu riik | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP | | | | | A | | S0 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| POU, RAT | | | | | | | |
| CN – Hiina | CN-0 | Kogu riik | EP | | | | | | | |
| CN-1 | Shandongi provints | POU, E | VI | P2 | 6.2.2004 | — | | | S4 |
| GL – Gröönimaa | GL-0 | Kogu riik | SPF | | | | | | | |
| EP, WGM | | | | | | | |
| HK – Hongkong | HK-0 | Hongkongi erihalduspiirkonna kogu territoorium | EP | | | | | | | |
| HR – Horvaatia | HR-0 | Kogu riik | SPF | | | | | | | |
| BPR, BPP, DOR, DOC, HEP, HER, SRA, SRP | | | | | A | | S2 |
| EP, E, POU, RAT, WGM | | | | | | | |
| IL – Iisrael | IL-0 | Kogu riik | SPF | | | | | | | |
| BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRP | | | | | A | | S1 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| EP, E, POU, RAT | | | | | | | S4 |
| IN – India | IN-0 | Kogu riik | EP | | | | | | | |
| IS – Island | IS-0 | Kogu riik | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| KR – Korea Vabariik | KR-0 | Kogu riik | EP, E | | | | | | | S4 |
| ME – Montenegro | ME-O | Kogu riik | EP | | | | | | | |
| MG – Madagaskar | MG-0 | Kogu riik | SPF | | | | | | | |
| EP, E, WGM | | | | | | | S4 |
| MY – Malaisia | MY-0 | — | — | | | | | | | |
| MY-1 | Lääne-Malaisia | EP | | | | | | | |
| E | | P2 | 6.2.2004 | | | | S4 |
| MK – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik(4) (4) | MK-0 (4) | Kogu riik | EP | | | | | | | |
| MX – Mehhiko | MX-0 | Kogu riik | SPF | | | | | | | |
| EP | | | | | | | |
| NA – Namiibia | NA-0 | Kogu riik | SPF | | | | | | | |
| BPR | I | | | | | | |
| DOR | II | | | | | | |
| HER | III | | | | | | |
| RAT, EP, E | VII | | | | | | S4 |
| NC – Uus-Kaledoonia | NC-0 | Kogu riik | EP | | | | | | | |
| NZ – Uus-Meremaa | NZ-0 | Kogu riik | SPF | | | | | | | |
| BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP | | | | | | | S0 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| EP, E, POU, RAT | | | | | | | S4 |
| PM — Saint-Pierre ja Miquelon | PM-0 | Kogu territoorium | SPF | | | | | | | |
| RS – Serbia (5) | RS-0 (5) | Kogu riik | EP | | | | | | | |
| RU – Venemaa Föderatsioon | RU-0 | Kogu riik | EP | | | | | | | |
| SG – Singapur | SG-0 | Kogu riik | EP | | | | | | | |
| TH – Tai | TH-0 | Kogu riik | SPF, EP | | | | | | | |
| WGM | VIII | P2 | 23.1.2004 | | | | |
| E, POU, RAT | | P2 | 23.1.2004 | | | | S4 |
| TN – Tuneesia | TN-0 | Kogu riik | SPF | | | | | | | |
| DOR, BPR, BPP, HER | | | | | | | S1 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| EP, E, POU, RAT | | | | | | | S4 |
| TR – Türgi | TR-0 | Kogu riik | SPF | | | | | | | |
| E, EP | | | | | | | S4 |
| US – Ameerika Ühendriigid | US-0 | Kogu riik | SPF | | | | | | | |
| BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP | | | | | A | | S3 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| EP, E, POU, RAT | | | | | | | S4 |
| UY – Uruguay | UY-0 | Kogu riik | SPF | | | | | | | |
| EP, E, RAT | | | | | | | S4 |
| ZA – Lõuna-Aafrika Vabariik | ZA-0 | Kogu riik | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| BPR | I | | | | A | | |
| DOR | II | | | | | |
| HER | III | | | | | |
| RAT | VII | | | | | |
| ZW – Zimbabwe | ZW-0 | Kogu riik | RAT | VII | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |

(1)

1. osa asendatakse järgmisega:

”1.   OSA

Kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu

Kolmanda riigi või territooriumi ISO kood ja nimi

Kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna kood

Kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna kirjeldus

Veterinaarsertifikaat

Eritingimused

Eritingimused

Linnugripi seire seisund

Linnugripi vastu vaktsineerimise seisund

Salmonella kontrolli seisund

Näidis(ed)

Lisatagatised

Lõppkuupäev (1)

Alguskuupäev (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

AL – Albaania

AL-0

Kogu riik

EP, E

S4

AR – Argentina

AR-0

Kogu riik

SPF

POU, RAT, EP, E

A

S4

WGM

VIII

AU – Austraalia

AU-0

Kogu riik

SPF

EP, E

S4

BPP, DOC, HEP, SRP

S0

BPR

I

DOR

II

HER

III

POU

VI

RAT

VII

BR – Brasiilia

BR-0

Kogu riik

SPF

BR-1

Järgmised osariigid:

Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo ja Mato Grosso do Sul

RAT, BPR, DOR, HER, SRA

A

BR-2

Järgmised osariigid:

Mato Grosso, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina ja São Paulo

BPP, DOC, HEP, SRP

S0

BR-3

Liiduringkond ja järgmised osariigid:

Goiás, Minas Gerais, Mato Grosso, Mato Grosso do Sul, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina ja São Paulo

WGM

VIII

EP, E, POU

S4

BW – Botswana

BW-0

Kogu riik

SPF

EP, E

S4

BPR

I

DOR

II

HER

III

RAT

VII

CA – Kanada

CA-0

Kogu riik

SPF

EP, E

S4

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP

A

S1

WGM

VIII

POU, RAT

CH – Šveits

CH-0

Kogu riik

(3)

A

(3)

CL – Tšiili

CL-0

Kogu riik

SPF

EP, E

S4

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP

A

S0

WGM

VIII

POU, RAT

CN – Hiina

CN-0

Kogu riik

EP

CN-1

Shandongi provints

POU, E

VI

P2

6.2.2004

—

S4

GL – Gröönimaa

GL-0

Kogu riik

SPF

EP, WGM

HK – Hongkong

HK-0

Hongkongi erihalduspiirkonna kogu territoorium

EP

HR – Horvaatia

HR-0

Kogu riik

SPF

BPR, BPP, DOR, DOC, HEP, HER, SRA, SRP

A

S2

EP, E, POU, RAT, WGM

IL – Iisrael

IL-0

Kogu riik

SPF

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRP

A

S1

WGM

VIII

EP, E, POU, RAT

S4

IN – India

IN-0

Kogu riik

EP

IS – Island

IS-0

Kogu riik

SPF

EP, E

S4

KR – Korea Vabariik

KR-0

Kogu riik

EP, E

S4

ME – Montenegro

ME-O

Kogu riik

EP

MG – Madagaskar

MG-0

Kogu riik

SPF

EP, E, WGM

S4

MY – Malaisia

MY-0

—

—

MY-1

Lääne-Malaisia

EP

E

P2

6.2.2004

S4

MK – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik(4) (4)

MK-0 (4)

Kogu riik

EP

MX – Mehhiko

MX-0

Kogu riik

SPF

EP

NA – Namiibia

NA-0

Kogu riik

SPF

BPR

I

DOR

II

HER

III

RAT, EP, E

VII

S4

NC – Uus-Kaledoonia

NC-0

Kogu riik

EP

NZ – Uus-Meremaa

NZ-0

Kogu riik

SPF

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP

S0

WGM

VIII

EP, E, POU, RAT

S4

PM — Saint-Pierre ja Miquelon

PM-0

Kogu territoorium

SPF

RS – Serbia (5)

RS-0 (5)

Kogu riik

EP

RU – Venemaa Föderatsioon

RU-0

Kogu riik

EP

SG – Singapur

SG-0

Kogu riik

EP

TH – Tai

TH-0

Kogu riik

SPF, EP

WGM

VIII

P2

23.1.2004

E, POU, RAT

P2

23.1.2004

S4

TN – Tuneesia

TN-0

Kogu riik

SPF

DOR, BPR, BPP, HER

S1

WGM

VIII

EP, E, POU, RAT

S4

TR – Türgi

TR-0

Kogu riik

SPF

E, EP

S4

US – Ameerika Ühendriigid

US-0

Kogu riik

SPF

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP

A

S3

WGM

VIII

EP, E, POU, RAT

S4

UY – Uruguay

UY-0

Kogu riik

SPF

EP, E, RAT

S4

ZA – Lõuna-Aafrika Vabariik

ZA-0

Kogu riik

SPF

EP, E

S4

BPR

I

A

DOR

II

HER

III

RAT

VII

ZW – Zimbabwe

ZW-0

Kogu riik

RAT

VII

EP, E

S4

| (2) | 2. osa muudetakse järgmiselt:






  a) | osa „Lisatagatised (AG)” IV punkt jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

(2)

2. osa muudetakse järgmiselt:

a)

osa „Lisatagatised (AG)” IV punkt jäetakse välja;

| b) | osa „Salmonella kontrolli programm” asendatakse järgmisega:
  „Salmonella kontrolli programm






  „S0” | Liigi Gallus gallus sugu- ja produktiivlindude, liigi Gallus gallus ühepäevaste tibude, liigi Gallus gallus tapalindude ja uluklinnuvarude taastootmiseks ettenähtud kodulindude ning liigi Gallus gallus haudemunade eksport ühendusse on keelatud, sest komisjonile ei ole esitatud või komisjon ei ole heaks kiitnud vastavalt määrusele (EÜ) nr 2160/2003 esitatud asjakohast salmonella kontrolli programmi. |
| --- | --- | --- |
| „S1” | Liigi Gallus gallus sugu- ja produktiivlindude, liigi Gallus gallus ühepäevaste tibude ning liigi Gallus gallus tapalindude ja uluklinnuvarude taastootmiseks, v.a aretuseks ettenähtud kodulindude eksport ühendusse on keelatud, sest komisjonile ei ole esitatud või komisjon ei ole heaks kiitnud vastavalt määrusele (EÜ) nr 2160/2003 esitatud asjakohast salmonella kontrolli programmi. |
| „S2” | Liigi Gallus gallus sugu- ja produktiivlindude, liigi Gallus gallus ühepäevaste tibude ning liigi Gallus gallus tapalindude ja uluklinnuvarude taastootmiseks, v.a aretuseks ja munakanadeks ettenähtud kodulindude eksport ühendusse on keelatud, sest komisjonile ei ole esitatud või komisjon ei ole heaks kiitnud vastavalt määrusele (EÜ) nr 2160/2003 esitatud asjakohast salmonella kontrolli programmi. |
| „S3” | Liigi Gallus gallus sugu- ja produktiivlindude ning liigi Gallus gallus tapalindude ja uluklinnuvarude taastootmiseks, v.a aretuseks ettenähtud kodulindude eksport ühendusse on keelatud, sest komisjonile ei ole esitatud või komisjon ei ole heaks kiitnud vastavalt määrusele (EÜ) nr 2160/2003 esitatud asjakohast salmonella kontrolli programmi. |
| „S4” | Liigi Gallus gallus munade, v.a määruse (EÜ) nr 557/2007 kohaselt B-klassi liigitatud munade eksport ühendusse on keelatud, sest komisjonile ei ole esitatud või komisjon ei ole heaks kiitnud vastavalt määrusele (EÜ) nr 2160/2003 esitatud asjakohast salmonella kontrolli programmi.” |

b)

osa „Salmonella kontrolli programm” asendatakse järgmisega:

„Salmonella kontrolli programm

„S0”

Liigi Gallus gallus sugu- ja produktiivlindude, liigi Gallus gallus ühepäevaste tibude, liigi Gallus gallus tapalindude ja uluklinnuvarude taastootmiseks ettenähtud kodulindude ning liigi Gallus gallus haudemunade eksport ühendusse on keelatud, sest komisjonile ei ole esitatud või komisjon ei ole heaks kiitnud vastavalt määrusele (EÜ) nr 2160/2003 esitatud asjakohast salmonella kontrolli programmi.

„S1”

Liigi Gallus gallus sugu- ja produktiivlindude, liigi Gallus gallus ühepäevaste tibude ning liigi Gallus gallus tapalindude ja uluklinnuvarude taastootmiseks, v.a aretuseks ettenähtud kodulindude eksport ühendusse on keelatud, sest komisjonile ei ole esitatud või komisjon ei ole heaks kiitnud vastavalt määrusele (EÜ) nr 2160/2003 esitatud asjakohast salmonella kontrolli programmi.

„S2”

Liigi Gallus gallus sugu- ja produktiivlindude, liigi Gallus gallus ühepäevaste tibude ning liigi Gallus gallus tapalindude ja uluklinnuvarude taastootmiseks, v.a aretuseks ja munakanadeks ettenähtud kodulindude eksport ühendusse on keelatud, sest komisjonile ei ole esitatud või komisjon ei ole heaks kiitnud vastavalt määrusele (EÜ) nr 2160/2003 esitatud asjakohast salmonella kontrolli programmi.

„S3”

Liigi Gallus gallus sugu- ja produktiivlindude ning liigi Gallus gallus tapalindude ja uluklinnuvarude taastootmiseks, v.a aretuseks ettenähtud kodulindude eksport ühendusse on keelatud, sest komisjonile ei ole esitatud või komisjon ei ole heaks kiitnud vastavalt määrusele (EÜ) nr 2160/2003 esitatud asjakohast salmonella kontrolli programmi.

„S4”

Liigi Gallus gallus munade, v.a määruse (EÜ) nr 557/2007 kohaselt B-klassi liigitatud munade eksport ühendusse on keelatud, sest komisjonile ei ole esitatud või komisjon ei ole heaks kiitnud vastavalt määrusele (EÜ) nr 2160/2003 esitatud asjakohast salmonella kontrolli programmi.”

| c) | veterinaarsertifikaadi näidis tapalindude jaoks ja uluklinnuvarude taastootmiseks ettenähtud kodulindude jaoks, v.a silerinnalised linnud, (SRP) asendatakse järgmisega:
  „Veterinaarsertifikaadi näidis tapalindude jaoks ja uluklinnuvarude taastootmiseks ette nähtud kodulindude jaoks, v.a silerinnalised linnud (SRP) |
| --- | --- |

c)

veterinaarsertifikaadi näidis tapalindude jaoks ja uluklinnuvarude taastootmiseks ettenähtud kodulindude jaoks, v.a silerinnalised linnud, (SRP) asendatakse järgmisega:

„Veterinaarsertifikaadi näidis tapalindude jaoks ja uluklinnuvarude taastootmiseks ette nähtud kodulindude jaoks, v.a silerinnalised linnud (SRP)

Image

Image

Image

Image

Image

---

(1)  Enne nimetatud kuupäeva toodetud kaupade, kaasa arvatud avamerel veetavate kaupade import ühendusse on lubatud 90 päeva jooksul alates nimetatud kuupäevast.

(2)  Ühendusse võib importida vaid kaupu, mis on toodetud pärast nimetatud kuupäeva.

(3)  Vastavalt Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppele (EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132).

(4)  Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik; ajutine kood, mis ei mõjuta mingil määral kõnealuse riigi lõplikku nomenklatuuri, milles lepitakse kokku pärast seda, kui ÜROs sel teemal peetavad läbirääkimised on lõppenud.

(5)  Ei hõlma Kosovot vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonile 1244.”

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/36

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1292/2008,

18. detsember 2008,

mis käsitleb Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol and Ecobiol plus) lubamist söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus lisas nimetatud preparaadi lubamiseks. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus lisas nimetatud preparaadi lubamiseks. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol and Ecobiol plus) preparaadi lubamist broilerkanade söödalisandina, mis liigitatakse söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol and Ecobiol plus) preparaadi lubamist broilerkanade söödalisandina, mis liigitatakse söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”.

| (4) | Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) 16. juuli 2008. aasta arvamuse (2) kohaselt ei mõju Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol and Ecobiol plus) tootja esitatud andmete põhjal kahjulikult loomade või inimeste tervisele ega keskkonnale ning aitab tõhusalt tasakaalustada soolestiku mikrofloorat. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol and Ecobiol plus) ei põhjusta muid ohte, mis võiksid määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 5 lõike 2 kohaselt välistada sellele loa andmise. Kõnealuse arvamuse kohaselt ei ole preparaadil kahjulikku mõju broilerkanadele. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse tugilabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) 16. juuli 2008. aasta arvamuse (2) kohaselt ei mõju Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol and Ecobiol plus) tootja esitatud andmete põhjal kahjulikult loomade või inimeste tervisele ega keskkonnale ning aitab tõhusalt tasakaalustada soolestiku mikrofloorat. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol and Ecobiol plus) ei põhjusta muid ohte, mis võiksid määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 5 lõike 2 kohaselt välistada sellele loa andmise. Kõnealuse arvamuse kohaselt ei ole preparaadil kahjulikku mõju broilerkanadele. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse tugilabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas.

| (5) | Kõnealuse preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid” ja funktsionaalrühma „soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Scientific Opinion of the Panel on Additives and Products or Substances used in Animal Feed (FEEDAP) on a request from the European Commission on the safety and efficacy of Ecobiol® (Bacillus amyloliquefaciens) as feed additives for chickens for fattening. The EFSA Journal (2008) 773, 1–13.

2

®

Bacillus amyloliquefaciens

---

LISA

| Lisandi identifitseerimisnumber | Loa omanik | Lisand
  (kaubanduslik nimetus) | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained |
| „4b1822 | NOREL SA | Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol ja Ecobiol plus) | Söödalisandi koostis:
  Ecobiol:

  Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 preparaat, mis sisaldab vähemalt 1 × 109 CFU/g
  Ecobiol plus:

  Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 preparaat, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFU/g
  Toimeaine kirjeldus:

  Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 eosed
  Analüüsimeetod (1)

  Arvu määramine: pindkülvimeetodil, kasutades trüptoon-soja-agarit pärast kuumtöötlemist.
  Identifitseerimine: impulssvälja-geelelektroforeesi (PFGE) kasutades. | Broilerkanad | — | 1 × 109 | 1 × 109 | 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |

Lisandi identifitseerimisnumber

Loa omanik

Lisand

(kaubanduslik nimetus)

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

CFU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained

„4b1822

NOREL SA

Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol ja Ecobiol plus)

Söödalisandi koostis:

Ecobiol:

Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 preparaat, mis sisaldab vähemalt 1 × 109 CFU/g

Ecobiol plus:

Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 preparaat, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFU/g

Toimeaine kirjeldus:

Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 eosed

Analüüsimeetod (1)

Arvu määramine: pindkülvimeetodil, kasutades trüptoon-soja-agarit pärast kuumtöötlemist.

Identifitseerimine: impulssvälja-geelelektroforeesi (PFGE) kasutades.

Broilerkanad

—

1 × 109

1 × 109

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Kasutajate ohutuseks: segamise ajal soovitatakse kasutada ohutusmaske. |
| --- | --- |

2.

Kasutajate ohutuseks: segamise ajal soovitatakse kasutada ohutusmaske.

| 3. | Koktsidiostaatikumidega samaaegne kasutamine ei ole lubatud. |
| --- | --- |

3.

Koktsidiostaatikumidega samaaegne kasutamine ei ole lubatud.

8.1.2019

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on esitatud ühenduse tugilabori veebilehel www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives”

1

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/38

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1293/2008,

18. detsember 2008,

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20 ja Levucell SC10 ME) uue kasutusviisi lubamise kohta söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus lisas nimetatud preparaadi lubamiseks. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus lisas nimetatud preparaadi lubamiseks. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (3) | Taotlus käsitleb preparaadi Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20 ja Levucell SC10 ME) uue kasutusviisi lubamist lambatallede söödalisandina, mis liigitatakse söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”. |
| --- | --- |

(3)

Taotlus käsitleb preparaadi Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20 ja Levucell SC10 ME) uue kasutusviisi lubamist lambatallede söödalisandina, mis liigitatakse söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”.

| (4) | Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 kasutamine on lubatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1200/2005 (2) lüpsilehmade ja nuumveiste puhul ajalise piiranguta ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 226/2007 (3) lüpsikitsede ja lüpsilammaste puhul 22. märtsini 2017. |
| --- | --- |

(4)

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 kasutamine on lubatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1200/2005 (2) lüpsilehmade ja nuumveiste puhul ajalise piiranguta ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 226/2007 (3) lüpsikitsede ja lüpsilammaste puhul 22. märtsini 2017.

| (5) | On esitatud uued andmed, millega toetatakse loa taotlust lambatallede puhul. Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) järeldas oma 16. juuli 2008. aasta arvamuses, (4) et Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20/Levucell SC10 ME) ei mõju kahjulikult loomade või inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet on jõudnud ka järeldusele, et Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20/Levucell SC10 ME) ei põhjusta muid ohte, mis võiksid määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 5 lõike 2 alusel välistada sellele loa andmise. Kõnealuse arvamuse kohaselt on see preparaat lambatalledele ohutu. Arvamuses nenditakse veel, et preparaat võib mõjuda soodsalt lõplikule kaalule ja keskmisele päevasele kaalu juurdekasvule. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Kõnealuses arvamuses kinnitatakse ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse tugilabori aruanne söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas. |
| --- | --- |

(5)

On esitatud uued andmed, millega toetatakse loa taotlust lambatallede puhul. Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) järeldas oma 16. juuli 2008. aasta arvamuses, (4) et Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20/Levucell SC10 ME) ei mõju kahjulikult loomade või inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet on jõudnud ka järeldusele, et Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20/Levucell SC10 ME) ei põhjusta muid ohte, mis võiksid määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 5 lõike 2 alusel välistada sellele loa andmise. Kõnealuse arvamuse kohaselt on see preparaat lambatalledele ohutu. Arvamuses nenditakse veel, et preparaat võib mõjuda soodsalt lõplikule kaalule ja keskmisele päevasele kaalu juurdekasvule. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Kõnealuses arvamuses kinnitatakse ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse tugilabori aruanne söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas.

| (6) | Kõnealuse preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealuse preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid” ja funktsionaalrühma „soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  ELT L 195, 27.7.2005, lk 6.

2

(3)  ELT L 64, 2.3.2007, lk 26.

3

(4)  Scientific Opinion of the Panel on Additives and Products or Substances used in Animal Feed (FEEDAP) on a request from the European Commission on the safety and efficacy of Levucell SC20/Levucell SC10ME, a preparation of Saccharomyces cerevisiae, as feed additive for lambs for fattening. The EFSA Journal (2008) 772, 1–11.

4

Saccharomyces cerevisiae

---

LISA

| Lisandi identifitseerimisnumber | Loa omanik | Lisand
  (kaubanduslik nimetus) | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained |
| „4b1711 | LALLEMAND SAS | Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20, Levucell SC10 ME) | | Söödalisandi koostis: | tahkel kujul:
  eluvõimelistest kuivatatud rakkudest tehtud Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 preparaat, mille tagatud miinimumkontsentratsioon on 2 × 1010 CFU/g. |

Lisandi identifitseerimisnumber

Loa omanik

Lisand

(kaubanduslik nimetus)

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja

CFU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained

„4b1711

LALLEMAND SAS

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20, Levucell SC10 ME)

Söödalisandi koostis:

tahkel kujul:

eluvõimelistest kuivatatud rakkudest tehtud Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 preparaat, mille tagatud miinimumkontsentratsioon on 2 × 1010 CFU/g.

| | Kaetud kujul:
  eluvõimelistest kuivatatud rakkudest tehtud Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 preparaat, mille tagatud miinimumkontsentratsioon on 1 × 1010 CFU/g |
| --- | --- |

Kaetud kujul:

eluvõimelistest kuivatatud rakkudest tehtud Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 preparaat, mille tagatud miinimumkontsentratsioon on 1 × 1010 CFU/g

| | Toimeaine kirjeldus:

  Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077: 80 % eluvõimelisi kuivatatud rakke ja 14 % eluvõimetuid rakke. |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus:

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077: 80 % eluvõimelisi kuivatatud rakke ja 14 % eluvõimetuid rakke.

| | Analüüsimeetod (1):
  Süviskülvimeetod ja molekulaarne tuvastamine (PCR). |
| --- | --- |

Analüüsimeetod (1):

Süviskülvimeetod ja molekulaarne tuvastamine (PCR).

Lambatalled

—

3,0 × 109

7,3 × 109

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Täiendsöötades ei tohi temperatuur Levucell SC20 puhul ületada 50 °C ja Levucell SC10ME puhul 80 °C. |
| --- | --- |

2.

Täiendsöötades ei tohi temperatuur Levucell SC20 puhul ületada 50 °C ja Levucell SC10ME puhul 80 °C.

| 3. | Kaetud kujul kasutada ainult koos granuleeritud söödaga. |
| --- | --- |

3.

Kaetud kujul kasutada ainult koos granuleeritud söödaga.

| 4. | Soovitatav kogus: 7,3 × 109 CFU/kg täissöödas. |
| --- | --- |

4.

Soovitatav kogus: 7,3 × 109 CFU/kg täissöödas.

| 5. | Kui toodet käsitsetakse või segatakse suletud ruumis ning segisti ei ole varustatud ventilatsioonisüsteemiga, on segamisel soovitatav kasutada kaitseprille ja -maski. |
| --- | --- |

5.

Kui toodet käsitsetakse või segatakse suletud ruumis ning segisti ei ole varustatud ventilatsioonisüsteemiga, on segamisel soovitatav kasutada kaitseprille ja -maski.

8.1.2019

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on esitatud ühenduse tugilabori veebilehel: www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives”

1

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/41

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1294/2008,

18. detsember 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 318/2007, milles sätestatakse loomatervishoiunõuded ja karantiinitingimused teatavate lindude impordil ühendusse

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ, (1) eriti selle artikli 10 lõike 3 teist lõiku ja artikli 10 lõike 4 esimest lõiku,

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivi 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A lisa I peatükis osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse, (2) eriti selle artikli 18 lõike 1 neljandat taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 318/2007 (3) on sätestatud loomatervishoiunõuded teatavate lindude (välja arvatud kodulindude) importimisel ühendusse ja selliste lindude suhtes pärast importimist kohaldatavad karantiinitingimused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 318/2007 (3) on sätestatud loomatervishoiunõuded teatavate lindude (välja arvatud kodulindude) importimisel ühendusse ja selliste lindude suhtes pärast importimist kohaldatavad karantiinitingimused.

| (2) | Kõnealuse määruse V lisas on esitatud nende karantiiniasutuste ja -keskuste loend, mille liikmesriikide pädevad asutused on kiitnud heaks teatavate lindude (välja arvatud kodulindude) impordi jaoks. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse määruse V lisas on esitatud nende karantiiniasutuste ja -keskuste loend, mille liikmesriikide pädevad asutused on kiitnud heaks teatavate lindude (välja arvatud kodulindude) impordi jaoks.

| (3) | Prantsusmaa, Saksamaa ja Ühendkuningriik on vaadanud üle oma heakskiidetud karantiiniasutused ja -keskused ning on saatnud komisjonile nende karantiiniasutuste ja -keskuste ajakohastatud loendi. Määruse (EÜ) nr 318/2007 V lisas esitatud heakskiidetud karantiiniasutuste ja -keskuste loendit tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Prantsusmaa, Saksamaa ja Ühendkuningriik on vaadanud üle oma heakskiidetud karantiiniasutused ja -keskused ning on saatnud komisjonile nende karantiiniasutuste ja -keskuste ajakohastatud loendi. Määruse (EÜ) nr 318/2007 V lisas esitatud heakskiidetud karantiiniasutuste ja -keskuste loendit tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 318/2007 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 318/2007 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 318/2007 V lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56.

1

(2)  EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54.

2

(3)  ELT L 84, 24.3.2007, lk 7.

3

---

LISA

„V LISA

Artikli 6 lõikes 1 osutatud heakskiidetud asutuste ja keskuste loend

| Riigi ISO-kood | Riigi nimi | Karantiiniasutuse või -keskuse loanumber |
| --- | --- | --- |
| AT | AUSTRIA | AT OP Q1 |
| AT | AUSTRIA | AT-KO-Q1 |
| AT | AUSTRIA | AT-3-KO-Q2 |
| AT | AUSTRIA | AT-3-ME-Q1 |
| AT | AUSTRIA | AT-3-HO-Q-1 |
| AT | AUSTRIA | AT3-KR-Q1 |
| AT | AUSTRIA | AT-4-KI-Q1 |
| AT | AUSTRIA | AT-4-VB-Q1 |
| AT | AUSTRIA | AT 6 10 Q 1 |
| AT | AUSTRIA | AT 6 04 Q 1 |
| BE | BELGIA | BE VQ 1003 |
| BE | BELGIA | BE VQ 1010 |
| BE | BELGIA | BE VQ 1011 |
| BE | BELGIA | BE VQ 1012 |
| BE | BELGIA | BE VQ 1013 |
| BE | BELGIA | BE VQ 1016 |
| BE | BELGIA | BE VQ 1017 |
| BE | BELGIA | BE VQ 3001 |
| BE | BELGIA | BE VQ 3008 |
| BE | BELGIA | BE VQ 3014 |
| BE | BELGIA | BE VQ 3015 |
| BE | BELGIA | BE VQ 4009 |
| BE | BELGIA | BE VQ 4017 |
| BE | BELGIA | BE VQ 7015 |
| CZ | TŠEHHI VABARIIK | 21750016 |
| CZ | TŠEHHI VABARIIK | 21750027 |
| CZ | TŠEHHI VABARIIK | 21750050 |
| CZ | TŠEHHI VABARIIK | 61750009 |
| DE | SAKSAMAA | BB-1 |
| DE | SAKSAMAA | BW-1 |
| DE | SAKSAMAA | BY-1 |
| DE | SAKSAMAA | BY-2 |
| DE | SAKSAMAA | BY-3 |
| DE | SAKSAMAA | BY-4 |
| DE | SAKSAMAA | HE-2 |
| DE | SAKSAMAA | NI-1 |
| DE | SAKSAMAA | NI-2 |
| DE | SAKSAMAA | NI-3 |
| DE | SAKSAMAA | NW-1 |
| DE | SAKSAMAA | NW-2 |
| DE | SAKSAMAA | NW-3 |
| DE | SAKSAMAA | NW-4 |
| DE | SAKSAMAA | NW-5 |
| DE | SAKSAMAA | NW-6 |
| DE | SAKSAMAA | NW-7 |
| DE | SAKSAMAA | NW-8 |
| DE | SAKSAMAA | NW-9 |
| DE | SAKSAMAA | RP-1 |
| DE | SAKSAMAA | SN-1 |
| DE | SAKSAMAA | SN-2 |
| DE | SAKSAMAA | TH-1 |
| DE | SAKSAMAA | TH-2 |
| ES | HISPAANIA | ES/01/02/05 |
| ES | HISPAANIA | ES/05/02/12 |
| ES | HISPAANIA | ES/05/03/13 |
| ES | HISPAANIA | ES/09/02/10 |
| ES | HISPAANIA | ES/17/02/07 |
| ES | HISPAANIA | ES/04/03/11 |
| ES | HISPAANIA | ES/04/03/14 |
| ES | HISPAANIA | ES/09/03/15 |
| ES | HISPAANIA | ES/09/06/18 |
| ES | HISPAANIA | ES/10/07/20 |
| FR | PRANTSUSMAA | 38.193.01 |
| FR | PRANTSUSMAA | 32.162.004 |
| GR | KREEKA | GR.1 |
| GR | KREEKA | GR.2 |
| IE | IIRIMAA | IRL-HBQ-1-2003 Unit A |
| IT | ITAALIA | 003AL707 |
| IT | ITAALIA | 305/B/743 |
| IT | ITAALIA | 132BG603 |
| IT | ITAALIA | 170BG601 |
| IT | ITAALIA | 068CR003 |
| IT | ITAALIA | 006FR601 |
| IT | ITAALIA | 054LCO22 |
| IT | ITAALIA | I – 19/ME/01 |
| IT | ITAALIA | 119RM013 |
| IT | ITAALIA | 006TS139 |
| IT | ITAALIA | 133VA023 |
| IT | ITAALIA | 015RM168 |
| MT | MALTA | BQ 001 |
| NL | MADALMAAD | NL-13000 |
| NL | MADALMAAD | NL-13001 |
| NL | MADALMAAD | NL-13002 |
| NL | MADALMAAD | NL-13003 |
| NL | MADALMAAD | NL-13004 |
| NL | MADALMAAD | NL-13005 |
| NL | MADALMAAD | NL-13006 |
| NL | MADALMAAD | NL-13007 |
| NL | MADALMAAD | NL-13008 |
| NL | MADALMAAD | NL-13009 |
| NL | MADALMAAD | NL-13010 |
| PL | POOLA | 14084501 |
| PT | PORTUGAL | 05 01 CQA |
| PT | PORTUGAL | 01 02 CQA |
| PT | PORTUGAL | 03 01 CQAR |
| PT | PORTUGAL | 05 07 CQAA |
| UK | ÜHENDKUNINGRIIK | 21/07/01 |
| UK | ÜHENDKUNINGRIIK | 21/07/02 |
| UK | ÜHENDKUNINGRIIK | 01/08/01 |
| UK | ÜHENDKUNINGRIIK | 21/08/01 |
| UK | ÜHENDKUNINGRIIK | 24/08/01” |

Riigi ISO-kood

Riigi nimi

Karantiiniasutuse või -keskuse loanumber

AT

AUSTRIA

AT OP Q1

AT

AUSTRIA

AT-KO-Q1

AT

AUSTRIA

AT-3-KO-Q2

AT

AUSTRIA

AT-3-ME-Q1

AT

AUSTRIA

AT-3-HO-Q-1

AT

AUSTRIA

AT3-KR-Q1

AT

AUSTRIA

AT-4-KI-Q1

AT

AUSTRIA

AT-4-VB-Q1

AT

AUSTRIA

AT 6 10 Q 1

AT

AUSTRIA

AT 6 04 Q 1

BE

BELGIA

BE VQ 1003

BE

BELGIA

BE VQ 1010

BE

BELGIA

BE VQ 1011

BE

BELGIA

BE VQ 1012

BE

BELGIA

BE VQ 1013

BE

BELGIA

BE VQ 1016

BE

BELGIA

BE VQ 1017

BE

BELGIA

BE VQ 3001

BE

BELGIA

BE VQ 3008

BE

BELGIA

BE VQ 3014

BE

BELGIA

BE VQ 3015

BE

BELGIA

BE VQ 4009

BE

BELGIA

BE VQ 4017

BE

BELGIA

BE VQ 7015

CZ

TŠEHHI VABARIIK

21750016

CZ

TŠEHHI VABARIIK

21750027

CZ

TŠEHHI VABARIIK

21750050

CZ

TŠEHHI VABARIIK

61750009

DE

SAKSAMAA

BB-1

DE

SAKSAMAA

BW-1

DE

SAKSAMAA

BY-1

DE

SAKSAMAA

BY-2

DE

SAKSAMAA

BY-3

DE

SAKSAMAA

BY-4

DE

SAKSAMAA

HE-2

DE

SAKSAMAA

NI-1

DE

SAKSAMAA

NI-2

DE

SAKSAMAA

NI-3

DE

SAKSAMAA

NW-1

DE

SAKSAMAA

NW-2

DE

SAKSAMAA

NW-3

DE

SAKSAMAA

NW-4

DE

SAKSAMAA

NW-5

DE

SAKSAMAA

NW-6

DE

SAKSAMAA

NW-7

DE

SAKSAMAA

NW-8

DE

SAKSAMAA

NW-9

DE

SAKSAMAA

RP-1

DE

SAKSAMAA

SN-1

DE

SAKSAMAA

SN-2

DE

SAKSAMAA

TH-1

DE

SAKSAMAA

TH-2

ES

HISPAANIA

ES/01/02/05

ES

HISPAANIA

ES/05/02/12

ES

HISPAANIA

ES/05/03/13

ES

HISPAANIA

ES/09/02/10

ES

HISPAANIA

ES/17/02/07

ES

HISPAANIA

ES/04/03/11

ES

HISPAANIA

ES/04/03/14

ES

HISPAANIA

ES/09/03/15

ES

HISPAANIA

ES/09/06/18

ES

HISPAANIA

ES/10/07/20

FR

PRANTSUSMAA

38.193.01

FR

PRANTSUSMAA

32.162.004

GR

KREEKA

GR.1

GR

KREEKA

GR.2

IE

IIRIMAA

IRL-HBQ-1-2003 Unit A

IT

ITAALIA

003AL707

IT

ITAALIA

305/B/743

IT

ITAALIA

132BG603

IT

ITAALIA

170BG601

IT

ITAALIA

068CR003

IT

ITAALIA

006FR601

IT

ITAALIA

054LCO22

IT

ITAALIA

I – 19/ME/01

IT

ITAALIA

119RM013

IT

ITAALIA

006TS139

IT

ITAALIA

133VA023

IT

ITAALIA

015RM168

MT

MALTA

BQ 001

NL

MADALMAAD

NL-13000

NL

MADALMAAD

NL-13001

NL

MADALMAAD

NL-13002

NL

MADALMAAD

NL-13003

NL

MADALMAAD

NL-13004

NL

MADALMAAD

NL-13005

NL

MADALMAAD

NL-13006

NL

MADALMAAD

NL-13007

NL

MADALMAAD

NL-13008

NL

MADALMAAD

NL-13009

NL

MADALMAAD

NL-13010

PL

POOLA

14084501

PT

PORTUGAL

05 01 CQA

PT

PORTUGAL

01 02 CQA

PT

PORTUGAL

03 01 CQAR

PT

PORTUGAL

05 07 CQAA

UK

ÜHENDKUNINGRIIK

21/07/01

UK

ÜHENDKUNINGRIIK

21/07/02

UK

ÜHENDKUNINGRIIK

01/08/01

UK

ÜHENDKUNINGRIIK

21/08/01

UK

ÜHENDKUNINGRIIK

24/08/01”

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/45

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1295/2008,

18. detsember 2008,

humala importimise kohta kolmandatest riikidest

(kodifitseeritud versioon)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1), eriti selle artikli 192 lõiget 2 ja artikli 195 lõiget 2 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 21. detsembri 1978. aasta määrust (EMÜ) nr 3076/78 humala importimise kohta kolmandatest riikidest (2) ja komisjoni 21. detsembri 1978. aasta määrust (EMÜ) nr 3077/78 kolmandatest riikidest imporditava humalaga kaasasolevate tunnistuste ja ühenduse sertifikaatide samaväärsuse kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud. (4) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealused määrused kodifitseerida ja ühtsesse teksti koondada. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 21. detsembri 1978. aasta määrust (EMÜ) nr 3076/78 humala importimise kohta kolmandatest riikidest (2) ja komisjoni 21. detsembri 1978. aasta määrust (EMÜ) nr 3077/78 kolmandatest riikidest imporditava humalaga kaasasolevate tunnistuste ja ühenduse sertifikaatide samaväärsuse kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud. (4) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealused määrused kodifitseerida ja ühtsesse teksti koondada.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 158 lõikega 1 on sätestatud, et kolmandatest riikidest pärit humalat ja humalatooteid võib importida üksnes juhul, kui nende kvaliteedistandard on vähemalt samaväärne ühenduses koristatud samasuguste toodete või nendest saadustest valmistatud toodete kvaliteedistandardiga. Kõnealuse artikli lõike 2 teises lõigus sätestatakse siiski, et kõnealuseid tooteid käsitatakse nimetatud standardile vastavatena, kui nendega on kaasas päritoluriigi ametiasutuste poolt väljaantud tõend, mis on tunnistatud samaväärseks ühendusest pärit humala ja humalatoodete turustamiseks nõutava sertifikaadiga. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 158 lõikega 1 on sätestatud, et kolmandatest riikidest pärit humalat ja humalatooteid võib importida üksnes juhul, kui nende kvaliteedistandard on vähemalt samaväärne ühenduses koristatud samasuguste toodete või nendest saadustest valmistatud toodete kvaliteedistandardiga. Kõnealuse artikli lõike 2 teises lõigus sätestatakse siiski, et kõnealuseid tooteid käsitatakse nimetatud standardile vastavatena, kui nendega on kaasas päritoluriigi ametiasutuste poolt väljaantud tõend, mis on tunnistatud samaväärseks ühendusest pärit humala ja humalatoodete turustamiseks nõutava sertifikaadiga.

| (3) | Komisjoni 14. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1850/2006, milles sätestatakse humala ja humalatoodete sertifitseerimise üksikasjalikud eeskirjad, (5) sätestatakse väga ranged turustusnõuded humalatoodete ja eelkõige segude jaoks. Praegu ei ole ühtki tõhusat meetodit kõnealuste nõuete täitmise kontrolliks piiridel. Kontrolli saab asendada üksnes ekspordiriikide võetud kohustus täita kõnealuste toodete puhul ühenduse turustusnõudeid. Seepärast tuleb nõuda, et selliste toodetega on kaasas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 158 lõikes 2 osutatud tunnistus. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 14. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1850/2006, milles sätestatakse humala ja humalatoodete sertifitseerimise üksikasjalikud eeskirjad, (5) sätestatakse väga ranged turustusnõuded humalatoodete ja eelkõige segude jaoks. Praegu ei ole ühtki tõhusat meetodit kõnealuste nõuete täitmise kontrolliks piiridel. Kontrolli saab asendada üksnes ekspordiriikide võetud kohustus täita kõnealuste toodete puhul ühenduse turustusnõudeid. Seepärast tuleb nõuda, et selliste toodetega on kaasas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 158 lõikes 2 osutatud tunnistus.

| (4) | Humala sertifitseerimist käsitlevate ühenduse eeskirjade järgmise tagamiseks peaksid liikmesriigid läbi viima kontrolle, et veenduda, kas imporditud humal vastab määruses (EÜ) nr 1850/2006 osutatud turustamise miinimumnõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Humala sertifitseerimist käsitlevate ühenduse eeskirjade järgmise tagamiseks peaksid liikmesriigid läbi viima kontrolle, et veenduda, kas imporditud humal vastab määruses (EÜ) nr 1850/2006 osutatud turustamise miinimumnõuetele.

| (5) | Mõned kolmandad riigid on võtnud kohustuse täita humala ja humalatoodete turustamiseks ettenähtud nõudeid ning on andnud teatavatele asutustele loa anda välja vastavustunnistusi. Neid tunnistusi tuleks seetõttu tunnustada samaväärseina ühenduse sertifikaatidega ning nende tunnistustega hõlmatud tooted tuleks lubada vabasse ringlusse. |
| --- | --- |

(5)

Mõned kolmandad riigid on võtnud kohustuse täita humala ja humalatoodete turustamiseks ettenähtud nõudeid ning on andnud teatavatele asutustele loa anda välja vastavustunnistusi. Neid tunnistusi tuleks seetõttu tunnustada samaväärseina ühenduse sertifikaatidega ning nende tunnistustega hõlmatud tooted tuleks lubada vabasse ringlusse.

| (6) | Kõnealuste kolmandate riikide asjaomased organisatsioonid vastutavad I lisas oleva teabe ajakohastamise ja komisjonile edastamise eest tihedas koostöös komisjoniga. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealuste kolmandate riikide asjaomased organisatsioonid vastutavad I lisas oleva teabe ajakohastamise ja komisjonile edastamise eest tihedas koostöös komisjoniga.

| (7) | Liikmesriikide pädevate asutuste tehtava kontrolli hõlbustamiseks tuleb ette näha tunnistuse vorm ja vajaduse korral ka sisu ning tunnistuse kasutamise eeskirjad. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriikide pädevate asutuste tehtava kontrolli hõlbustamiseks tuleb ette näha tunnistuse vorm ja vajaduse korral ka sisu ning tunnistuse kasutamise eeskirjad.

| (8) | Kaubandustavade arvessevõtmiseks peab juhul, kui saadetis on jagatud osadeks, olema pädevatel asutustel volitus koostada oma järelevalve all väljavõte tunnistusest iga uue saadetise kohta, mis tekkis saadetise jagamisest. |
| --- | --- |

(8)

Kaubandustavade arvessevõtmiseks peab juhul, kui saadetis on jagatud osadeks, olema pädevatel asutustel volitus koostada oma järelevalve all väljavõte tunnistusest iga uue saadetise kohta, mis tekkis saadetise jagamisest.

| (9) | Analoogiliselt ühenduse sertifitseerimissüsteemiga tuleks teatavad tooted nende kasutusviisist tulenevalt vabastada käesolevas määruses sätestatud tunnistuse esitamisest. |
| --- | --- |

(9)

Analoogiliselt ühenduse sertifitseerimissüsteemiga tuleks teatavad tooted nende kasutusviisist tulenevalt vabastada käesolevas määruses sätestatud tunnistuse esitamisest.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 1 punktis f loetletud kolmandatest riikidest pärit toodete vabasse ringlusse laskmine ühenduses on lubatud tingimusel, et esitatakse tõend kõnealuse määruse artikli 158 lõikes 1 ettenähtud nõuete täitmise kohta.

2.   Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud tõendina esitatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 158 lõikega 2 ettenähtud tunnistus (edaspidi „vastavustunnistus”).

Artikkel 2

Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab „saadetis” samade omadustega toodete kogust, mille sama kaubasaatja saadab samal ajal samale kaubasaajale.

Artikkel 3

Kolmandatest riikidest imporditava humala ja humalatoodetega kaasasolevaid tunnistusi, mille on välja andnud I lisas märgitud päritoluriigi pädev asutus, tunnustatakse samaväärseina määruse (EÜ) vastavustunnistusega.

I lisa vaadatakse asjaomaste kolmandate riikide poolt edastatud teabe põhjal uuesti läbi.

Artikkel 4

1.   Vastavustunnistus koostatakse iga saadetise kohta ning see sisaldab originaaleksemplari ja kahte koopiat, mis on koostatud vastavalt käesoleva määruse II lisas sätestatud näidisele ja käesoleva määruse IV lisas esitatud juhendile.

2.   Vastavustunnistus kehtib üksnes juhul, kui see on nõuetekohaselt täidetud ja I lisas osutatud asutuse poolt kinnitatud.

3.   Tunnistus on kinnitatud nõuetekohaselt, kui sellel on märgitud väljaandmise koht ja kuupäev ning kui sellel on allkiri ning väljaandnud asutuse pitser.

Artikkel 5

1.   Igal vastavustunnistusega hõlmatud pakkeüksusel peavad olema järgmised andmed ühes ühenduse ametlikus keeles:

| a) | toote kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

toote kirjeldus;

| b) | sort või sordid; |
| --- | --- |

b)

sort või sordid;

| c) | päritoluriik; |
| --- | --- |

c)

päritoluriik;

| d) | vastavustunnistuse või selle väljavõtte lahtris 9 osutatud märgistus ja numbrid. |
| --- | --- |

d)

vastavustunnistuse või selle väljavõtte lahtris 9 osutatud märgistus ja numbrid.

2.   Lõikes 1 toodud andmed peavad olema kirjutatud pakendi välisküljele loetavalt, kulumiskindlalt ja ühtse tähesuurusega.

Artikkel 6

1.   Kui vastavustunnistusega hõlmatud saadetis jaotatakse osadeks ja saadetakse enne vabasse ringlusse laskmist edasi, koostatakse iga jaotamisel tekkinud uue saadetise kohta tunnistuse väljavõte.

Tunnistus asendatakse vajaliku arvu väljavõtetega.

Igast väljavõttest koostab asjaomane isik ühe originaaleksemplari ja kaks koopiat vastavalt käesoleva määruse III lisas esitatud näidisele ja vastavalt IV lisas ettenähtud sätetele.

2.   Tolliasutus kinnitab vastavustunnistuse originaaleksemplari ja kaks koopiat ning allkirjastab iga väljavõtte originaaleksemplari ja kaks koopiat.

Tolliasutus jätab endale vastavustunnistuse originaaleksemplari, saadab kaks koopiat ametiasutusele, kes vastutab määruse (EÜ) nr 1850/2006 artiklis 21 osutatud sertifitseerimissüsteemile vastavuse tagamise eest, ning tagastab iga väljavõtte originaaleksemplari ja kaks koopiat asjaomasele isikule.

Artikkel 7

Vastavustunnistuse või selle väljavõttega hõlmatud toote ühenduses vabasse ringlusse laskmiseks nõutud tolliformaalsuste täitmisel esitatakse originaaleksemplar ja kaks koopiat tolliasutusele, kes kirjutab nendele allkirja ning jätab originaaleksemplari endale. Ühe koopia edastab tolliasutus määruse (EÜ) nr 1850/2006 artiklis 21 osutatud sertifitseerimissüsteemi järelevalve eest vastutavale ametiasutusele liikmesriigis, kus toode lastakse vabasse ringlusse. Teine eksemplar tagastatakse importijale, kes peab seda säilitama vähemalt kolm aastat.

Artikkel 8

Kui saadetis müükase edasi või jagatakse osadeks pärast selle vabasse ringlusse suunamist, peab tootega olema kaasas müüja koostatud kaubaarve või äridokument, millel on märgitud vastavustunnistuse või selle väljavõtte viitenumber ning need väljaandnud asutuse nimi.

Kaubaarvel või äridokumendil esitatakse ka vastavustunnistuselt või väljavõttelt järgmine teave:

| a) | humalakäbi puhul:






  i) | toote kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

a)

humalakäbi puhul:

i)

toote kirjeldus;

| ii) | brutomass; |
| --- | --- |

ii)

brutomass;

| iii) | tootmiskoht; |
| --- | --- |

iii)

tootmiskoht;

| iv) | saagiaasta; |
| --- | --- |

iv)

saagiaasta;

| v) | sort; |
| --- | --- |

v)

sort;

| vi) | päritoluriik; |
| --- | --- |

vi)

päritoluriik;

| vii) | tunnistuse lahtris 9 esitatud märgistus ja identifitseerimisnumbrid; |
| --- | --- |

vii)

tunnistuse lahtris 9 esitatud märgistus ja identifitseerimisnumbrid;

| b) | humalast valmistatud toodete puhul lisaks punktis a loetletud andmetele: töötlemiskoht ja -kuupäev. |
| --- | --- |

b)

humalast valmistatud toodete puhul lisaks punktis a loetletud andmetele: töötlemiskoht ja -kuupäev.

Artikkel 9

1.   Liikmesriigid teevad korrapäraseid pistelisi kontrolle, et veenduda määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 158 kohaselt imporditud humala vastavuses määruse (EÜ) nr 1850/2006 I lisas sätestatud turustamise miinimumnõuetele.

2.   Liikmesriigid teatavad iga aasta 30. juuniks komisjonile nimetatud kuupäevale eelnenud aasta jooksul tehtud kontrollide sagedusest, tüübist ja tulemustest. Kontrollid hõlmavad vähemalt 5 % humalasaadetistest, mida kavandatakse kõnealuse aasta jooksul kolmandast riigist asjaomasesse liikmesriiki importida.

3.   Kui liikmesriigi pädev asutus avastab, et uuritud proovid ei vasta lõikes 1 nimetatud turustamise miinimumnõuetele, ei või vastavat saadetist ühenduses turustada.

4.   Kui liikmesriik avastab, et toote omadused ei vasta tootega kaasasolevas vastavustunnistuses loetletud üksikasjadele, teatab ta sellest komisjonile.

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 sätestatud korras võib võtta vastu otsuse eemaldada selliste toodete kohta vastavustunnistuse väljaandnud asutus käesoleva määruse I lisas esitatud loetelust.

Artikkel 10

Erandina käesolevast määrusest ei nõuta artikli 1 lõikes 2 määratletud tunnistuse esitamist ega artikli 5 sätete täitmist humala ja humalatoodete vabasse ringlusse laskmisel, kui üksikpakendi kaal ei ületa 1 kilogrammini humalate ja humalapulbri puhul ning 300 grammini humalaekstraktide puhul ning kui humal või humalatooted on:

| a) | pakitud väikepakenditesse müügiks üksikisikutele oma tarbeks; |
| --- | --- |

a)

pakitud väikepakenditesse müügiks üksikisikutele oma tarbeks;

| b) | ette nähtud teaduslikeks ja tehnilisteks katseteks; |
| --- | --- |

b)

ette nähtud teaduslikeks ja tehnilisteks katseteks;

| c) | ette nähtud messide jaoks ja hõlmatud asjaomase tolli erikorraga. |
| --- | --- |

c)

ette nähtud messide jaoks ja hõlmatud asjaomase tolli erikorraga.

Toote kirjeldus, mass ja lõppkasutus peab olema pakendil kirjas.

Artikkel 11

Määrused (EMÜ) nr 3076/78 ja (EMÜ) nr 3077/78 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas VI lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 12

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2008

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 367, 28.12.1978, lk 17.

2

(3)  EÜT L 367, 28.12.1978, lk 28.

3

(4)  Vt lisa V.

4

(5)  ELT L 355, 15.12.2006, lk 72.

5

---

I LISA

TUNNISTUSE VÄLJAANDMISE LUBA OMAVAD ASUTUSED

Humalakäbid CN-kood: ex 1210

Humalapulbrid CN-kood: ex 1210

Humalapulbrid CN-kood: 1302 13 00

| Päritoluriik | Pädev asutus | Aadress | Kood | Telefon | Faks | E-post (mittekohustuslik) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austraalia | Quarantine Services
  Department of Primary Industries & Water | Macquarie Wharf No 1 |
| Hunter Street, Hobart |
| Tasmania 7000 |

Päritoluriik

Pädev asutus

Aadress

Kood

Telefon

Faks

E-post (mittekohustuslik)

Austraalia

Quarantine Services

Department of Primary Industries & Water

Macquarie Wharf No 1

Hunter Street, Hobart

Tasmania 7000

(61-3)

6233 3352

6234 6785

Kanada

Plant Protection Division, Animal and Plant Health Directorate, Food Production and Inspection Branch, Agriculture and Agri-food Canada

| Floor 2, West Wing 59, |
| --- |
| Camelot Drive |
| Napean, Ontario, |
| K1A OY9 |

Floor 2, West Wing 59,

Camelot Drive

Napean, Ontario,

K1A OY9

(1-613)

952 8000

991 5612

Hiina

Tianjin Airport Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 33 Youyi Road, |
| --- |
| Hexi District, |
| Tianjin 300201 |

No. 33 Youyi Road,

Hexi District,

Tianjin 300201

(86-22)

2813 4078

28 13 40 78

ciqtj2002@163.com

Tianjin Economic and Technical Development Zone Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 8, Zhaofaxincun |
| --- |
| 2nd Avenue, TEDA |
| Tianjin 300457 |

No. 8, Zhaofaxincun

2nd Avenue, TEDA

Tianjin 300457

(86-22)

662 98343

662 98245

zhujw@tjciq.gov.cn

Inner Mongolia Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 12 Erdos Street, |
| --- |
| Saihan District, Huhhot City |
| Inner Mongolia 010020 |

No. 12 Erdos Street,

Saihan District, Huhhot City

Inner Mongolia 010020

(86-471)

434 1943

434 2163

zhaoxb@nmciq.gov.cn

Xinjiang Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 116 North Nanhu Road, |
| --- |
| Urumqi City |
| Xinjiang 830063 |

No. 116 North Nanhu Road,

Urumqi City

Xinjiang 830063

(86-991)

464 0057

464 0050

xjciq_jw@xjciq.gov.cn

Uus-Meremaa

Ministry of Agriculture and Fisheries

| PO Box 2526 |
| --- |
| Wellington |

PO Box 2526

Wellington

(64-4)

472 0367

474 424

472-9071

Gawthorn Institute

Private Bag

Nelson

(64-3)

548 2319

546 9464

Serbia

Naucni Institute za Ratarstvo/Zavod za Hmelj sirak I lekovito bilje

21470 Backi Petrovac

(38-21)

780 365

621 212

berenji@eunet.yu

Lõuna-Aafrika Vabariik

CSIR Food Science and Technology

| PO Box 395 |
| --- |
| 0001 Pretoria |

PO Box 395

0001 Pretoria

(27-12)

841 3172

841 3594

Šveits

Labor Veritas

| Engimattstrasse 11 |
| --- |
| Postfach 353 |
| CH-8027 Zürich |

Engimattstrasse 11

Postfach 353

CH-8027 Zürich

(41-44)

283 2930

201 4249

admin@laborveritas.ch

Ukraina

Productional-Technical Centre (PTZ)

Ukrhmel

| Hlebnaja 27 |
| --- |
| 262028 Zhtiomie |

Hlebnaja 27

262028 Zhtiomie

(380)

37 2111

36 7331

Ameerika Ühendriigid

Washington Department of Agriculture

State Chemical and Hop Lab

| 21 N. 1st Ave. Suite 106 |
| --- |
| Yakima, WA 98902 |

21 N. 1st Ave. Suite 106

Yakima, WA 98902

(1-509)

225 7626

454 7699

Idaho Department of Agriculture

Division of Plant Industries

Hop Inspection Lab

| 2270 Old Penitentiary Road |
| --- |
| P.O. Box 790 |
| Boise, ID 83701 |

2270 Old Penitentiary Road

P.O. Box 790

Boise, ID 83701

(1-208)

332 8620

334 2283

Oregon Department of Agriculture

Commodity Inspection Division

| 635 Capital Street NE |
| --- |
| Salem, OR 97310-2532 |

635 Capital Street NE

Salem, OR 97310-2532

(1-503)

986 4620

986 4737

California Department of Food and Agriculture (CDFA-CAC)

Division of Inspection Services

Analytical Chemistry Laboratory

| 3292 Meadowview Road |
| --- |
| Sacramento, CA 95832 |

3292 Meadowview Road

Sacramento, CA 95832

(1-916)

445 0029 või 262 1434

262 1572

USDA, GIPSA, FGIS

| 1100 NW Naito Parkway |
| --- |
| Portland, OR 97209-2818 |

1100 NW Naito Parkway

Portland, OR 97209-2818

(1-503)

326 7887

326 7896

USDA, GIPSA, TSD, Tech Service Division, Technical Testing Laboratory

| 10383 Nth Ambassador Drive |
| --- |
| Kansas City, MO 64153-1394 |

10383 Nth Ambassador Drive

Kansas City, MO 64153-1394

(1-816)

891 0401

891 0478

Zimbabwe

Standards Association of Zimbabwe (SAZ)

| Northend Close, |
| --- |
| Northridge Park Borrowdale, |
| P.O. Box 2259 Harare |

Northend Close,

Northridge Park Borrowdale,

P.O. Box 2259 Harare

(263-4)

88 2017, 88 2021, 88 5511

88 2020

info@saz.org.zw

saz.org.zw

---

II LISA

VASTAVUSTUNNISTUSE VORM

Image

---

III LISA

TUNNISTUSE VÄLJAVÕTTE VORM

Image

---

IV LISA

ARTIKLIGA 4 ja 6 NÕUTAVAID DOKUMENTE KÄSITLEVAD EESKIRJAD

I.   PABER

Tuleb kasutada valget paberit massiga vähemalt 40 g/m2.

II.   SUURUS

Suurus peab olema 210 × 297 mm.

III.   KEELED

| A. | Vastavustunnistus peab olema trükitud ühes ühenduse ametlikus keeles; selle võib trükkida ka väljaandva riigi ametlikus keeles või ühes väljaandva riigi ametlikus keeles. |
| --- | --- |

A.

Vastavustunnistus peab olema trükitud ühes ühenduse ametlikus keeles; selle võib trükkida ka väljaandva riigi ametlikus keeles või ühes väljaandva riigi ametlikus keeles.

| B. | Vastavustunnistuse väljavõte peab olema trükitud ühes ühenduse ametlikus keeles, mille on määranud väljaandva liikmesriigi vastutavad ametiasutused. |
| --- | --- |

B.

Vastavustunnistuse väljavõte peab olema trükitud ühes ühenduse ametlikus keeles, mille on määranud väljaandva liikmesriigi vastutavad ametiasutused.

IV.   VORMIDE TÄITMINE

| A. | Vormid tuleb täita masinakirjas või käsitsi; viimasel juhul tuleb need täita loetavalt tindi ja suurtähtedega. |
| --- | --- |

A.

Vormid tuleb täita masinakirjas või käsitsi; viimasel juhul tuleb need täita loetavalt tindi ja suurtähtedega.

| B. | Igale vormile märgitakse väljaandva asutuse antud individuaalne number, mis on sama originaaleksemplaril ja kahel koopial. |
| --- | --- |

B.

Igale vormile märgitakse väljaandva asutuse antud individuaalne number, mis on sama originaaleksemplaril ja kahel koopial.

| C. | Vastavustunnistuse ja selle väljavõtete puhul:






  1. | ei täideta lahtrit 5 humalasegudest valmistatud humalatoodete puhul; |
| --- | --- | --- |

C.

Vastavustunnistuse ja selle väljavõtete puhul:

1.

ei täideta lahtrit 5 humalasegudest valmistatud humalatoodete puhul;

| 2. | täidetakse lahtrid 7 ja 8 kõikide humalast valmistatud toodete puhul; |
| --- | --- |

2.

täidetakse lahtrid 7 ja 8 kõikide humalast valmistatud toodete puhul;

| 3. | on toodete kirjeldus (lahter 9) üks järgmistest:






  a) | „töötlemata humal” – humal, mida on kuivatatud ja pakitud vaid korra; |
| --- | --- | --- |

3.

on toodete kirjeldus (lahter 9) üks järgmistest:

a)

„töötlemata humal” – humal, mida on kuivatatud ja pakitud vaid korra;

| b) | „töödeldud humal” – humal, mis on lõplikult kuivatatud ja pakitud; |
| --- | --- |

b)

„töödeldud humal” – humal, mis on lõplikult kuivatatud ja pakitud;

| c) | „humalapulber” (mis hõlmab humalakäbi graanuleid ja rikastatud humalapulbrit); |
| --- | --- |

c)

„humalapulber” (mis hõlmab humalakäbi graanuleid ja rikastatud humalapulbrit);

| d) | „isomeeritud humalaekstrakt” – ekstrakt, kus alfahapped on peaaegu täielikult isomeeritud; |
| --- | --- |

d)

„isomeeritud humalaekstrakt” – ekstrakt, kus alfahapped on peaaegu täielikult isomeeritud;

| e) | „humalaekstrakt” – muud ekstraktid kui isomeeritud humalaekstrakt; |
| --- | --- |

e)

„humalaekstrakt” – muud ekstraktid kui isomeeritud humalaekstrakt;

| f) | „segatud humalatooted” – eespool punktides c, d ja e sätestatud toodete segud, välja arvatud humal; |
| --- | --- |

f)

„segatud humalatooted” – eespool punktides c, d ja e sätestatud toodete segud, välja arvatud humal;

| 4. | kirjelduse „töötlemata humal” või „töödeldud humal” järele kirjutatakse sõna „seemneteta”, juhul kui seemnesisaldus on alla 2 % humalate massist, ning sõna „seemnetega” muudel juhtudel; |
| --- | --- |

4.

kirjelduse „töötlemata humal” või „töödeldud humal” järele kirjutatakse sõna „seemneteta”, juhul kui seemnesisaldus on alla 2 % humalate massist, ning sõna „seemnetega” muudel juhtudel;

| 5. | juhul, kui humalast valmistatud tooted on toodetud eri sorti humalast ja/või eri tootmiskohtades, märgitakse kõnealused eri sordid ja/või tootmiskohad lahtrisse 9 ning lisatakse igast tootmispiirkonnast pärit iga sordi massiprotsent segus. |
| --- | --- |

5.

juhul, kui humalast valmistatud tooted on toodetud eri sorti humalast ja/või eri tootmiskohtades, märgitakse kõnealused eri sordid ja/või tootmiskohad lahtrisse 9 ning lisatakse igast tootmispiirkonnast pärit iga sordi massiprotsent segus.

---

V LISA

Kehtetuks tunnistatud määrused koos muudatustega

| Komisjoni määrus (EMÜ) nr 3076/78
  (EÜT L 367, 28.12.1978, lk 17) | |
| --- | --- |
| Komisjoni määrus (EMÜ) nr 1465/79
  (EÜT L 177, 14.7.1979, lk 35) | Ainult artikkel 2 ja artikli 3 see osa, mis viitab määrusele (EMÜ) nr 3076/78 |
| Komisjoni määrus (EMÜ) nr 4060/88
  (EÜT L 356, 24.12.1988, lk 42) | ainult artikkel 1 |
| Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2264/91
  (EÜT L 208, 30.7.1991, lk 20) | |
| Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2940/92
  (EÜT L 294, 10.10.1992, lk 8) | |
| Komisjoni määrus (EMÜ) nr 717/93
  (EÜT L 74, 27.3.1993, lk 45) | |
| Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2918/93
  (EÜT L 264, 23.10.1993, lk 37) | |
| Komisjoni määrus (EMÜ) nr 3077/78
  (EÜT L 367, 28.12.1978, lk 28) | |
| Komisjoni määrus (EMÜ) nr 673/79
  (EÜT L 85, 5.4.1979, lk 25) | |
| Komisjoni määrus (EMÜ) nr 1105/79
  (EÜT L 138, 6.6.1979, lk 9) | |
| Komisjoni määrus (EMÜ) nr 1466/79
  (EÜT L 177, 14.7.1979, lk 37) | |
| Komisjoni määrus (EMÜ) nr 3042/79
  (EÜT L 343, 31.12.1979, lk 5) | |
| Komisjoni määrus (EMÜ) nr 3093/81
  (EÜT L 310, 30.10.1981, lk 17) | |
| Komisjoni määrus (EMÜ) nr 541/85
  (EÜT L 62, 1.3.1985, lk 57) | |
| Komisjoni määrus (EMÜ) nr 3261/85
  (EÜT L 311, 22.11.1985, lk 20) | |
| Komisjoni määrus (EMÜ) nr 3589/85
  (EÜT L 343, 20.12.1985, lk 19) | ainult artikkel 1 lõige 2 |
| Komisjoni määrus (EMÜ) nr 1835/87
  (EÜT L 174, 1.7.1987, lk 14) | |
| Komisjoni määrus (EMÜ) nr 3975/88
  (EÜT L 351, 21.12.1988, lk 23) | |
| Komisjoni määrus (EMÜ) nr 4060/88
  (EÜT L 356, 24.12.1988, lk 42) | ainult artikkel 2 |
| Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2835/90
  (EÜT L 268, 29.9.1990, lk 88) | |
| Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2238/91
  (EÜT L 204, 27.7.1991, lk 13) | |
| Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2915/93
  (EÜT L 264, 23.10.1993, lk 29) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 812/94
  (EÜT L 94, 13.4.1994, lk 4) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1757/94
  (EÜT L 183, 19.7.1994, lk 11) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 201/95
  (EÜT L 24, 1.2.1995, lk 121) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 972/95
  (EÜT L 97, 29.4.1995, lk 62) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 2132/95
  (EÜT L 214, 8.9.1995, lk 7) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 539/98
  (EÜT L 70, 10.3.1998, lk 3) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 81/2005
  (ELT L 16, 20.1.2005, lk 52) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 495/2007
  (ELT L 117, 5.5.2007, lk 6) | |

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 3076/78

(EÜT L 367, 28.12.1978, lk 17)

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 1465/79

(EÜT L 177, 14.7.1979, lk 35)

Ainult artikkel 2 ja artikli 3 see osa, mis viitab määrusele (EMÜ) nr 3076/78

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 4060/88

(EÜT L 356, 24.12.1988, lk 42)

ainult artikkel 1

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2264/91

(EÜT L 208, 30.7.1991, lk 20)

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2940/92

(EÜT L 294, 10.10.1992, lk 8)

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 717/93

(EÜT L 74, 27.3.1993, lk 45)

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2918/93

(EÜT L 264, 23.10.1993, lk 37)

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 3077/78

(EÜT L 367, 28.12.1978, lk 28)

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 673/79

(EÜT L 85, 5.4.1979, lk 25)

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 1105/79

(EÜT L 138, 6.6.1979, lk 9)

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 1466/79

(EÜT L 177, 14.7.1979, lk 37)

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 3042/79

(EÜT L 343, 31.12.1979, lk 5)

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 3093/81

(EÜT L 310, 30.10.1981, lk 17)

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 541/85

(EÜT L 62, 1.3.1985, lk 57)

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 3261/85

(EÜT L 311, 22.11.1985, lk 20)

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 3589/85

(EÜT L 343, 20.12.1985, lk 19)

ainult artikkel 1 lõige 2

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 1835/87

(EÜT L 174, 1.7.1987, lk 14)

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 3975/88

(EÜT L 351, 21.12.1988, lk 23)

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 4060/88

(EÜT L 356, 24.12.1988, lk 42)

ainult artikkel 2

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2835/90

(EÜT L 268, 29.9.1990, lk 88)

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2238/91

(EÜT L 204, 27.7.1991, lk 13)

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2915/93

(EÜT L 264, 23.10.1993, lk 29)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 812/94

(EÜT L 94, 13.4.1994, lk 4)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1757/94

(EÜT L 183, 19.7.1994, lk 11)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 201/95

(EÜT L 24, 1.2.1995, lk 121)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 972/95

(EÜT L 97, 29.4.1995, lk 62)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2132/95

(EÜT L 214, 8.9.1995, lk 7)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 539/98

(EÜT L 70, 10.3.1998, lk 3)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 81/2005

(ELT L 16, 20.1.2005, lk 52)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 495/2007

(ELT L 117, 5.5.2007, lk 6)

---

VI LISA

Vastavustabel

| Määrus (EMÜ) nr 3076/78 | Määrus (EMÜ) nr 3077/78 | Käesolev määrus |
| --- | --- | --- |
| Artikkel 1 lõiked 1 ja 2 | | Artikkel 1 lõiked 1 ja 2 |
| Artikkel 1 lõige 3 | | Artikkel 2 |
| | Artikkel 1 esimene lause | Artikkel 3 esimene taane |
| | Artikkel 1 teine lause | Artikkel 3 teine taane |
| Artikkel 2 | | Artikkel 4 |
| Artikkel 3 lõige 1 sissejuhatav lause | | Artikkel 5 lõige 1 sissejuhatav lause |
| Artikkel 3 lõige 1 esimene kuni neljas taane | | Artikkel 5 lõige 1 punktid a–d |
| Artikkel 3 lõige 2 | | Artikkel 5 lõige 2 |
| Artikkel 4 | | — |
| Artikkel 5 lõige 1 esimene lause | | Artikkel 6 lõige 1 esimene lõik |
| Artikkel 5 lõige 1 teine lause | | Artikkel 6 lõige 1 teine lõik |
| Artikkel 5 lõige 1 kolmas lause | | Artikkel 6 lõige 1 kolmas lõik |
| Artikkel 5 lõige 2 esimene lause | | Artikkel 6 lõige 2 esimene lõik |
| Artikkel 5 lõige 2 teine lause | | Artikkel 6 lõige 2 teine lõik |
| Artikkel 6 | | Artikkel 7 |
| Artikkel 7 esimene lõige sissejuhatav lause | | Artikkel 8 esimene lõige |
| Artikkel 7 esimene lõige teine lause ja punkt 1 | | Artikkel 8 teine lõige sissejuhatav lause |
| Artikkel 7 punkt 1 alapunkt a sissejuhatavad sõnad | | Artikkel 8 teine lõige punkt a sissejuhatavad sõnad |
| Artikkel 7 punkt 1 alapunkt a esimene taane | | Artikkel 8 teine lõige punkt a alapunkt i |
| Artikkel 7 punkt 1 alapunkt a teine taane | | Artikkel 8 teine lõige punkt a alapunkt ii |
| Artikkel 7 punkt 1 alapunkt a kolmas taane | | Artikkel 8 teine lõige punkt a alapunkt iii |
| Artikkel 7 punkt 1 alapunkt a neljas taane | | Artikkel 8 teine lõige punkt a alapunkt iv |
| Artikkel 7 punkt 1 alapunkt a viies taane | | Artikkel 8 teine lõige punkt a alapunkt v |
| Artikkel 7 punkt 1 alapunkt a kuues taane | | Artikkel 8 teine lõige punkt a alapunkt vi |
| Artikkel 7 punkt 1 alapunkt a seitsmes taane | | Artikkel 8 teine lõige punkt a alapunkt vii |
| Artikkel 7 punkt 1 alapunkt b | | Artikkel 8 teine lõige punkt b |
| Artikkel 7 punkt 2 | | — |
| Artikkel 7a esimene lõik esimene lause | | Artikkel 9 lõige 1 |
| Artikkel 7a esimene lõik teine ja kolmas lause | | Artikkel 9 lõige 2 |
| Artikkel 7a teine lõik | | Artikkel 9 lõige 3 |
| Artikkel 7a kolmas lõik esimene lause | | Artikkel 9 lõige 4 esimene lõik |
| Artikkel 7a kolmas lõik teine lause | | Artikkel 9 lõige 4 teine lõik |
| Artikkel 8 | | Artikkel 10 |
| Artikkel 9 | | — |
| Artikkel 10 | | — |
| — | — | Artikkel 11 |
| — | — | Artikkel 12 |
| | Lisa | I lisa |
| I lisa | | II lisa |
| II lisa | | III lisa |
| III lisa | | — |
| IV lisa | | IV lisa |
| — | — | V lisa |
| — | — | VI lisa |

Määrus (EMÜ) nr 3076/78

Määrus (EMÜ) nr 3077/78

Käesolev määrus

Artikkel 1 lõiked 1 ja 2

Artikkel 1 lõiked 1 ja 2

Artikkel 1 lõige 3

Artikkel 2

Artikkel 1 esimene lause

Artikkel 3 esimene taane

Artikkel 1 teine lause

Artikkel 3 teine taane

Artikkel 2

Artikkel 4

Artikkel 3 lõige 1 sissejuhatav lause

Artikkel 5 lõige 1 sissejuhatav lause

Artikkel 3 lõige 1 esimene kuni neljas taane

Artikkel 5 lõige 1 punktid a–d

Artikkel 3 lõige 2

Artikkel 5 lõige 2

Artikkel 4

—

Artikkel 5 lõige 1 esimene lause

Artikkel 6 lõige 1 esimene lõik

Artikkel 5 lõige 1 teine lause

Artikkel 6 lõige 1 teine lõik

Artikkel 5 lõige 1 kolmas lause

Artikkel 6 lõige 1 kolmas lõik

Artikkel 5 lõige 2 esimene lause

Artikkel 6 lõige 2 esimene lõik

Artikkel 5 lõige 2 teine lause

Artikkel 6 lõige 2 teine lõik

Artikkel 6

Artikkel 7

Artikkel 7 esimene lõige sissejuhatav lause

Artikkel 8 esimene lõige

Artikkel 7 esimene lõige teine lause ja punkt 1

Artikkel 8 teine lõige sissejuhatav lause

Artikkel 7 punkt 1 alapunkt a sissejuhatavad sõnad

Artikkel 8 teine lõige punkt a sissejuhatavad sõnad

Artikkel 7 punkt 1 alapunkt a esimene taane

Artikkel 8 teine lõige punkt a alapunkt i

Artikkel 7 punkt 1 alapunkt a teine taane

Artikkel 8 teine lõige punkt a alapunkt ii

Artikkel 7 punkt 1 alapunkt a kolmas taane

Artikkel 8 teine lõige punkt a alapunkt iii

Artikkel 7 punkt 1 alapunkt a neljas taane

Artikkel 8 teine lõige punkt a alapunkt iv

Artikkel 7 punkt 1 alapunkt a viies taane

Artikkel 8 teine lõige punkt a alapunkt v

Artikkel 7 punkt 1 alapunkt a kuues taane

Artikkel 8 teine lõige punkt a alapunkt vi

Artikkel 7 punkt 1 alapunkt a seitsmes taane

Artikkel 8 teine lõige punkt a alapunkt vii

Artikkel 7 punkt 1 alapunkt b

Artikkel 8 teine lõige punkt b

Artikkel 7 punkt 2

—

Artikkel 7a esimene lõik esimene lause

Artikkel 9 lõige 1

Artikkel 7a esimene lõik teine ja kolmas lause

Artikkel 9 lõige 2

Artikkel 7a teine lõik

Artikkel 9 lõige 3

Artikkel 7a kolmas lõik esimene lause

Artikkel 9 lõige 4 esimene lõik

Artikkel 7a kolmas lõik teine lause

Artikkel 9 lõige 4 teine lõik

Artikkel 8

Artikkel 10

Artikkel 9

—

Artikkel 10

—

—

—

Artikkel 11

—

—

Artikkel 12

Lisa

I lisa

I lisa

II lisa

II lisa

III lisa

III lisa

—

IV lisa

IV lisa

—

—

V lisa

—

—

VI lisa

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/57

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1296/2008,

18. detsember 2008,

millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta

(kodifitseeritud versioon)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007 millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid ( ühise turukorralduse ühtne määrus) (1), eriti selle artikli 144 lõiget 1 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. juuli 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1839/95, millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta (2) on korduvalt oluliselt muudetud (3). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. juuli 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1839/95, millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta (2) on korduvalt oluliselt muudetud (3). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.

| (2) | Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud kokkulepete alusel kohustus ühendus alates 1995/96. turustusaastast avama vähendatud tariifiga kvoodid 500 000 tonni maisi importimiseks Portugali ja kahe miljoni tonni maisi ja 300 000 tonni sorgo importimiseks Hispaaniasse. Hispaania impordikvootide puhul tuleb Hispaaniasse imporditud üldkogusest proportsionaalselt maha arvata teatavate imporditavate teravilja asendustoodete kogused. Portugalile avatud maisi impordikvootide puhul tegelikult makstav imporditollimaks ei või olla suurem kui 50 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(2)

Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud kokkulepete alusel kohustus ühendus alates 1995/96. turustusaastast avama vähendatud tariifiga kvoodid 500 000 tonni maisi importimiseks Portugali ja kahe miljoni tonni maisi ja 300 000 tonni sorgo importimiseks Hispaaniasse. Hispaania impordikvootide puhul tuleb Hispaaniasse imporditud üldkogusest proportsionaalselt maha arvata teatavate imporditavate teravilja asendustoodete kogused. Portugalile avatud maisi impordikvootide puhul tegelikult makstav imporditollimaks ei või olla suurem kui 50 eurot tonni kohta.

| (3) | Ebakindluse kõrvaldamiseks ja kvootide nõuetekohase haldamise tagamiseks, tuleks maisi ja sorgo importimise arvestamisel Hispaaniasse ja Portugali ette näha sarnased meetodid. |
| --- | --- |

(3)

Ebakindluse kõrvaldamiseks ja kvootide nõuetekohase haldamise tagamiseks, tuleks maisi ja sorgo importimise arvestamisel Hispaaniasse ja Portugali ette näha sarnased meetodid.

| (4) | Selleks et saavutada kõnealune eesmärk ja tagada kava ning ühenduse rahvusvaheliste kohustuste täitmise üle tõhus järelevalve, tuleks täpselt kindlaks määrata, millise impordi kohta tuleb nende kvootide raames raamatupidamisarvestust pidada ja ette näha, et Hispaania ja Portugal teatavad komisjonile igas kuus kõnealuste toodete tegelikult imporditud kogused ja täpsustavad kohaldatud arvutamismeetodi. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et saavutada kõnealune eesmärk ja tagada kava ning ühenduse rahvusvaheliste kohustuste täitmise üle tõhus järelevalve, tuleks täpselt kindlaks määrata, millise impordi kohta tuleb nende kvootide raames raamatupidamisarvestust pidada ja ette näha, et Hispaania ja Portugal teatavad komisjonile igas kuus kõnealuste toodete tegelikult imporditud kogused ja täpsustavad kohaldatud arvutamismeetodi.

| (5) | Tariifikvoodi alusel Portugali maisi ning Hispaaniasse maisi ja sorgo importimise, samuti võimalike asendustoodete importimise arvestamise aeg peaks olema kalendriaasta. |
| --- | --- |

(5)

Tariifikvoodi alusel Portugali maisi ning Hispaaniasse maisi ja sorgo importimise, samuti võimalike asendustoodete importimise arvestamise aeg peaks olema kalendriaasta.

| (6) | Teataval aastal Portugali imporditava maisi ning Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo kogus, mida vähendatakse teatavate samal aastal Hispaaniasse imporditud teravilja asendustoodete võrra, ei võimalda aasta lõpus kindlaks määrata sel aastal importimata maisi ja sorgo koguseid. Seetõttu peaks vajaduse korral olema võimalik pikendada ajavahemikku, mille jooksul võib importi aasta kuludesse kirjendada, järgmise aasta maini. |
| --- | --- |

(6)

Teataval aastal Portugali imporditava maisi ning Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo kogus, mida vähendatakse teatavate samal aastal Hispaaniasse imporditud teravilja asendustoodete võrra, ei võimalda aasta lõpus kindlaks määrata sel aastal importimata maisi ja sorgo koguseid. Seetõttu peaks vajaduse korral olema võimalik pikendada ajavahemikku, mille jooksul võib importi aasta kuludesse kirjendada, järgmise aasta maini.

| (7) | Ühenduse ettevõtjate huvides on tagada ühenduse turu piisav varustatus asjaomaste toodetega ja seda stabiilsete hindadega ning samas vältida asjatuid ja ülemääraseid riske või turuhäireid tõsiste hinnakõikumiste näol. Komisjon peab rahvusvaheliste turgude arengut, Hispaania ja Portugali tarnetingimusi ja ühenduse rahvusvahelisi kohustusi arvesse võttes otsustama, kas asjaomaste toodete impordikvootide täitmise tagamiseks on vaja vähendada kohaldatavaid imporditollimakse, mis kehtestati vastavalt komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrusele (EÜ) nr 1249/96 nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas. (4) |
| --- | --- |

(7)

Ühenduse ettevõtjate huvides on tagada ühenduse turu piisav varustatus asjaomaste toodetega ja seda stabiilsete hindadega ning samas vältida asjatuid ja ülemääraseid riske või turuhäireid tõsiste hinnakõikumiste näol. Komisjon peab rahvusvaheliste turgude arengut, Hispaania ja Portugali tarnetingimusi ja ühenduse rahvusvahelisi kohustusi arvesse võttes otsustama, kas asjaomaste toodete impordikvootide täitmise tagamiseks on vaja vähendada kohaldatavaid imporditollimakse, mis kehtestati vastavalt komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrusele (EÜ) nr 1249/96 nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas. (4)

| (8) | Nende kvootide kohaldamiseks tuleks ette näha otseostmine maailmaturult või vastavalt määrusele (EÜ) nr 1249/96 kehtestatud imporditollimaksude vähendamise süsteemi kohaldamine. |
| --- | --- |

(8)

Nende kvootide kohaldamiseks tuleks ette näha otseostmine maailmaturult või vastavalt määrusele (EÜ) nr 1249/96 kehtestatud imporditollimaksude vähendamise süsteemi kohaldamine.

| (9) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 1528/2007 (5) alusel Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidest pärit sorgo ja maisi importimisel ühendusse ettenähtud soodustuste ning käesoleva määruse sätete ühitamine võib põhjustada häireid Hispaania või Portugali teraviljaturul. Selle kitsaskoha saab kõrvaldada käesoleva määruse alusel imporditava maisi ja sorgo suhtes erilise tollimaksuvähenduse kehtestamisega. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1528/2007 (5) alusel Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidest pärit sorgo ja maisi importimisel ühendusse ettenähtud soodustuste ning käesoleva määruse sätete ühitamine võib põhjustada häireid Hispaania või Portugali teraviljaturul. Selle kitsaskoha saab kõrvaldada käesoleva määruse alusel imporditava maisi ja sorgo suhtes erilise tollimaksuvähenduse kehtestamisega.

| (10) | Maailmaturult otseostmise korral tuleks selleks, et toimingud sooritada võimalikult soodsatel tingimustel ja madalaimate ostu- ja veokuludega, korraldada pakkumine kauba tarnimiseks makseasutuse või sekkumisameti määratud ladudesse. Tuleks sätestada, et pakkumised tuleb esitada eraldi partiide kaupa vastavalt kõnealuse liikmesriigi konkreetsetes piirkondades olemasolevatele ja pakkumiskutse teadaandes avaldatud ladustusvõimsustele. |
| --- | --- |

(10)

Maailmaturult otseostmise korral tuleks selleks, et toimingud sooritada võimalikult soodsatel tingimustel ja madalaimate ostu- ja veokuludega, korraldada pakkumine kauba tarnimiseks makseasutuse või sekkumisameti määratud ladudesse. Tuleks sätestada, et pakkumised tuleb esitada eraldi partiide kaupa vastavalt kõnealuse liikmesriigi konkreetsetes piirkondades olemasolevatele ja pakkumiskutse teadaandes avaldatud ladustusvõimsustele.

| (11) | Tuleks vastu võtta pakkumise korraldamise üksikasjalikud eeskirjad, mis puudutavad imporditollimaksude vähendust ja maailmaturu otseoste ning kindlaks määrata pakkumiste esitamise ja tagatiste andmise ja vabastamise tingimused, mis tagavad, et edukas pakkuja täidab kohustused. |
| --- | --- |

(11)

Tuleks vastu võtta pakkumise korraldamise üksikasjalikud eeskirjad, mis puudutavad imporditollimaksude vähendust ja maailmaturu otseoste ning kindlaks määrata pakkumiste esitamise ja tagatiste andmise ja vabastamise tingimused, mis tagavad, et edukas pakkuja täidab kohustused.

| (12) | Ostutoimingute usaldusväärse majandus- ja finantsjuhtimise tagamiseks ja selleks, et vältida ettevõtjate ebaproportsionaalseid ja ülemääraseid riske, silmas pidades Hispaania ja Portugali prognoositavaid turuhindu, tuleks ette näha, et kõnealusele turule võib vähendatud tollimaksudega importida teravilja, mis ei vasta pakkumiskutses sätestatud kvaliteedinõuetele. Sellisel juhul ei või tollimaksuvähendus siiski olla suurem kui asjaomaseks vähenduseks viimati kehtestatud summa. |
| --- | --- |

(12)

Ostutoimingute usaldusväärse majandus- ja finantsjuhtimise tagamiseks ja selleks, et vältida ettevõtjate ebaproportsionaalseid ja ülemääraseid riske, silmas pidades Hispaania ja Portugali prognoositavaid turuhindu, tuleks ette näha, et kõnealusele turule võib vähendatud tollimaksudega importida teravilja, mis ei vasta pakkumiskutses sätestatud kvaliteedinõuetele. Sellisel juhul ei või tollimaksuvähendus siiski olla suurem kui asjaomaseks vähenduseks viimati kehtestatud summa.

| (13) | Tuleks ette näha käesolevast määrusest tulenevaid toiminguid reguleerivad sätted vastavalt neile mehhanismidele, mis on sätestatud nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (6). |
| --- | --- |

(13)

Tuleks ette näha käesolevast määrusest tulenevaid toiminguid reguleerivad sätted vastavalt neile mehhanismidele, mis on sätestatud nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (6).

| (14) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDINE

Artikkel 1

1.   Kvoodid Hispaanias aasta jooksul vabasse ringlusse lubamiseks ettenähtud maksimaalselt kahe miljoni tonni suuruse maisikoguse ja 300 000 tonni suuruse sorgokoguse importimiseks kolmandatest riikidest avatakse iga aasta 1. jaanuaril. Import nende kvootide alusel toimub käesolevas määruses sätestatud viisil.

2.   Iga aasta 1. jaanuaril avatakse impordikvoot kuni 0,5 miljoni tonni maisi vabasse ringlusse laskmiseks Portugalis. Import kõnealuse kvoodi raames teostatakse iga-aastaselt käesoleva määrusega kindlaks määratud tingimustel.

3.   Komisjoni poolt nõuetekohaselt kindlakstehtud tehniliste raskuste korral võidakse kehtestada turustusaastast pikem impordiperiood määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 osutatud korras.

4.   Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 sätestatud kõva maisi imporditollimaksu vähendust ei kohaldata käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 ette nähtud kvootide puhul.

Artikkel 2

1.   Artikli 1 lõikes 1 osutatud Hispaaniasse imporditavaid koguseid vähendatakse igal aastal proportsionaalselt kõnealuse aasta jooksul kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditud ning CN-koodide 2303 10 19 ja 2309 90 20 alla kuuluvate maisitärklise tootmisjääkide, CN-koodi 2303 30 00 alla kuuluvate kääritamis- ja destilleerimisjääkide ja -jäätmete ning CN-koodi ex 2308 00 40 alla kuuluvate tsitruspulbi jääkide kogustega.

2.   Komisjon kirjendab artikli 1 lõigetes 1 ja 2 osutatud kvootide raames:

| a) | igal kalendriaastal Hispaaniasse imporditud maisi (CN-kood 1005 90 00) ja sorgo (CN-kood 1007 00 90) kogused ning Portugali imporditud maisi (CN-kood 1005 90 00) kogused ning vajaduse korral kuni järgneva aasta maikuu lõpuni; |
| --- | --- |

a)

igal kalendriaastal Hispaaniasse imporditud maisi (CN-kood 1005 90 00) ja sorgo (CN-kood 1007 00 90) kogused ning Portugali imporditud maisi (CN-kood 1005 90 00) kogused ning vajaduse korral kuni järgneva aasta maikuu lõpuni;

| b) | igal kalendriaastal Hispaaniasse imporditud maisitärklise tootmisjääkide, kääritamis- ja destilleerimisjääkide ja -jäätmete ning tsitruspulbi jääkide kogused, millele on osutatud käesoleva artikli lõikes 1. |
| --- | --- |

b)

igal kalendriaastal Hispaaniasse imporditud maisitärklise tootmisjääkide, kääritamis- ja destilleerimisjääkide ja -jäätmete ning tsitruspulbi jääkide kogused, millele on osutatud käesoleva artikli lõikes 1.

Juhul kui koguseid arvestatakse võrdluskalendriaastale järgnevate kuude all vastavalt esimese lõigu punktile a, ei või neid koguseid enam arvestada järgmise kalendriaasta all.

3.   Lõikega 2 ette nähtud raamatupidamisarvestusel ei võeta arvesse importi Hispaaniasse ja Portugali, mille puhul on kohaldatud järgmisi õigusakte:

| a) | nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2000 (7); |
| --- | --- |

a)

nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2000 (7);

| b) | nõukogu ja komisjoni otsus 2005/40/EÜ, Euratom (8); |
| --- | --- |

b)

nõukogu ja komisjoni otsus 2005/40/EÜ, Euratom (8);

| c) | nõukogu otsus 2006/580/EÜ (9); |
| --- | --- |

c)

nõukogu otsus 2006/580/EÜ (9);

| d) | komisjoni määrus (EÜ) nr 969/2006 (10). |
| --- | --- |

d)

komisjoni määrus (EÜ) nr 969/2006 (10).

Artikkel 3

Hispaania ja Portugali pädevad asutused teatavad komisjonile elektroonilisel teel hiljemalt iga kuu 15. kuupäevaks artikli 2 lõikes 2 osutatud toodete kogused, mis on imporditud eelviimase kuu jooksul, kasutades I lisas esitatud vormi.

Artikkel 4

1.   Artikli 1 lõikes 1 nimetatud maisi ja sorgo kogused on mõeldud töötlemiseks või kasutamiseks Hispaanias.

2.   Artikli 1 lõikes 2 nimetatud maisi kogused on mõeldud töötlemiseks või kasutamiseks Portugalis.

Artikkel 5

Import Hispaaniasse ja Portugali toimub artikli 1 lõigetes 1 ja 2 ette nähtud kvootide raames ning sealsätestatud koguseliste piirangute ulatuses, kohaldades artiklis 6 ettenähtud viisil imporditollimaksude vähendamise süsteemi või otseostmist maailmaturult.

II   PEATÜKK

IMPORTIMINE IMPORDITOLLIMAKSUDE VÄHENDAMISEGA

Artikkel 6

1.   Maisi ja sorgo importimisel Hispaaniasse ja maisi importimisel Portugali võib kohaldada artikli 1 lõigetes 1 ja 2 sätestatud koguseliste piirangute ulatuses vastavalt määrusele (EÜ) nr 1249/96 kehtestatud imporditollimaksude vähenduse, piiramata seejuures artikli 15 kohaldamist.

2.   Komisjon otsustab valitsevaid turutingimusi arvesse võttes, kas impordikvootide täitmise tagamiseks tuleks kohaldada lõikes 1 ettenähtud vähendust.

3.   Kui komisjon otsustab lõikes 1 ettenähtud vähendust kohaldada, kehtestatakse vähenduse suurus ühtse määra alusel või pakkumismenetluse teel niisuguses ulatuses, mis võimaldaks vältida Hispaaniasse ja Portugali imporditud kogustest tingitud häireid nende maade turgudel ja tagaks artikli 1 lõigetes 1 ja 2 osutatud koguste tegeliku impordi.

4.   Ühtse määra alusel või artikli 8 lõikes 1 nimetatud pakkumismenetluses määratava vähenduse suurus kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 osutatud korras.

Portugali imporditava maisi puhul kehtestatakse lõikes 3 nimetatud vähendus nii, et tegelikult makstav tollimaks ei oleks suurem kui 50 eurot tonni kohta.

Vähenduse määr võib olla maisi ja/või sorgo puhul erinev vastavalt määrusele (EÜ) nr 1528/2007.

5.   Lõikes 1 sätestatud imporditollimaksu vähendust kohaldatakse CN-koodi 1005 90 00 alla kuuluva maisi ja CN-koodi 1007 00 90 alla kuuluva sorgo importimisel Hispaaniasse ning CN-koodi 1005 90 00 alla kuuluva maisi importimisel Portugali, mis toimub vastavalt käesoleva määruse sätetele ja komisjoni nõusolekule Hispaania ja Portugali ametivõimude poolt väljaantud litsentside alusel. Need litsentsid kehtivad ainult selles liikmesriigis, kus need on välja antud.

Artikkel 7

1.   Imporditollimaksu vähendamiseks võib korraldada pakkumismenetluse. Sellisel juhul vastavad huvitatud isikud pakkumismenetluse teadaandele, esitades pakkumismenetluse teadaandes märgitud sekkumisametile kirjaliku pakkumise, mille kohta väljastatakse vastuvõtuteatis, või edastades pakkumise asutusele tähtkirja, teleksi, telefaksi või telegrammi teel.

2.   Pakkumistes peab olema esitatud:

| a) | viide pakkumiskutsele, |
| --- | --- |

a)

viide pakkumiskutsele,

| b) | pakkuja nimi ja täpne aadress koos teleksi või telefaksi numbriga, |
| --- | --- |

b)

pakkuja nimi ja täpne aadress koos teleksi või telefaksi numbriga,

| c) | imporditava toote laad ja kogus, |
| --- | --- |

c)

imporditava toote laad ja kogus,

| d) | imporditollimaksu vähendamise summa tonni kohta, väljendatuna eurodes, |
| --- | --- |

d)

imporditollimaksu vähendamise summa tonni kohta, väljendatuna eurodes,

| e) | imporditava teravilja päritolumaa. |
| --- | --- |

e)

imporditava teravilja päritolumaa.

3.   Pakkumistele lisatakse:

| a) | tõend selle kohta, et pakkuja on esitanud tagatise suurusega 20 eurot tonni kohta; |
| --- | --- |

a)

tõend selle kohta, et pakkuja on esitanud tagatise suurusega 20 eurot tonni kohta;

| b) | pakkuja kirjalik kohustus, et ta kahe päeva jooksul pärast lepingu sõlmimisteatise kättesaamist esitab asjaomasele pädevale asutusele taotluse määratud koguse kohta impordilitsentsi saamiseks ning et ta impordib pakkumises märgitud päritolumaalt. |
| --- | --- |

b)

pakkuja kirjalik kohustus, et ta kahe päeva jooksul pärast lepingu sõlmimisteatise kättesaamist esitab asjaomasele pädevale asutusele taotluse määratud koguse kohta impordilitsentsi saamiseks ning et ta impordib pakkumises märgitud päritolumaalt.

4.   Pakkumises peab olema märgitud ainult üks päritolumaa. Pakkumine ei või olla suurem kui pakkumise tähtajaks saada olev maksimumkogus.

5.   Pakkumised, mis ei ole esitatud vastavalt lõigetele 1 kuni 4 või mis sisaldavad muid kui pakkumiskutses sätestatud tingimusi, ei kehti.

6.   Pakkumisi ei või tagasi võtta.

7.   Pädev asutus peab pakkumised komisjonile edastama hiljemalt kahe tunni jooksul pärast pakkumiskutses määratud pakkumiste esitamise tähtaega. Pakkumised tuleb edastada II lisas esitatud vormis.

Pakkumiste puudumisel teavitab asjaomane liikmesriik sellest komisjoni sama tähtaja jooksul.

Artikkel 8

1.   Imporditollimaksude vähendamise pakkumismenetluses esitatud ja edastatud pakkumiste põhjal teeb komisjon määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 192 lõikes 2 osutatud korras otsuse:

| a) | kehtestada maksimaalne imporditollimaksu vähendus või |
| --- | --- |

a)

kehtestada maksimaalne imporditollimaksu vähendus või

| b) | pakkumismenetlust mitte jätkata. |
| --- | --- |

b)

pakkumismenetlust mitte jätkata.

Kui otsustatakse kehtestada maksimaalne imporditollimaksu vähendus, võetakse vastu kõik pakkumised, mis on sama suured või väiksemad kui maksimaalne vähendus. Kui pakkumismenetluses teatavaks nädalaks kehtestatud maksimaalne vähendus viib kvootide alusel importida lubatud suuremate koguste vastuvõtmiseni, määratakse pakkujale, kes on teinud vastuvõetud maksimaalsele vähendusele vastava pakkumise, kogus, mis on võrdne teistes vastuvõetud pakkumistes taotletud koguste ja saada olevate koguste vahega. Kui kehtestatud maksimaalne vähendus vastab mitmele pakkumisele, jaotatakse määratav kogus pakkujate vahel proportsionaalselt vastavatele kogustele, mille kohta nad pakkumise on teinud.

2.   Hispaania ja Portugali pädevad asutused teatavad kõikidele pakkujatele kirjalikult nende pakkumiste tulemustest, niipea kui komisjon on teinud lõikes 1 nimetatud otsuse.

Artikkel 9

1.   Litsentsitaotlused esitatakse vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 376/2008 (11) artiklile 17 trükitud ja/või koostatud vormidel. Kui komisjon võtab vastu vähenduse ühtse määra alusel, tuleb taotlused esitada iga nädala esimesel kahel tööpäeval. Kui tollimaksuvähendus määratakse pakkumismenetluse alusel, tuleb kahe päeva jooksul määramisteatise saamisest esitada määratud koguste kohta taotlused, kus on märgitud pakkumises tehtud ettepanek vähenduse kohta.

2.   Litsentsi ja litsentsitaotluse lahtrisse 24 tehakse üks III lisas loetletud kannetest.

3.   Ühtse määra alusel tollimaksuvähenduse kohaldamise korral võetakse litsentsitaotlus arvesse üksnes juhul, kui esitatakse tõend, et pädevale asutusele on antud tagatis suurusega 20 eurot tonni kohta.

Artikkel 10

1.   Litsentsitaotlustele tuleb lisada taotleja kirjalik kohustus esitada hiljemalt litsentsi väljaandmise kuupäevaks täitmistagatis, mille suurus tonni kohta on sama suur kui ühtse määra alusel tollimaksu vähendus või pakkumises märgitud vähendus.

2.   Komisjoni määruse (EÜ) nr 1342/2003 (12) artikli 12 punktis a ettenähtud tagatise määra kohaldatakse käesoleva määruse kohaselt väljaantud impordilitsentside suhtes.

3.   Kui komisjon on vastu võtnud vähenduse ühtse määra alusel, kohaldatakse vähendust ja imporditollimaksu, mis kehtivad sellel päeval, kui tolliasutus aktsepteerib vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni.

4.   Kui komisjon on vähenduse määranud pakkumismenetluse alusel, kohaldatakse imporditollimaksu, mis kehtib sellel päeval, kui tolliasutus aktsepteerib vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni. Lisaks näidatakse litsentsi lahtris 24 määratud vähenduse summa.

Kui aga impordilitsents väljastatakse ajavahemikul oktoobrist mai lõpuni (need kuud kaasa arvatud) ning kui import on toimunud pärast selle kuu lõppu, mil litsents on välja antud, lisatakse tollimaksu vähendusele selline summa, mis võrdub litsentsi väljaandmise kuul kehtinud ja 55 % võrra suurendatud sekkumishinna ja vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni aktsepteerimise kuul kehtiva ning sama protsendimäära võrra suurendatud sekkumishinna vahega. Enne 1. oktoobrit välja antud ja sellest kuupäevast kasutusel olnud litsentside tollimaksu vähenduse summat vähendatakse samal viisil arvutatud summa võrra.

5.   Taotlused kehtivad üksnes juhul, kui:

| a) | need ei ole suuremad kui taotluste esitamise tähtaegadeks saada olevad maksimumkogused, |
| --- | --- |

a)

need ei ole suuremad kui taotluste esitamise tähtaegadeks saada olevad maksimumkogused,

| b) | neile on lisatud tõend, et taotleja majandustegevuse hulka kuulub rahvusvaheline teraviljakaubandus importivas liikmesriigis. Käesoleva artikli tähenduses on niisuguseks tõendiks pädevale asutusele esitatav asjaomases liikmesriigis käibemaksu maksmist tõendava dokumendi koopia ning asjaomases liikmesriigis impordi- või ekspordilitsentsi kohta väljaantud tollivormistustõendi koopia või taotleja nimel olev ühendusesisese kaubanduse arve eelneva kolme aasta jooksul sooritatud tehingu kohta. |
| --- | --- |

b)

neile on lisatud tõend, et taotleja majandustegevuse hulka kuulub rahvusvaheline teraviljakaubandus importivas liikmesriigis. Käesoleva artikli tähenduses on niisuguseks tõendiks pädevale asutusele esitatav asjaomases liikmesriigis käibemaksu maksmist tõendava dokumendi koopia ning asjaomases liikmesriigis impordi- või ekspordilitsentsi kohta väljaantud tollivormistustõendi koopia või taotleja nimel olev ühendusesisese kaubanduse arve eelneva kolme aasta jooksul sooritatud tehingu kohta.

6.   Importiva liikmesriigi tolliasutused võtavad vastavalt komisjoni direktiivi 76/371/EMÜ (13) lisale igast imporditud partiist representatiivseid proove, et määrata määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 6 lõikes 2 sätestatud meetodi ja kriteeriumide abil kindlaks asjaomaste partiide klaasjate terade sisaldus.

Artikkel 11

1.   Kui komisjon on vastu võtnud ühtse määra alusel vähenduse, antakse litsentsid välja hiljemalt reedel, mis järgneb taotluste esitamise viimasele päevale, nagu on sätestatud artikli 9 lõikes 1, arvestades saada olevaid koguseid. Kui reede ei ole tööpäev, antakse need välja sellele järgneval esimesel tööpäeval.

Kui ühe nädala kohta esitatud taotlustes ületatakse Hispaaniasse importimiseks saada olevad maisi ja sorgo ning Portugali puhul maisi kogused, antakse litsentsid välja nii, et taotletavaid koguseid vähendatakse ühtse protsendi võrra.

2.   Kui tollimaksu vähendus on kehtestatud pakkumismenetluse teel, antakse litsentsid välja hiljemalt kolmandal tööpäeval pärast litsentsitaotluste esitamise lõppkuupäeva, nagu on sätestatud artikli 9 lõikes 1 tingimusel, et pakkuja on esitanud impordilitsentsi taotluse vastavalt artikli 7 lõike 3 punktile b enne määratud tähtaega ja määratud koguste kohta.

3.   Pädevad asutused teatavad komisjonile kogustest, mille kohta on iga nädal välja antud litsentsid, hiljemalt järgmise nädala kolmandal tööpäeval.

4.   Olenemata määruse (EÜ) nr 376/2008 artikli 22 lõikest 1, loetakse impordilitsentsid kehtivaks pakkumiste või taotluste esitamise tähtaja lõppkuupäevast.

Artikkel 12

1.   Litsentside kehtivusaeg on:

| a) | määruse (EÜ) nr 1342/2003 artiklis 6 sätestatud aeg, kui komisjon on vastu võtnud ühtse määra alusel vähenduse, |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 1342/2003 artiklis 6 sätestatud aeg, kui komisjon on vastu võtnud ühtse määra alusel vähenduse,

| b) | aeg, mis määratakse kindlaks pakkumismenetlust avavas määruses, kui litsentsid antakse välja tollimaksu vähendamiseks korraldatud pakkumismenetluse alusel. |
| --- | --- |

b)

aeg, mis määratakse kindlaks pakkumismenetlust avavas määruses, kui litsentsid antakse välja tollimaksu vähendamiseks korraldatud pakkumismenetluse alusel.

2.   Impordilitsentsi lahtrisse 8 tuleb sõna „jah” juurde teha rist. Olenemata määruse nr 376/2008 artikli 7 lõikest 4, ei tohi vabasse ringlusse lubatud kogus olla suurem impordilitsentsi 17. ja 18. lahtris märgitud kogusest, võib aga olla kuni 5 % sellest väiksem. Litsentsi lahtrisse 19 tuleb siis kanda arv „0”.

3.   Olenemata määruse (EÜ) nr 376/2008 artiklist 8, ei ole käesoleva määruse alusel väljaantud litsentsidest tulenevad õigused loovutatavad.

Artikkel 13

1.   Ilma et see piiraks artikli 14 alusel vastuvõetud järelevalvemeetmete kohaldamist, vabastatakse artikli 7 lõike 3 punktis a osutatud tagatis:

| a) | viivitamata, kui pakkumist vastu ei võeta; |
| --- | --- |

a)

viivitamata, kui pakkumist vastu ei võeta;

| b) | kui pakkumismenetluseks esitatud pakkumine vastu võetakse, siis impordilitsentsi väljaandmisel. Kui aga artikli 7 lõike 3 punktis b osutatud kohustust ei täideta, jäädakse tagatisest ilma. |
| --- | --- |

b)

kui pakkumismenetluseks esitatud pakkumine vastu võetakse, siis impordilitsentsi väljaandmisel. Kui aga artikli 7 lõike 3 punktis b osutatud kohustust ei täideta, jäädakse tagatisest ilma.

2.   Ilma et see piiraks artikli 14 alusel vastuvõetud järelevalvemeetmete kohaldamist, vabastatakse artikli 9 lõikes 3 osutatud tagatis:

| a) | viivitamata nende koguste osas, mille kohta ei ole litsentsi välja antud; |
| --- | --- |

a)

viivitamata nende koguste osas, mille kohta ei ole litsentsi välja antud;

| b) | impordilitsentsi väljaandmisel nende koguste osas, mille kohta on litsents välja antud. |
| --- | --- |

b)

impordilitsentsi väljaandmisel nende koguste osas, mille kohta on litsents välja antud.

3.   Ilma et see piiraks artikli 14 alusel vastuvõetud järelevalvemeetmete kohaldamist, vabastatakse artikli 10 lõikes 1 osutatud tagatis, kui pakkuja esitab tõendi, et:

| a) | maisi puhul, mille klaasjate terade sisaldus on vastavalt artikli 10 lõikele 6 tehtud analüüsi alusel üle 60 %, on imporditud toode töödeldud vabasse ringlusesse suunamise liikmesriigis muudeks kui CN-koodide 1904 10 10, 1103 13 või 1104 23 alla kuuluvateks toodeteks. Selle tõendamiseks esitatakse kontrolleksemplar T5, mille tollivormistusasutus on koostanud vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 2454/93 (14) enne kaupade töötlemiseks lähetamist, |
| --- | --- |

a)

maisi puhul, mille klaasjate terade sisaldus on vastavalt artikli 10 lõikele 6 tehtud analüüsi alusel üle 60 %, on imporditud toode töödeldud vabasse ringlusesse suunamise liikmesriigis muudeks kui CN-koodide 1904 10 10, 1103 13 või 1104 23 alla kuuluvateks toodeteks. Selle tõendamiseks esitatakse kontrolleksemplar T5, mille tollivormistusasutus on koostanud vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 2454/93 (14) enne kaupade töötlemiseks lähetamist,

| b) | maisi puhul, mille klaasjate terade sisaldus on vastavalt artikli 10 lõikele 6 tehtud analüüsi alusel kuni 60 %, on imporditud toode töödeldud või seda kasutatakse vabasse ringlusesse suunamise liikmesriigis. Selle tõendamiseks võib esitada müügiarve, mis on antud välja vabasse ringlusesse suunamise liikmesriigis peakontorit omavale töötlejale või tarbijale, või |
| --- | --- |

b)

maisi puhul, mille klaasjate terade sisaldus on vastavalt artikli 10 lõikele 6 tehtud analüüsi alusel kuni 60 %, on imporditud toode töödeldud või seda kasutatakse vabasse ringlusesse suunamise liikmesriigis. Selle tõendamiseks võib esitada müügiarve, mis on antud välja vabasse ringlusesse suunamise liikmesriigis peakontorit omavale töötlejale või tarbijale, või

| c) | toodet ei olnud võimalik importida, töödelda või kasutada vääramatu jõu tõttu või |
| --- | --- |

c)

toodet ei olnud võimalik importida, töödelda või kasutada vääramatu jõu tõttu või

| d) | imporditud toode on muutunud täiesti kasutamiskõlbmatuks. |
| --- | --- |

d)

imporditud toode on muutunud täiesti kasutamiskõlbmatuks.

Koguste osas, mille kohta ei ole 18 kuu jooksul alates vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni aktsepteerimise kuupäevast eespool nimetatud tõendit esitatud, võetakse tagatis tollimaksu katteks.

Käesoleva artikli tähenduses loetakse imporditud toodet töödelduks või kasutatuks, kui 95 % vabasse ringlusse lubatud kogusest on töödeldud või kasutatud.

4.   Tagatiste suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 376/2008 artikli 34 sätteid, välja arvatud nimetatud artikli lõike 4 punktis a märgitud kahe kuune tähtaeg.

Artikkel 14

1.   Vähendatud tollimaksudega vabasse ringlusse lubatud mais ja sorgo jäävad nende kasutamise või töötlemise ajaks tollijärelevalve või muu samamõjulise halduskontrolli alla.

2.   Asjaomased liikmesriigid võtavad vajaduse korral kõik vajalikud meetmed, et tagada lõikes 1 nimetatud järelevalve. Nende meetmetega seoses peavad importijaid lubama kõiki pädevate ametiasutuste poolt vajalikuks peetavaid kontrollimisi ja pidama raamatupidamisarvestust, mis võimaldaks ametiasutustel kõnealust kontrollimist.

3.   Asjaomased liikmesriigid teatavad komisjonile viivitamata lõike 2 kohaselt võetud meetmetest.

III   PEATÜKK

OTSEOST MAAILMATURULT

Artikkel 15

1.   Artiklis 1 nimetatud impordi tagamiseks võidakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 osutatud korras otsustada, et Hispaania või Portugali makseasutus või sekkumisasutus edaspidi „sekkumisasutus” ostab määratud maisi- ja/või sorgokogused maailmaturult ja kohaldavad nende suhtes tolliladustamisprotseduuri vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (15) artiklitele 98-113 ja määrusele (EMÜ) nr 2454/93 millega kehtestatakse tolliladustamisprotseduuri rakendussätted.

2.   Lõike 1 kohaselt ostetud kogused pannakse müüki asjaomase liikmesriigi siseturul määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 osutatud korras niisugustel tingimustel, mis välistaksid turuhäirete tekkimise ja oleksid kooskõlas käesoleva määruse artikliga 14.

Kui tooted pannakse müüki siseturul, esitab ostja kauba eest tasudes asjaomase liikmesriigi sekkumisametile tagatise suurusega 15 eurot tonni kohta. Tagatis vabastatakse, kui on esitatud artikli 13 lõikes 3 nimetatud tõend. Tagatise vabastamisel kohaldatakse artikli 13 lõike 3 teist ja kolmandat lõiku ning artikli 13 lõiget 4.

3.   Kui tooted lubatakse vabasse ringlusse, tuleb neilt tasuda imporditollimaksu, mis on sama suur kui määruse (EÜ) nr 1249/96 alusel kõnealusele teraviljale vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni aktsepteerimispäevale eelneva kuu jooksul kehtestatud keskmised tollimaksud, millest on maha arvatud summa suurusega 55 % selle kuu sekkumishinnast.

Vabasse ringlusse lubab toote asjaomase liikmesriigi sekkumisamet.

Kui kauba ostjad maksavad sekkumisametile, peavad müügihinnad, millest on maha arvatud esimeses lõigus osutatud tollimaksud, vastama saadud summale määruse (EÜ) nr 884/2006 (16) artikli 5 loike 2 punkti f tähenduses.

4.   Lõikes 1 sätestatud ostutoimingut loetakse sekkumiseks, mille eesmärk on põllumajandusturgude stabiliseerimine määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

5.   Ühendus kannab kõik sekkumisameti kulud, mis on seotud maksetega lõikes 1 sätestatud ostude eest, ja neid käsitletakse sekkumismeetmetena määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. Asjaomase liikmesriigi sekkumisamet kannab hinnaga „null” ostetud kauba väärtuse määruse (EÜ) nr 884/2006 artiklis 5 nimetatud kontole.

Artikkel 16

1.   Hispaania või Portugali sekkumisamet korraldab toote ostmise maailmaturult, sõlmides tarnelepingud pakkumismenetluse korras. Tarne koosneb kõnealuse toote ostmisest maailmaturult ja mahalaadimata kohaletoimetamisest eespool nimetatud sekkumisameti poolt määratud ladudesse, et selle suhtes saaks kohaldada määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklitega 98—113 ettenähtud tolliladustamisprotseduuri.

Artikli 15 lõikes 1 nimetatud maailmaturult ostmise otsuses peab eelkõige olema kindlaks määratud imporditava teravilja kogus ja kvaliteet, pakkumismenetluse väljakuulutamise ja lõppemise kuupäev ning kauba tarnimise lõppkuupäev.

2.   Vastavalt IV lisale koostatud pakkumiskutse teade avaldatakse lisaks ka Euroopa Teataja C-seerias. Pakkumiskutse käib ühe või mitme partii kohta. Partii all mõistetakse kutses kindlaksmääratud tarnitavaid koguseid.

3.   Asjaomase liikmesriigi sekkumisamet võtab vajaduse korral vastu täiendavad meetmed ostmiseks maailmaturult.

Sekkumisamet teatab nendest meetmetest viivitamata komisjonile ja ettevõtjatele.

Artikkel 17

1.   Huvitatud isikud vastavad pakkumiskutsele, esitades pakkumiskutses märgitud sekkumisametile kirjaliku pakkumise, mille kohta väljastatakse vastuvõtuteatis, või edastades selle nimetatud asutustele tähtkirja, teleksi, telefaksi või telegrammi teel.

Pakkumised peavad jõudma sekkumisametisse enne pakkumiskutses märgitud pakkumiste esitamise lõppkuupäeva kella 12.00 (Brüsseli aja järgi).

2.   Pakkumisi võib esitada üksnes tervikpartiide suhtes. Neis esitatakse:

| a) | viide pakkumiskutsele, |
| --- | --- |

a)

viide pakkumiskutsele,

| b) | pakkuja nimi ja täpne aadress koos teleksi või telefaksi numbriga, |
| --- | --- |

b)

pakkuja nimi ja täpne aadress koos teleksi või telefaksi numbriga,

| c) | kõnealust partiid käsitlevad andmed, |
| --- | --- |

c)

kõnealust partiid käsitlevad andmed,

| d) | pakutav hind toote tonni kohta, väljendatuna eurodes, |
| --- | --- |

d)

pakutav hind toote tonni kohta, väljendatuna eurodes,

| e) | imporditava teravilja päritolumaa, |
| --- | --- |

e)

imporditava teravilja päritolumaa,

| f) | eraldi pakkumisele vastav CIF-hind toote tonni kohta, väljendatuna eurodes. |
| --- | --- |

f)

eraldi pakkumisele vastav CIF-hind toote tonni kohta, väljendatuna eurodes.

3.   Pakkumistele tuleb lisada tõend selle kohta, et artikli 18 lõikes 1 nimetatud tagatis on esitatud enne pakkumiste esitamise lõppkuupäeva.

4.   Pakkumised, mis ei ole esitatud vastavalt käesoleva artikli sätetele või mis sisaldavad muid kui pakkumiskutses sätestatud tingimusi, ei kehti.

5.   Pakkumisi ei või tagasi võtta.

Artikkel 18

1.   Esitatud pakkumised kehtivad üksnes juhul, kui on olemas tõend, et on antud tagatis 20 eurot tonni kohta.

2.   Tagatised esitatakse vastavalt artikli 16 lõikes 2 nimetatud pakkumiskutses liikmesriikide poolt kehtestatud kriteeriumidele, mis on kooskõlas komisjoni määrusega (EMÜ) nr 2220/85 (17).

3.   Tagatised vabastatakse viivitamata järgmistel juhtudel:

| a) | kui pakkumist vastu ei võeta; |
| --- | --- |

a)

kui pakkumist vastu ei võeta;

| b) | kui pakkuja esitab tõendi, et tarneleping vastuvõetud pakkumise osas on täidetud vastavalt artiklis 16 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

b)

kui pakkuja esitab tõendi, et tarneleping vastuvõetud pakkumise osas on täidetud vastavalt artiklis 16 sätestatud tingimustele;

| c) | kui pakkuja esitab tõendi, et kaupa ei olnud võimalik importida vääramatu jõu tõttu. |
| --- | --- |

c)

kui pakkuja esitab tõendi, et kaupa ei olnud võimalik importida vääramatu jõu tõttu.

Artikkel 19

Pakkumised teeb sekkumisamet avalikult teatavaks kohe, kui on möödunud pakkumiste esitamise lõpptähtaeg.

Artikkel 20

1.   Ilma et see piiraks lõigete 2 ja 3 kohaldamist, tuleb kõikidele pakkujatele hiljemalt kahe tööpäeva jooksul pärast pakkumiste avalikult teatavakstegemist kirjalikult teatada otsusest sõlmida leping kõige soodsama pakkumise esitajaga.

2.   Kui kõige soodsamaks peetava pakkumise on esitanud üheaegselt mitu pakkujat, otsustab sekkumisamet pakkumise saaja liisuheitmisega.

3.   Kui tundub, et esitatud pakkumised ei vasta turul tavaliselt kehtivatele tingimustele, võib sekkumisamet otsustada lepingut mitte sõlmida. Pakkumiskutsed avaldatakse uuesti ühe nädala pärast, kuni kõikide partiide kohta on lepingud sõlmitud.

Artikkel 21

1.   Tarnimise ajal kontrollib sekkumisamet kauba kogust ja kvaliteeti.

Arvestades pakkumiskutses ettenähtud hinnavähendusi lükatakse kaup tagasi, kui see ei vasta kehtestatud minimaalsetele kvaliteedinõuetele. Kaupu võib siiski importida vähendatud tollimaksudega, kui kohaldatakse ühtse määra alusel vähendamist vastavalt II peatükile.

2.   Kui tarne ei toimu vastavalt lõikele 1, jäädakse artiklis 18 nimetatud tagatisest ilma, kusjuures see ei piira muude tarnelepingu rikkumisega seotud finantssätete kohaldamist.

IV   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 22

Määrus (EÜ) nr 1839/95 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas VI lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 23

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2008

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4.

2

(3)  Vt lisa V.

3

(4)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125.

4

(5)  ELT L 348, 31.12.2007, lk 1.

5

(6)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

6

(7)  EÜT L 240, 23.9.2000, lk 1.

7

(8)  ELT L 26, 28.1.2005, lk 1.

8

(9)  ELT L 239, 1.9.2006, lk 1.

9

(10)  ELT L 176, 30.6.2006, lk 44.

10

(11)  EÜT L 114, 26.4.2008, lk 3.

11

(12)  ELT L 189, 29.7.2003, lk 12.

12

(13)  EÜT L 102, 15.4.1976, lk 1.

13

(14)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

14

(15)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

15

(16)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 35.

16

(17)  EÜT L 205, 3.8.1985, lk 5.

17

---

I LISA

Maisi (CN-kood 1005 90 00), sorgo (CN-kood 1007 00 90) ja asendustoodete (CN-koodid 2303 10 19, 2303 20 00, 2309 90 20 ja ex 2308 00 40) import

(vorm tuleb saata aadressil: agri-c1@ec.europa.eu)

| | (kuu/aasta) jooksul vabasse ringlusse lastud |
| --- | --- |

(kuu/aasta) jooksul vabasse ringlusse lastud

| | Liikmesriik: (riik/riigi pädev asutus) |
| --- | --- |

Liikmesriik: (riik/riigi pädev asutus)

| Määrus | CN-kood | Päritoluriik | Kogus
  (tonnides) | Kohaldatav tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Määrus

CN-kood

Päritoluriik

Kogus

(tonnides)

Kohaldatav tollimaks

---

II LISA

Kolmandatest maadest pärit ................ importimaksude vähendamise iganädalane pakkumismenetlus

(Määrus (EÜ) nr 1296/2008)

Pakkumiste esitamise lõpptähtaeg (kuupäev/kellaaeg)

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pakkuja järjekorranumber | Kogus
  (tonnides) | Üldkogus
  (tonnides) | Imporditolli maksu vähendamise summa | Teravilja päritolu |
| 1 | | | | |
| 2 | | | | |
| 3 | | | | |
| 4 | | | | |
| jne. | | | | |

1

2

3

4

5

Pakkuja järjekorranumber

Kogus

(tonnides)

Üldkogus

(tonnides)

Imporditolli maksu vähendamise summa

Teravilja päritolu

1

2

3

4

jne.

---

III LISA

Artikli 9 lõikes 2 osutatud kanded

| — | : | bulgaaria keeles | : | Намаляване ставката на митото: лицензия, валидна единствено в Испания (Регламент (ЕО) No 1296/2008)
  Намаляване ставката на митото: лицензия, валидна единствено в Португалия (Регламент (ЕО) No 1296/2008) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | hispaania keeles | : | Reducción del derecho: certificado válido únicamente en España [Reglamento (CE) no 1296/2008]
  Reducción del derecho: certificado válido únicamente en Portugal [Reglamento (CE) no 1296/2008] |
| — | : | tšehhi keeles | : | Snížení cla: licence platná pouze ve Španělsku (nařízení (ES) č. 1296/2008)
  Snížení cla: licence platná pouze v Portugalsku (nařízení (ES) č. 1296/2008) |
| — | : | taani keeles | : | Nedsættelse af tolden: licensen er kun gyldig i Spanien (Forordning (EF) nr. 1296/2008)
  Nedsættelse af tolden: licensen er kun gyldig i Portugal (Forordning (EF) nr. 1296/2008) |
| — | : | saksa keeles | : | Ermäßigter Zoll: Lizenz nur in Spanien gültig (Verordnung (EG) Nr. 1296/2008)
  Ermäßigter Zoll: Lizenz nur in Portugal gültig (Verordnung (EG) Nr. 1296/2008) |
| — | : | eesti keeles | : | Tollimaksu vähendamine: litsents kehtib ainult Hispaanias (määrus (EÜ) nr 1296/2008)
  Tollimaksu vähendamine: litsents kehtib ainult Portugalis (määrus (EÜ) nr 1296/2008) |
| — | : | kreeka keeles | : | Μείωση τoυ δασμoύ: πιστoπoιητικό πoυ ισχύει μόνo στην Iσπανία [κανoνισμός (ΕΚ) αριθ. 1296/2008]
  Μείωση τoυ δασμoύ: πιστoπoιητικό πoυ ισχύει μόνo στην Πoρτoγαλία [κανoνισμός (ΕΚ) αριθ. 1296/2008] |
| — | : | inglise keeles | : | Duty reduction: licence valid only in Spain (Regulation (EC) No 1296/2008)
  Duty reduction: licence valid only in Portugal (Regulation (EC) No 1296/2008) |
| — | : | prantsuse keeles | : | Abattement du droit: certificat valable uniquement en Espagne [règlement (CE) no 1296/2008]
  Abattement du droit: certificat valable uniquement au Portugal [règlement (CE) no 1296/2008] |
| — | : | itaalia keeles | : | Riduzione del dazio: titolo valido unicamente in Spagna [regolamento (CE) n. 1296/2008]
  Riduzione del dazio: titolo valido unicamente in Portogallo [regolamento (CE) n. 1296/2008] |
| — | : | läti keeles | : | Muitas samazinājums: licence ir derīga tikai Spānijā (Regula (EK) Nr. 1296/2008)
  Muitas samazinājums: licence ir derīga tikai Portugālē (Regula (EK) Nr. 1296/2008) |
| — | : | leedu keeles | : | Muito sumažinimas: licencija galioja tik Ispanijoje (Reglamentas (EB) Nr. 1296/2008)
  Muito sumažinimas: licencija galioja tik Portugalijoje (Reglamentas (EB) Nr. 1296/2008) |
| — | : | ungari keeles | : | Vámcsökkentés: az engedély kizárólag Spanyolországban érvényes (1296/2008/EK rendelet)
  Vámcsökkentés: az engedély kizárólag Portugáliában érvényes (1296/2008/EK rendelet) |
| — | : | malta keeles | : | Tnaqqis tad-dazju: liċenzja valida biss fi Spanja (Regolament (KE) Nru 1296/2008)
  Tnaqqis tad-dazju: liċenzja valida biss fil-Portugall (Regolament (KE) Nru 1296/2008) |
| — | : | hollandi keeles | : | Korting op het invoerrecht: certificaat uitsluitend geldig in Spanje (Verordening (EG) nr. 1296/2008)
  Korting op het invoerrecht: certificaat uitsluitend geldig in Portugal (Verordening (EG) nr. 1296/2008) |
| — | : | poola keeles | : | Obniżenie stawki celnej: pozwolenie ważne wyłącznie w Hiszpanii (rozporządzenie (WE) nr 1296/2008)
  Obniżenie stawki celnej: pozwolenie ważne wyłącznie w Portugalii (rozporządzenie (WE) nr 1296/2008) |
| — | : | portugali keeles | : | Redução do direito: certificado válido apenas em Espanha [Regulamento (CE) n.o 1296/2008]
  Redução do direito: certificado válido apenas em Portugal [Regulamento (CE) n.o 1296/2008] |
| — | : | rumeenia keeles | : | Reducere de taxă vamală: licență valabilă doar în Spania [Regulamentul (CE) nr. 1296/2008]
  Reducere de taxă vamală: licență valabilă doar în Portugalia [Regulamentul (CE) nr. 1296/2008] |
| — | : | slovaki keeles | : | Zníženie cla: licencia platná iba v Španielsku [Nariadenie (ES) č. 1296/2008]
  Zníženie cla: licencia platná iba v Portugalsku [Nariadenie (ES) č. 1296/2008] |
| — | : | sloveeni keeles | : | Znižanje dajatve: dovoljenje veljavno samo v Španiji (Uredba (ES) št. 1296/2008)
  Znižanje dajatve: dovoljenje veljavno samo v Portugalski (Uredba (ES) št. 1296/2008) |
| — | : | soome keeles | : | Tullinalennus: todistus voimassa ainoastaan Espanjassa (Asetus (EY) N:o 1296/2008)
  Tullinalennus: todistus voimassa ainoastaan Portugalissa (Asetus (EY) N:o 1296/2008) |
| — | : | rootsi keeles | : | Nedsättning av tull: intyg endast gällande i Spanien (Förordning (EG) nr 1296/2008)
  Nedsättning av tull: intyg endast gällande i Portugal (Förordning (EG) nr 1296/2008) |

—

:

bulgaaria keeles

:

Намаляване ставката на митото: лицензия, валидна единствено в Испания (Регламент (ЕО) No 1296/2008)

Намаляване ставката на митото: лицензия, валидна единствено в Португалия (Регламент (ЕО) No 1296/2008)

—

:

hispaania keeles

:

Reducción del derecho: certificado válido únicamente en España [Reglamento (CE) no 1296/2008]

Reducción del derecho: certificado válido únicamente en Portugal [Reglamento (CE) no 1296/2008]

—

:

tšehhi keeles

:

Snížení cla: licence platná pouze ve Španělsku (nařízení (ES) č. 1296/2008)

Snížení cla: licence platná pouze v Portugalsku (nařízení (ES) č. 1296/2008)

—

:

taani keeles

:

Nedsættelse af tolden: licensen er kun gyldig i Spanien (Forordning (EF) nr. 1296/2008)

Nedsættelse af tolden: licensen er kun gyldig i Portugal (Forordning (EF) nr. 1296/2008)

—

:

saksa keeles

:

Ermäßigter Zoll: Lizenz nur in Spanien gültig (Verordnung (EG) Nr. 1296/2008)

Ermäßigter Zoll: Lizenz nur in Portugal gültig (Verordnung (EG) Nr. 1296/2008)

—

:

eesti keeles

:

Tollimaksu vähendamine: litsents kehtib ainult Hispaanias (määrus (EÜ) nr 1296/2008)

Tollimaksu vähendamine: litsents kehtib ainult Portugalis (määrus (EÜ) nr 1296/2008)

—

:

kreeka keeles

:

Μείωση τoυ δασμoύ: πιστoπoιητικό πoυ ισχύει μόνo στην Iσπανία [κανoνισμός (ΕΚ) αριθ. 1296/2008]

Μείωση τoυ δασμoύ: πιστoπoιητικό πoυ ισχύει μόνo στην Πoρτoγαλία [κανoνισμός (ΕΚ) αριθ. 1296/2008]

—

:

inglise keeles

:

Duty reduction: licence valid only in Spain (Regulation (EC) No 1296/2008)

Duty reduction: licence valid only in Portugal (Regulation (EC) No 1296/2008)

—

:

prantsuse keeles

:

Abattement du droit: certificat valable uniquement en Espagne [règlement (CE) no 1296/2008]

Abattement du droit: certificat valable uniquement au Portugal [règlement (CE) no 1296/2008]

—

:

itaalia keeles

:

Riduzione del dazio: titolo valido unicamente in Spagna [regolamento (CE) n. 1296/2008]

Riduzione del dazio: titolo valido unicamente in Portogallo [regolamento (CE) n. 1296/2008]

—

:

läti keeles

:

Muitas samazinājums: licence ir derīga tikai Spānijā (Regula (EK) Nr. 1296/2008)

Muitas samazinājums: licence ir derīga tikai Portugālē (Regula (EK) Nr. 1296/2008)

—

:

leedu keeles

:

Muito sumažinimas: licencija galioja tik Ispanijoje (Reglamentas (EB) Nr. 1296/2008)

Muito sumažinimas: licencija galioja tik Portugalijoje (Reglamentas (EB) Nr. 1296/2008)

—

:

ungari keeles

:

Vámcsökkentés: az engedély kizárólag Spanyolországban érvényes (1296/2008/EK rendelet)

Vámcsökkentés: az engedély kizárólag Portugáliában érvényes (1296/2008/EK rendelet)

—

:

malta keeles

:

Tnaqqis tad-dazju: liċenzja valida biss fi Spanja (Regolament (KE) Nru 1296/2008)

Tnaqqis tad-dazju: liċenzja valida biss fil-Portugall (Regolament (KE) Nru 1296/2008)

—

:

hollandi keeles

:

Korting op het invoerrecht: certificaat uitsluitend geldig in Spanje (Verordening (EG) nr. 1296/2008)

Korting op het invoerrecht: certificaat uitsluitend geldig in Portugal (Verordening (EG) nr. 1296/2008)

—

:

poola keeles

:

Obniżenie stawki celnej: pozwolenie ważne wyłącznie w Hiszpanii (rozporządzenie (WE) nr 1296/2008)

Obniżenie stawki celnej: pozwolenie ważne wyłącznie w Portugalii (rozporządzenie (WE) nr 1296/2008)

—

:

portugali keeles

:

Redução do direito: certificado válido apenas em Espanha [Regulamento (CE) n.o 1296/2008]

Redução do direito: certificado válido apenas em Portugal [Regulamento (CE) n.o 1296/2008]

—

:

rumeenia keeles

:

Reducere de taxă vamală: licență valabilă doar în Spania [Regulamentul (CE) nr. 1296/2008]

Reducere de taxă vamală: licență valabilă doar în Portugalia [Regulamentul (CE) nr. 1296/2008]

—

:

slovaki keeles

:

Zníženie cla: licencia platná iba v Španielsku [Nariadenie (ES) č. 1296/2008]

Zníženie cla: licencia platná iba v Portugalsku [Nariadenie (ES) č. 1296/2008]

—

:

sloveeni keeles

:

Znižanje dajatve: dovoljenje veljavno samo v Španiji (Uredba (ES) št. 1296/2008)

Znižanje dajatve: dovoljenje veljavno samo v Portugalski (Uredba (ES) št. 1296/2008)

—

:

soome keeles

:

Tullinalennus: todistus voimassa ainoastaan Espanjassa (Asetus (EY) N:o 1296/2008)

Tullinalennus: todistus voimassa ainoastaan Portugalissa (Asetus (EY) N:o 1296/2008)

—

:

rootsi keeles

:

Nedsättning av tull: intyg endast gällande i Spanien (Förordning (EG) nr 1296/2008)

Nedsättning av tull: intyg endast gällande i Portugal (Förordning (EG) nr 1296/2008)

---

IV LISA

PAKKUMISKUTSE NÄIDIS

Pakkumiskutse ... sekkumisameti poolt maailmaturult ... tonni ... ostmiseks

(Määruse (EÜ) nr 1296/2008 artikli 16 lõige 2)

| 1. | Varutav toode: ... |
| --- | --- |

1.

Varutav toode: ...

| 2. | Üldkogus: ... |
| --- | --- |

2.

Üldkogus: ...

| 3. | Partii jaoks määratud load: ... |
| --- | --- |

3.

Partii jaoks määratud load: ...

| 4. | Kauba omadused (nõutav kvaliteet, minimaalsed kvaliteedinõuded, hinnavähendused): ... |
| --- | --- |

4.

Kauba omadused (nõutav kvaliteet, minimaalsed kvaliteedinõuded, hinnavähendused): ...

| 5. | Pakend (puistekaup): ... |
| --- | --- |

5.

Pakend (puistekaup): ...

| 6. | Tarneperiood: ... |
| --- | --- |

6.

Tarneperiood: ...

| 7. | Pakkumise esitamise lõpptähtaeg: ... |
| --- | --- |

7.

Pakkumise esitamise lõpptähtaeg: ...

---

V LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustega

| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1839/95
  (EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4) | |
| --- | --- |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1963/95
  (EÜT L 189, 10.8.1995, lk 22) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 2235/2000
  (EÜT L 256, 10.10.2000, lk 13) | Ainult arikkel 1 |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 777/2004
  (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50) | Ainult artikkel 4 |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1558/2005
  (ELT L 249, 24.9.2005, lk 6) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1996/2006
  (ELT L 398, 30.12.2006, lk 1) | Ainult artikkel 6 ja V lisa |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 583/2007
  (ELT L 138, 30.5.2007, lk 7) | |

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1839/95

(EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1963/95

(EÜT L 189, 10.8.1995, lk 22)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2235/2000

(EÜT L 256, 10.10.2000, lk 13)

Ainult arikkel 1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 777/2004

(ELT L 123, 27.4.2004, lk 50)

Ainult artikkel 4

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1558/2005

(ELT L 249, 24.9.2005, lk 6)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1996/2006

(ELT L 398, 30.12.2006, lk 1)

Ainult artikkel 6 ja V lisa

Komisjoni määrus (EÜ) nr 583/2007

(ELT L 138, 30.5.2007, lk 7)

---

VI LISA

Vastavustabel

| Määrus (EÜ) nr 1839/95 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1, lõiked 1 ja 2 | Artikkel 1, lõiked 1 ja 2 |
| Artikkel 1, lõige 2a | — |
| Artikkel 1, lõiked 3 ja 4 | Artikkel 1, lõiked 3 ja 4 |
| Artikkel 2, lõige 1 | Artikkel 2, lõige 1 |
| Artikkel 2, lõige 2, esimene lõik, sissejuhatav osa ja punkt a, sissejuhatav osa | Artikkel 2, lõige 2, esimene lõik, sissejuhatav osa |
| Artikkel 2, lõige 2, esimene lõik, punkt a, alapunkt i | Artikkel 2, lõige 2, esimene lõik, punkt a |
| Artikkel 2, lõige 2, esimene lõik, punkt a, alapunkt ii | Artikkel 2, lõige 2, esimene lõik, punkt b |
| Artikkel 2, lõige 2, esimene lõik, punkt b | — |
| Artikkel 2, lõige 2, teine lõik | Artikkel 2, lõige 2, teine lõik |
| Artikkel 2, lõige 3 | Artikkel 2, lõige 3 |
| Artikkel 2a | Artikkel 3 |
| Artikkel 3 | Artikkel 4 |
| Artikkel 4 | Artikkel 5 |
| Artikkel 5 lõige 1 | Artikkel 6 lõige 1 |
| Artikkel 5 lõige 1a | Artikkel 6 lõige 2 |
| Artikkel 5 lõige 2 | Artikkel 6 lõige 3 |
| Artikkel 5 lõige 3 esimene, teine ja kolmas lõik | Artikkel 6 lõige 4 esimene, teine ja kolmas lõik |
| Artikkel 5 lõige 3 neljas lõige | — |
| Artikkel 5 lõige 4 | Artikkel 6 lõige 5 |
| Artikkel 6 lõige 1 | Artikkel 7 lõige 1 |
| Artikkel 6 lõige 2, sissejuhatavad sõnad | Artikkel 7 lõige 2, sissejuhatavad sõnad |
| Artikkel 6 lõige 2 esimene taane | Artikkel 7 lõige 2 punkt a |
| Artikkel 6 lõige 2 teine taane | Artikkel 7 lõige 2 punkt b |
| Artikkel 6 lõige 2 kolmas taane | Artikkel 7 lõige 2 punkt c |
| Artikkel 6 lõige 2 neljas taane | Artikkel 7 lõige 2 punkt d |
| Artikkel 6 lõige 2 viies taane | Artikkel 7 lõige 2 punkt e |
| Artikkel 6 lõiked 3, 4, 5, 6 ja 7 | Artikkel 7 lõiked 3, 4, 5, 6 ja 7 |
| Artikkel 7 lõige 1 esimene lõik, sissejuhatav lause | Artikkel 8 lõige 1 esimene lõik, sissejuhatav lause |
| Artikkel 7 lõige 1 esimene lõik, esimene taane | Artikkel 8 lõige 1 esimene lõik, punkt a |
| Artikkel 7 lõige 1 esimene lõik, teine taane | Artikkel 8 lõige 1 esimene lõik, punkt b |
| Artikkel 7 lõige 1 teine lõik | Artikkel 8 lõige 1 teine lõik |
| Artikkel 7 lõige 2 | Artikkel 8 lõige 2 |
| Artikkel 8 | Artikkel 9 |
| Artikkel 9 lõiked 1 kuni 4 | Artikkel 10 lõiked 1 kuni 4 |
| Artikkel 9 lõige 5, sissejuhatav lause | Artikkel 10 lõige 5, sissejuhatav lause |
| Artikkel 9 lõige 5, esimene taane | Artikkel 10 lõige 5, punkt a |
| Artikkel 9 lõige 5, teine taane | Artikkel 10 lõige 5, punkt b |
| Artikkel 9 lõige 6 | Artikkel 10 lõige 6 |
| Artikkel 10 | Artikkel 11 |
| Artikkel 11 lõige 1, sissejuhatav lause | Artikkel 12 lõige 1, sissejuhatav lause |
| Artikkel 11 lõige 1, esimene taane | Artikkel 12 lõige 1, punkt a |
| Artikkel 11 lõige 1, teine taane | Artikkel 12 lõige 1, punkt b |
| Artikkel 11 lõiked 2 ja 3 | Artikkel 12 lõiked 2 ja 3 |
| Artikkel 12 lõiked 1 ja 2 | Artikkel 13 lõiked 1 ja 2 |
| Artikkel 12 lõige 3, esimene lõik, sissejuhatav lause | Artikkel 13 lõige 3, esimene lõik, sissejuhatav lause |
| Artikkel 12 lõige 3, esimene lõik, esimene taane | Artikkel 13 lõige 3, esimene lõik, punkt a |
| Artikkel 12 lõige 3, esimene lõik, teine taane | Artikkel 13 lõige 3, esimene lõik, punkt b |
| Artikkel 12 lõige 3, esimene lõik, kolmas taane | Artikkel 13 lõige 3, esimene lõik, punkt c |
| Artikkel 12 lõige 3, esimene lõik, neljas taane | Artikkel 13 lõige 3, esimene lõik, punkt d |
| Artikkel 12 lõige 3, teine ja kolmas lõik | Artikkel 13 lõige 3, teine ja kolmas lõik |
| Artikkel 12 lõige 4 | Artikkel 13 lõige 4 |
| Artikkel 13 | Artikkel 14 |
| Artikkel 14 | Artikkel 15 |
| Artikkel 15 | Artikkel 16 |
| Artikkel 16 lõige 1 | Artikkel 17 lõige 1 |
| Artikkel 16 lõige 2, sissejuhatav lause | Artikkel 17 lõige 2, sissejuhatav lause |
| Artikkel 16 lõige 2, esimene taane | Artikkel 17 lõige 2, punkt a |
| Artikkel 16 lõige 2, teine taane | Artikkel 17 lõige 2, punkt b |
| Artikkel 16 lõige 2, kolmas taane | Artikkel 17 lõige 2, punkt c |
| Artikkel 16 lõige 2, neljas taane | Artikkel 17 lõige 2, punkt d |
| Artikkel 16 lõige 2, viies taane | Artikkel 17 lõige 2, punkt e |
| Artikkel 16 lõige 2, kuues taane | Artikkel 17 lõige 2, punkt f |
| Artikkel 16 lõiked 3, 4 ja 5 | Artikkel 17 lõiked 3, 4 ja 5 |
| Artikkel 17 | Artikkel 18 |
| Artikkel 18 | Artikkel 19 |
| Artikkel 19 | Artikkel 20 |
| Artikkel 20 | Artikkel 21 |
| Artikkel 21 | — |
| — | Artikkel 22 |
| Artikkel 22 | Artikkel 23 |
| I lisa | II lisa |
| IA lisa | III lisa |
| II lisa | IV lisa |
| III lisa | I lisa |
| — | V lisa |
| — | VI lisa |

Määrus (EÜ) nr 1839/95

Käesolev määrus

Artikkel 1, lõiked 1 ja 2

Artikkel 1, lõiked 1 ja 2

Artikkel 1, lõige 2a

—

Artikkel 1, lõiked 3 ja 4

Artikkel 1, lõiked 3 ja 4

Artikkel 2, lõige 1

Artikkel 2, lõige 1

Artikkel 2, lõige 2, esimene lõik, sissejuhatav osa ja punkt a, sissejuhatav osa

Artikkel 2, lõige 2, esimene lõik, sissejuhatav osa

Artikkel 2, lõige 2, esimene lõik, punkt a, alapunkt i

Artikkel 2, lõige 2, esimene lõik, punkt a

Artikkel 2, lõige 2, esimene lõik, punkt a, alapunkt ii

Artikkel 2, lõige 2, esimene lõik, punkt b

Artikkel 2, lõige 2, esimene lõik, punkt b

—

Artikkel 2, lõige 2, teine lõik

Artikkel 2, lõige 2, teine lõik

Artikkel 2, lõige 3

Artikkel 2, lõige 3

Artikkel 2a

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikkel 4

Artikkel 4

Artikkel 5

Artikkel 5 lõige 1

Artikkel 6 lõige 1

Artikkel 5 lõige 1a

Artikkel 6 lõige 2

Artikkel 5 lõige 2

Artikkel 6 lõige 3

Artikkel 5 lõige 3 esimene, teine ja kolmas lõik

Artikkel 6 lõige 4 esimene, teine ja kolmas lõik

Artikkel 5 lõige 3 neljas lõige

—

Artikkel 5 lõige 4

Artikkel 6 lõige 5

Artikkel 6 lõige 1

Artikkel 7 lõige 1

Artikkel 6 lõige 2, sissejuhatavad sõnad

Artikkel 7 lõige 2, sissejuhatavad sõnad

Artikkel 6 lõige 2 esimene taane

Artikkel 7 lõige 2 punkt a

Artikkel 6 lõige 2 teine taane

Artikkel 7 lõige 2 punkt b

Artikkel 6 lõige 2 kolmas taane

Artikkel 7 lõige 2 punkt c

Artikkel 6 lõige 2 neljas taane

Artikkel 7 lõige 2 punkt d

Artikkel 6 lõige 2 viies taane

Artikkel 7 lõige 2 punkt e

Artikkel 6 lõiked 3, 4, 5, 6 ja 7

Artikkel 7 lõiked 3, 4, 5, 6 ja 7

Artikkel 7 lõige 1 esimene lõik, sissejuhatav lause

Artikkel 8 lõige 1 esimene lõik, sissejuhatav lause

Artikkel 7 lõige 1 esimene lõik, esimene taane

Artikkel 8 lõige 1 esimene lõik, punkt a

Artikkel 7 lõige 1 esimene lõik, teine taane

Artikkel 8 lõige 1 esimene lõik, punkt b

Artikkel 7 lõige 1 teine lõik

Artikkel 8 lõige 1 teine lõik

Artikkel 7 lõige 2

Artikkel 8 lõige 2

Artikkel 8

Artikkel 9

Artikkel 9 lõiked 1 kuni 4

Artikkel 10 lõiked 1 kuni 4

Artikkel 9 lõige 5, sissejuhatav lause

Artikkel 10 lõige 5, sissejuhatav lause

Artikkel 9 lõige 5, esimene taane

Artikkel 10 lõige 5, punkt a

Artikkel 9 lõige 5, teine taane

Artikkel 10 lõige 5, punkt b

Artikkel 9 lõige 6

Artikkel 10 lõige 6

Artikkel 10

Artikkel 11

Artikkel 11 lõige 1, sissejuhatav lause

Artikkel 12 lõige 1, sissejuhatav lause

Artikkel 11 lõige 1, esimene taane

Artikkel 12 lõige 1, punkt a

Artikkel 11 lõige 1, teine taane

Artikkel 12 lõige 1, punkt b

Artikkel 11 lõiked 2 ja 3

Artikkel 12 lõiked 2 ja 3

Artikkel 12 lõiked 1 ja 2

Artikkel 13 lõiked 1 ja 2

Artikkel 12 lõige 3, esimene lõik, sissejuhatav lause

Artikkel 13 lõige 3, esimene lõik, sissejuhatav lause

Artikkel 12 lõige 3, esimene lõik, esimene taane

Artikkel 13 lõige 3, esimene lõik, punkt a

Artikkel 12 lõige 3, esimene lõik, teine taane

Artikkel 13 lõige 3, esimene lõik, punkt b

Artikkel 12 lõige 3, esimene lõik, kolmas taane

Artikkel 13 lõige 3, esimene lõik, punkt c

Artikkel 12 lõige 3, esimene lõik, neljas taane

Artikkel 13 lõige 3, esimene lõik, punkt d

Artikkel 12 lõige 3, teine ja kolmas lõik

Artikkel 13 lõige 3, teine ja kolmas lõik

Artikkel 12 lõige 4

Artikkel 13 lõige 4

Artikkel 13

Artikkel 14

Artikkel 14

Artikkel 15

Artikkel 15

Artikkel 16

Artikkel 16 lõige 1

Artikkel 17 lõige 1

Artikkel 16 lõige 2, sissejuhatav lause

Artikkel 17 lõige 2, sissejuhatav lause

Artikkel 16 lõige 2, esimene taane

Artikkel 17 lõige 2, punkt a

Artikkel 16 lõige 2, teine taane

Artikkel 17 lõige 2, punkt b

Artikkel 16 lõige 2, kolmas taane

Artikkel 17 lõige 2, punkt c

Artikkel 16 lõige 2, neljas taane

Artikkel 17 lõige 2, punkt d

Artikkel 16 lõige 2, viies taane

Artikkel 17 lõige 2, punkt e

Artikkel 16 lõige 2, kuues taane

Artikkel 17 lõige 2, punkt f

Artikkel 16 lõiked 3, 4 ja 5

Artikkel 17 lõiked 3, 4 ja 5

Artikkel 17

Artikkel 18

Artikkel 18

Artikkel 19

Artikkel 19

Artikkel 20

Artikkel 20

Artikkel 21

Artikkel 21

—

—

Artikkel 22

Artikkel 22

Artikkel 23

I lisa

II lisa

IA lisa

III lisa

II lisa

IV lisa

III lisa

I lisa

—

V lisa

—

VI lisa

---

DIREKTIIVID

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/71 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/71

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2008/123/EÜ,

18. detsember 2008,

millega muudetakse kosmeetikatooteid käsitlevat nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ selle II ja VII lisa kohandamiseks tehnika arenguga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

olles konsulteerinud tarbekaupade teaduskomiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tarbekaupade teaduskomitee sedastas oma 20. juuni 2006. aasta arvamuses, et „kuigi 4-aminobensoehappe kasutamine on praegu lubatud ja seda kasutatakse päikesekaitsevahendina, ilmnes toimiku hindamise käigus, et suur osa teabest ei vastanud praegustele normidele ja juhistele”. Et teostada 4-aminobensoehappe kohta nõuetekohane riskihindamine, nõudis tarbekaupade teaduskomitee, et kosmeetikatööstus esitaks enne 1. juulit 2007 uue toimiku täiendava ohutusteabega, mis vastaks tänapäevastele normidele ja tarbekaupade teaduskomitee juhistele. |
| --- | --- |

(1)

Tarbekaupade teaduskomitee sedastas oma 20. juuni 2006. aasta arvamuses, et „kuigi 4-aminobensoehappe kasutamine on praegu lubatud ja seda kasutatakse päikesekaitsevahendina, ilmnes toimiku hindamise käigus, et suur osa teabest ei vastanud praegustele normidele ja juhistele”. Et teostada 4-aminobensoehappe kohta nõuetekohane riskihindamine, nõudis tarbekaupade teaduskomitee, et kosmeetikatööstus esitaks enne 1. juulit 2007 uue toimiku täiendava ohutusteabega, mis vastaks tänapäevastele normidele ja tarbekaupade teaduskomitee juhistele.

| (2) | Kosmeetikatööstus ei esitanud täiendavat ohutusteavet, mida tarbekaupade teaduskomitee oma 20. juuni 2006. aasta arvamuses nõudis. |
| --- | --- |

(2)

Kosmeetikatööstus ei esitanud täiendavat ohutusteavet, mida tarbekaupade teaduskomitee oma 20. juuni 2006. aasta arvamuses nõudis.

| (3) | Ilma nõuetekohase riskihindamiseta ei saa 4-aminobensoehappe kasutamist kosmeetikatoodetes UV-filtrina pidada ohutuks ning seetõttu tuleks see aine direktiivi 76/768/EMÜ VII lisast välja jätta ja kanda II lisasse. |
| --- | --- |

(3)

Ilma nõuetekohase riskihindamiseta ei saa 4-aminobensoehappe kasutamist kosmeetikatoodetes UV-filtrina pidada ohutuks ning seetõttu tuleks see aine direktiivi 76/768/EMÜ VII lisast välja jätta ja kanda II lisasse.

| (4) | Nime Diethylamino Hydroxybenzoyl Hexyl Benzoate (INCI) kandva aine kohta võttis tarbekaupade teaduskomitee 15. aprilli 2008. aasta arvamuses seisukoha, et selle aine kasutamine 10 % maksimumkontsentratsiooni piires kosmeetikatoodetes, sh päikesekaitsetoodetes, ei ohusta tarbijat. Et laiendada selle aine lubatud kasutusala, tuleks muuta direktiivi 76/768/EMÜ VII lisa kande nr 28 veergu c. |
| --- | --- |

(4)

Nime Diethylamino Hydroxybenzoyl Hexyl Benzoate (INCI) kandva aine kohta võttis tarbekaupade teaduskomitee 15. aprilli 2008. aasta arvamuses seisukoha, et selle aine kasutamine 10 % maksimumkontsentratsiooni piires kosmeetikatoodetes, sh päikesekaitsetoodetes, ei ohusta tarbijat. Et laiendada selle aine lubatud kasutusala, tuleks muuta direktiivi 76/768/EMÜ VII lisa kande nr 28 veergu c.

| (5) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikatoodete komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikatoodete komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 76/768/EMÜ II ja VII lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 8. juuliks 2009. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Käesoleva direktiivi lisa punkti 3 sätteid kohaldavad nad alates 8. juulist 2009.

Käesoleva direktiivi lisa punktide 1 ja 2 sätteid kohaldavad nad alates 8. oktoobrist 2009.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. detsember 2008

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169.

1

---

LISA

Direktiivi 76/768/EMÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | II lisas asendatakse kande 167 tekst „4-aminobensoehappe vaba aminorühmaga estrid, välja arvatud VII lisa 2. osas nimetatud estrid” tekstiga „4-aminobensoehape ja selle vaba aminorühmaga estrid”. |
| --- | --- |

1.

II lisas asendatakse kande 167 tekst „4-aminobensoehappe vaba aminorühmaga estrid, välja arvatud VII lisa 2. osas nimetatud estrid” tekstiga „4-aminobensoehape ja selle vaba aminorühmaga estrid”.

| 2. | VII lisas jäetakse kanne 1 välja. |
| --- | --- |

2.

VII lisas jäetakse kanne 1 välja.

| 3. | VII lisa kandes 28 jäetakse veerust c välja sõnad „päikesekaitsetoodetes”. |
| --- | --- |

3.

VII lisa kandes 28 jäetakse veerust c välja sõnad „päikesekaitsetoodetes”.

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/73 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/73

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2008/124/EÜ,

18. detsember 2008,

millega lubatakse teatavate söödakultuuride ning õli- ja kiudtaimede liikide seemne turustamist ainult juhul, kui see on ametlikult sertifitseeritud „eliitseemne” või „sertifitseeritud seemnena”

(kodifitseeritud versioon)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta, (2) eriti selle artikli 3 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. veebruari 1986. aasta direktiivi 86/109/EMÜ, millega lubatakse teatavate söödakultuuride ning õli- ja kiudtaimede liikide seemne turustamist ainult juhul, kui see on ametlikult sertifitseeritud „eliitseemne” või „sertifitseeritud seemnena” (3) on korduvalt oluliselt muudetud. (4) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida koos komisjoni 25. juuli 1975. aasta direktiiviga 75/502/EMÜ, millega piiratakse kitsalehise aasnurmika (Poa pratensis L.) seemne turustamist seemnega, mis on ametlikult sertifitseeritud eliitseemne või sertifitseeritud seemnena, (5) ühendades need ühtseks tekstiks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. veebruari 1986. aasta direktiivi 86/109/EMÜ, millega lubatakse teatavate söödakultuuride ning õli- ja kiudtaimede liikide seemne turustamist ainult juhul, kui see on ametlikult sertifitseeritud „eliitseemne” või „sertifitseeritud seemnena” (3) on korduvalt oluliselt muudetud. (4) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida koos komisjoni 25. juuli 1975. aasta direktiiviga 75/502/EMÜ, millega piiratakse kitsalehise aasnurmika (Poa pratensis L.) seemne turustamist seemnega, mis on ametlikult sertifitseeritud eliitseemne või sertifitseeritud seemnena, (5) ühendades need ühtseks tekstiks.

| (2) | Direktiiv 66/401/EMÜ lubab teatavate söödakultuuride liikide eliitseemne, sertifitseeritud seemne ja tarbeseemne turustamist. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiv 66/401/EMÜ lubab teatavate söödakultuuride liikide eliitseemne, sertifitseeritud seemne ja tarbeseemne turustamist.

| (3) | Direktiiv 2002/57/EÜ lubab teatavate õli- ja kiudtaimede liikide eliitseemne, igat sorti sertifitseeritud seemne ja tarbeseemne turustamist. |
| --- | --- |

(3)

Direktiiv 2002/57/EÜ lubab teatavate õli- ja kiudtaimede liikide eliitseemne, igat sorti sertifitseeritud seemne ja tarbeseemne turustamist.

| (4) | Mõlemad direktiivid annavad komisjonile volituse keelustada seemne turustamine, kui see ei ole ametlikult sertifitseeritud kas „eliitseemne” või „sertifitseeritud seemnena”. |
| --- | --- |

(4)

Mõlemad direktiivid annavad komisjonile volituse keelustada seemne turustamine, kui see ei ole ametlikult sertifitseeritud kas „eliitseemne” või „sertifitseeritud seemnena”.

| (5) | Liikmesriigid on võimelised tootma piisavalt eliit- ja sertifitseeritud seemet, et rahuldada ühenduse seemnenõudlus teatavate eespool mainitud liikide osas. |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriigid on võimelised tootma piisavalt eliit- ja sertifitseeritud seemet, et rahuldada ühenduse seemnenõudlus teatavate eespool mainitud liikide osas.

| (6) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega.

| (7) | Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

1.   Liikmesriigid näevad ette, et turule ei ole lubatud viia

| — | Poa pratensis L. |
| --- | --- |

—

Poa pratensis L.

aasnurmika

| — | Vicia faba L. (partim) |
| --- | --- |

—

Vicia faba L. (partim)

põldoa

| — | Papaver somniferum L. |
| --- | --- |

—

Papaver somniferum L.

unimaguna

| — | Agrostis gigantea Roth |
| --- | --- |

—

Agrostis gigantea Roth

suur kasteheina

| — | Agrostis stolonifera L. |
| --- | --- |

—

Agrostis stolonifera L.

valge kasteheina

| — | Phleum bertolonii DC |
| --- | --- |

—

Phleum bertolonii DC

mugultimuti

| — | Poa palustris L. |
| --- | --- |

—

Poa palustris L.

soonurmika

| — | Poa trivialis L. |
| --- | --- |

—

Poa trivialis L.

hariliku nurmika

| — | Lupinus albus L. |
| --- | --- |

—

Lupinus albus L.

valge lupiini

| — | Brassica juncea (L.) Czernj. et Cosson |
| --- | --- |

—

Brassica juncea (L.) Czernj. et Cosson

sarepta kapsasrohu

| — | Agrostis capillaris L. |
| --- | --- |

—

Agrostis capillaris L.

hariliku kasteheina

| — | Lotus corniculatus L. |
| --- | --- |

—

Lotus corniculatus L.

hariliku nõiahamba

| — | Medicago lupulina L. |
| --- | --- |

—

Medicago lupulina L.

humallutserni

| — | Trifolium hybridum L. |
| --- | --- |

—

Trifolium hybridum L.

roosa ristiku

| — | Alopecurus pratensis L. |
| --- | --- |

—

Alopecurus pratensis L.

aas-rebasesaba

| — | Arrhenatherum elatius (L.) Beauv. ex J. S. et K. B. Presl |
| --- | --- |

—

Arrhenatherum elatius (L.) Beauv. ex J. S. et K. B. Presl

kõrge raikaeriku

| — | Bromus catharticus Vahl |
| --- | --- |

—

Bromus catharticus Vahl

lapiku luste

| — | Bromus sitchensis Trin. |
| --- | --- |

—

Bromus sitchensis Trin.

alaska luste

| — | Lupinus luteus L. |
| --- | --- |

—

Lupinus luteus L.

kollase lupiini

| — | Lupinus angustifolius L. |
| --- | --- |

—

Lupinus angustifolius L.

ahtalehise lupiini

| — | Poa nemoralis L. |
| --- | --- |

—

Poa nemoralis L.

salunurmika

| — | Trisetum flavescens (L.) Beauv. |
| --- | --- |

—

Trisetum flavescens (L.) Beauv.

aas-koldkaera

| — | Phacelia tanacetifolia Benth. |
| --- | --- |

—

Phacelia tanacetifolia Benth.

hariliku keerispea

| — | Sinapis alba L. |
| --- | --- |

—

Sinapis alba L.

valge sinepi

| — | Agrostis canina L. |
| --- | --- |

—

Agrostis canina L.

soo-kasteheina

| — | Festuca ovina L. |
| --- | --- |

—

Festuca ovina L.

lamba-aruheina

| — | Trifolium alexandrinum L. |
| --- | --- |

—

Trifolium alexandrinum L.

aleksandria ristiku

| — | Trifolium incarnatum L. |
| --- | --- |

—

Trifolium incarnatum L.

kahkjaspunase ristiku

| — | Trifolium resupinatum L. |
| --- | --- |

—

Trifolium resupinatum L.

pärsia ristiku

| — | Vicia sativa L. |
| --- | --- |

—

Vicia sativa L.

suviviki

| — | Vicia villosa Roth |
| --- | --- |

—

Vicia villosa Roth

põld-hiireherne

seemet, kui see ei ole sertifitseeritud „eliitseemne” või „sertifitseeritud seemnena”.

2.   Liikmesriigid näevad ette, et turule ei ole lubatud viia

| — | Glycine max (L.) Merr. |
| --- | --- |

—

Glycine max (L.) Merr.

sojaoa

| — | Linum usitatissimum L. |
| --- | --- |

—

Linum usitatissimum L.

lina

seemet, kui see ei ole ametlikult sertifitseeritud „eliitseemne”, „esimese põlvkonna sertifitseeritud seemne” või „teise põlvkonna sertifitseeritud seemnena”.

Artikkel 2

Direktiiv 75/502/EMÜ ja direktiiv 86/109/EMÜ, mida on muudetud I lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. detsember 2008

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298/66.

1

(2)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 74.

2

(3)  EÜT L 93, 8.4.1986, lk 21.

3

(4)  Vt I lisa A osa.

4

(5)  EÜT L 228, 29.8.1975, lk 26.

5

---

I LISA

A   OSA

Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatuste loeteluga

(osutatud artiklis 2)

| Komisjoni direktiiv 75/502/EMÜ | (EÜT L 228, 29.8.1975, lk 26). |
| --- | --- |
| Komisjoni direktiiv 86/109/EMÜ | (EÜT L 93, 8.4.1986, lk 21). |
| Komisjoni direktiiv 89/424/EMÜ | (EÜT L 196, 12.7.1989, lk 50). |
| Komisjoni direktiiv 91/376/EMÜ | (EÜT L 203, 26.7.1991, lk 108). |

Komisjoni direktiiv 75/502/EMÜ

(EÜT L 228, 29.8.1975, lk 26).

Komisjoni direktiiv 86/109/EMÜ

(EÜT L 93, 8.4.1986, lk 21).

Komisjoni direktiiv 89/424/EMÜ

(EÜT L 196, 12.7.1989, lk 50).

Komisjoni direktiiv 91/376/EMÜ

(EÜT L 203, 26.7.1991, lk 108).

B   OSA

Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevade loetelu

(osutatud artiklis 2)

| Direktiiv | Ülevõtmise tähtpäev |
| --- | --- |
| 75/502/EMÜ | 1. juuli 1976 |
| 86/109/EMÜ | 1. juuli 1987 (artikkel 1)
  1. juuli 1989 (artikkel 2)
  1. juuli 1990 (artikkel 2a)
  1. juuli 1991 (artiklid 3 ja 3a) |
| 89/424/EMÜ | 1. juuli 1990 |
| 91/376/EMÜ | 1. juuli 1991 |

Direktiiv

Ülevõtmise tähtpäev

75/502/EMÜ

1. juuli 1976

86/109/EMÜ

1. juuli 1987 (artikkel 1)

1. juuli 1989 (artikkel 2)

1. juuli 1990 (artikkel 2a)

1. juuli 1991 (artiklid 3 ja 3a)

89/424/EMÜ

1. juuli 1990

91/376/EMÜ

1. juuli 1991

---

II LISA

Vastavustabel

| Direktiiv 75/502/EMÜ | Direktiiv 86/109/EMÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 1 lõige 1 | Artikli 1 lõige 1 |
| | Artikli 1 lõige 2 | Artikli 1 lõige 2 |
| | Artikkel 2 | Artikli 1 lõige 1 |
| | Artikkel 2a | Artikli 1 lõige 1 |
| | Artikkel 3 | Artikli 1 lõige 1 |
| | Artikli 3a lõige 1 | Artikli 1 lõige 1 |
| | Artikli 3a lõiked 2–6 | — |
| Artikkel 2 | Artikkel 4 | — |
| — | — | Artikkel 2 |
| — | — | Artikkel 3 |
| Artikkel 3 | Artikkel 5 | Artikkel 4 |
| — | — | I lisa |
| — | — | II lisa |

Direktiiv 75/502/EMÜ

Direktiiv 86/109/EMÜ

Käesolev direktiiv

Artikkel 1

Artikli 1 lõige 1

Artikli 1 lõige 1

Artikli 1 lõige 2

Artikli 1 lõige 2

Artikkel 2

Artikli 1 lõige 1

Artikkel 2a

Artikli 1 lõige 1

Artikkel 3

Artikli 1 lõige 1

Artikli 3a lõige 1

Artikli 1 lõige 1

Artikli 3a lõiked 2–6

—

Artikkel 2

Artikkel 4

—

—

—

Artikkel 2

—

—

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikkel 5

Artikkel 4

—

—

I lisa

—

—

II lisa

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/76 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/76

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1297/2008/EÜ,

16. detsember 2008,

Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmi (MEETS) kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 285,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon andis oma 16. märtsi 2005. aasta teatises „Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus” ja 24. jaanuari 2007. aasta teatises „Halduskoormuse vähendamise tegevusprogramm Euroopa Liidus” lubaduse tagada parem õiguslik reguleerimine, vähendada mittevajalikku bürokraatiat ja ülereguleerimist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon andis oma 16. märtsi 2005. aasta teatises „Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus” ja 24. jaanuari 2007. aasta teatises „Halduskoormuse vähendamise tegevusprogramm Euroopa Liidus” lubaduse tagada parem õiguslik reguleerimine, vähendada mittevajalikku bürokraatiat ja ülereguleerimist.

| (2) | Komisjon avaldas 14. novembril 2006. aastal teatise vastamise koormuse vähendamise, lihtsustamise ja prioriteetide määratlemise kohta ühenduse statistikas, milles sätestatakse strateegiline lähenemine ettevõtjate statistikaga seotud koormuse jätkuvale vähendamisele. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon avaldas 14. novembril 2006. aastal teatise vastamise koormuse vähendamise, lihtsustamise ja prioriteetide määratlemise kohta ühenduse statistikas, milles sätestatakse strateegiline lähenemine ettevõtjate statistikaga seotud koormuse jätkuvale vähendamisele.

| (3) | Viimase 15 aasta jooksul on ühenduse statistilise teabe vajaduste rahuldamiseks esile kerkinud suur hulk õigusakte statistiliste andmete kohta, mille eesmärk on kirjeldada ettevõtete tegevusi ja mis sisaldavad ettevõtete kohustust esitada andmeid. Nimetatud statistikaalased õigusaktid tuleb põhjalikult üle vaadata, et tagada muu hulgas nende reguleerimisala, põhimõtete ja määratluste järjepidevus. Lihtsustamine ja prioriteetide määratlemine peaks olema võimalikult suures ulatuses kõigi nende õigusaktide tunnusjooneks. |
| --- | --- |

(3)

Viimase 15 aasta jooksul on ühenduse statistilise teabe vajaduste rahuldamiseks esile kerkinud suur hulk õigusakte statistiliste andmete kohta, mille eesmärk on kirjeldada ettevõtete tegevusi ja mis sisaldavad ettevõtete kohustust esitada andmeid. Nimetatud statistikaalased õigusaktid tuleb põhjalikult üle vaadata, et tagada muu hulgas nende reguleerimisala, põhimõtete ja määratluste järjepidevus. Lihtsustamine ja prioriteetide määratlemine peaks olema võimalikult suures ulatuses kõigi nende õigusaktide tunnusjooneks.

| (4) | Ettevõtlus- ja kaubandusstatistika seisab tulevastel aastatel silmitsi suure väljakutsega. Uuendatud Lissaboni strateegiat silmas pidades peab statistika selleks, et toetada ühenduse poliitikaalgatusi, suutma kajastada selliseid ühenduse majanduse uusi nähtuseid nagu üleilmastumine, tärkavad suundumused ettevõtluses, infoühiskond, teenuskaubandus, innovatsioon ning muutuvad kaubandusstruktuurid ja konkurentsivõime. |
| --- | --- |

(4)

Ettevõtlus- ja kaubandusstatistika seisab tulevastel aastatel silmitsi suure väljakutsega. Uuendatud Lissaboni strateegiat silmas pidades peab statistika selleks, et toetada ühenduse poliitikaalgatusi, suutma kajastada selliseid ühenduse majanduse uusi nähtuseid nagu üleilmastumine, tärkavad suundumused ettevõtluses, infoühiskond, teenuskaubandus, innovatsioon ning muutuvad kaubandusstruktuurid ja konkurentsivõime.

| (5) | Ettevõtlus- ja kaubandusstatistika vajadusi põhiliselt suunav faktor on uuendatud Lissaboni strateegia, mille eesmärkideks on toetada Euroopa majanduse konkurentsivõimet ja saavutada kiire ning jätkusuutlik majanduskasv. |
| --- | --- |

(5)

Ettevõtlus- ja kaubandusstatistika vajadusi põhiliselt suunav faktor on uuendatud Lissaboni strateegia, mille eesmärkideks on toetada Euroopa majanduse konkurentsivõimet ja saavutada kiire ning jätkusuutlik majanduskasv.

| (6) | Euroopa integratsiooni süvenemine mitmes valdkonnas, sh Euroopa rahaliidu ja Euroopa tollisüsteemi loomine, loob uusi statistilisi vajadusi seoses euro rolliga rahvusvahelistes tehingutes ning muudab vajalikuks statistikasüsteemi kohandamise. Ettevõtlus- ja kaubandusstatistika peaks neile vajadustele asjakohaselt vastama ning andma Euroopa majanduse ja ettevõtlussektori struktuursete muudatuste kohta õigeaegset ja kvaliteetset statistilist teavet. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa integratsiooni süvenemine mitmes valdkonnas, sh Euroopa rahaliidu ja Euroopa tollisüsteemi loomine, loob uusi statistilisi vajadusi seoses euro rolliga rahvusvahelistes tehingutes ning muudab vajalikuks statistikasüsteemi kohandamise. Ettevõtlus- ja kaubandusstatistika peaks neile vajadustele asjakohaselt vastama ning andma Euroopa majanduse ja ettevõtlussektori struktuursete muudatuste kohta õigeaegset ja kvaliteetset statistilist teavet.

| (7) | Ettevõtlus- ja kaubandusstatistika koosneb mitmest valdkonnast, milles tuleks teha parandusi, näiteks struktuurne ettevõtlusstatistika, kiirstatistika, Prodcomi statistika, info- ja sidetehnoloogia statistika ning liikmesriikide vahelise kaubavahetuse statistika (Intrastat). |
| --- | --- |

(7)

Ettevõtlus- ja kaubandusstatistika koosneb mitmest valdkonnast, milles tuleks teha parandusi, näiteks struktuurne ettevõtlusstatistika, kiirstatistika, Prodcomi statistika, info- ja sidetehnoloogia statistika ning liikmesriikide vahelise kaubavahetuse statistika (Intrastat).

| (8) | Ettevõtlus- ja kaubandusstatistika eest vastutavad ametiasutused peaksid kujundama ümber statistika koostamise meetodid, et vähendada ettevõtjate koormust ning kasutada kõiki olemasolevaid allikaid ja uusi tehnoloogiaid täie tõhususega. |
| --- | --- |

(8)

Ettevõtlus- ja kaubandusstatistika eest vastutavad ametiasutused peaksid kujundama ümber statistika koostamise meetodid, et vähendada ettevõtjate koormust ning kasutada kõiki olemasolevaid allikaid ja uusi tehnoloogiaid täie tõhususega.

| (9) | Statistika koostamise süsteemi kaasajastamisel võib tekkida vajadus uut tüüpi näitajate järele. Vajalikku teavet pakkuvate uut tüüpi näitajate saamiseks tuleks ühendada olemasolevad ettevõtlusstatistika liigid ettevõtete aruandluskoormust suurendamata. Uued teabeallikad ning elektrooniline juurdepääs muudavad tõenäoliselt andmekogumise vähem koormavaks ja annavad samas rohkem teavet. Ettevõtlusstatistika võimalusi tuleks tõhusamalt ära kasutada ning statistilise teabe kvaliteet peaks paranema. |
| --- | --- |

(9)

Statistika koostamise süsteemi kaasajastamisel võib tekkida vajadus uut tüüpi näitajate järele. Vajalikku teavet pakkuvate uut tüüpi näitajate saamiseks tuleks ühendada olemasolevad ettevõtlusstatistika liigid ettevõtete aruandluskoormust suurendamata. Uued teabeallikad ning elektrooniline juurdepääs muudavad tõenäoliselt andmekogumise vähem koormavaks ja annavad samas rohkem teavet. Ettevõtlusstatistika võimalusi tuleks tõhusamalt ära kasutada ning statistilise teabe kvaliteet peaks paranema.

| (10) | Riiklikud statistikaametid tuleks aktiivselt kaasata statistika koostamise süsteemi ajakohastamisse, et vältida kulutuste ja bürokraatia dubleerimist. |
| --- | --- |

(10)

Riiklikud statistikaametid tuleks aktiivselt kaasata statistika koostamise süsteemi ajakohastamisse, et vältida kulutuste ja bürokraatia dubleerimist.

| (11) | Intrastati süsteemi lihtsustamine on osa jõupingutustest, et vähendada statistikanõudeid ja ettevõtete halduskoormust. Hiljutine otsus vähendada hõlmavusmäära aitab kõnealuse eesmärgi saavutamisele kaasa lühikese ajavahemiku jooksul. Pikemas perspektiivis tuleks uurida teisi lihtsustamisvõimalusi, sealhulgas ühesuunalise voo süsteemi. Nimetatud lihtsustamisvõimaluste võimalik rakendamine pikemas perspektiivis sõltub teostatavusuuringutest ja käesoleva otsuse alusel võetavatest muudest meetmetest. Arvesse tuleks siiski võtta statistika kvaliteeti ning samuti mis tahes üleminekuga seotud märkimisväärseid kulusid. |
| --- | --- |

(11)

Intrastati süsteemi lihtsustamine on osa jõupingutustest, et vähendada statistikanõudeid ja ettevõtete halduskoormust. Hiljutine otsus vähendada hõlmavusmäära aitab kõnealuse eesmärgi saavutamisele kaasa lühikese ajavahemiku jooksul. Pikemas perspektiivis tuleks uurida teisi lihtsustamisvõimalusi, sealhulgas ühesuunalise voo süsteemi. Nimetatud lihtsustamisvõimaluste võimalik rakendamine pikemas perspektiivis sõltub teostatavusuuringutest ja käesoleva otsuse alusel võetavatest muudest meetmetest. Arvesse tuleks siiski võtta statistika kvaliteeti ning samuti mis tahes üleminekuga seotud märkimisväärseid kulusid.

| (12) | Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega on teostatud eelhindamine, et käesoleva otsusega asutatud programmi puhul keskendutaks eesmärkide tõhusale saavutamisele ning et alates kavandamisetapist võetaks arvesse eelarvelisi piiranguid. |
| --- | --- |

(12)

Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega on teostatud eelhindamine, et käesoleva otsusega asutatud programmi puhul keskendutaks eesmärkide tõhusale saavutamisele ning et alates kavandamisetapist võetaks arvesse eelarvelisi piiranguid.

| (13) | Käesoleva otsusega kehtestatakse kogu programmi kehtivusajaks rahastamispakett, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (2) punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsusega kehtestatakse kogu programmi kehtivusajaks rahastamispakett, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (2) punkti 37 tähenduses.

| (14) | Kuna käesoleva otsuse eesmärki, nimelt Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmi kehtestamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, sest koordineerimata kaasajastamine tooks kaasa tegevuse dubleerimise, vigade kordamise ja suurema maksumuse, on seda kõnealuse statistika ulatuse tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(14)

Kuna käesoleva otsuse eesmärki, nimelt Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmi kehtestamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, sest koordineerimata kaasajastamine tooks kaasa tegevuse dubleerimise, vigade kordamise ja suurema maksumuse, on seda kõnealuse statistika ulatuse tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (15) | Nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (3) alusel loodud statistikaprogrammi komiteega on kõnealuse otsuse artikli 3 kohaselt konsulteeritud. |
| --- | --- |

(15)

Nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (3) alusel loodud statistikaprogrammi komiteega on kõnealuse otsuse artikli 3 kohaselt konsulteeritud.

| (16) | Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) (4) on käesoleva otsuse sätete raamistikuks. |
| --- | --- |

(16)

Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) (4) on käesoleva otsuse sätete raamistikuks.

| (17) | Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused), (5) |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused), (5)

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Programmi kehtestamine

1.   Käesoleva otsusega kehtestatakse Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programm (edaspidi „programm MEETS”).

2.   Programm MEETS algab 1. jaanuaril 2009 ja lõpeb 31. detsembril 2013.

Artikkel 2

Reguleerimisala ja üldised eesmärgid

1.   Programmiga MEETS kehtestatud meetmed on seotud ettevõtlus- ja kaubandusstatistika koostamise ja levitamisega ühenduses.

2.   Programmi MEETS üldised eesmärgid on järgmised:

| a) | vaadata läbi prioriteedid ja töötada välja eesmärgiks seatavad näitajad uutes valdkondades (1. eesmärk); |
| --- | --- |

a)

vaadata läbi prioriteedid ja töötada välja eesmärgiks seatavad näitajad uutes valdkondades (1. eesmärk);

| b) | luua ettevõtlusega seotud statistika ühtlustatud raamistik (2. eesmärk); |
| --- | --- |

b)

luua ettevõtlusega seotud statistika ühtlustatud raamistik (2. eesmärk);

| c) | toetada ettevõtlus- ja kaubandusstatistika koostamise tõhusamaks muutmist (3. eesmärk) ja |
| --- | --- |

c)

toetada ettevõtlus- ja kaubandusstatistika koostamise tõhusamaks muutmist (3. eesmärk) ja

| d) | kaasajastada liikmesriikide vahelise kaubavahetuse andmekogumissüsteemi (edaspidi „Intrastat”) (4. eesmärk). |
| --- | --- |

d)

kaasajastada liikmesriikide vahelise kaubavahetuse andmekogumissüsteemi (edaspidi „Intrastat”) (4. eesmärk).

Artikkel 3

Meetmed

Artikli 2 lõikes 2 osutatud eesmärkide saavutamiseks rakendatakse järgmiseid meetmeid:

| a) | vaadata läbi prioriteedid ja töötada välja eesmärgiks seatavad näitajad uutes valdkondades (1. eesmärk):
  meede 1.1: vähemtähtsate valdkondade tuvastamine;
  meede 1.2: uute valdkondade väljatöötamine; |
| --- | --- |

a)

vaadata läbi prioriteedid ja töötada välja eesmärgiks seatavad näitajad uutes valdkondades (1. eesmärk):

meede 1.1: vähemtähtsate valdkondade tuvastamine;

meede 1.2: uute valdkondade väljatöötamine;

| b) | saavutada ettevõtlusega seotud statistika ühtlustatud raamistik (2. eesmärk):
  meede 2.1: kontseptsioonide ja meetodite integreerimine õiguslikku raamistikku;
  meede 2.2: ettevõtete gruppe kirjeldava statistika väljatöötamine;
  meede 2.3: ettevõtete koormuse vähendamiseks ühenduse uuringute läbiviimine; |
| --- | --- |

b)

saavutada ettevõtlusega seotud statistika ühtlustatud raamistik (2. eesmärk):

meede 2.1: kontseptsioonide ja meetodite integreerimine õiguslikku raamistikku;

meede 2.2: ettevõtete gruppe kirjeldava statistika väljatöötamine;

meede 2.3: ettevõtete koormuse vähendamiseks ühenduse uuringute läbiviimine;

| c) | toetada tõhusamat ettevõtlus- ja kaubandusstatistika koostamist (3. eesmärk):
  meede 3.1: statistikasüsteemis olemasolevate andmete, sh hindamisvõimaluste parem kasutamine;
  meede 3.2: majanduses juba olemasolevate andmete parem kasutamine;
  meede 3.3: tõhusamate vahendite väljatöötamine andmetest väljavõtete tegemiseks, andmete edastamiseks ja töötlemiseks; |
| --- | --- |

c)

toetada tõhusamat ettevõtlus- ja kaubandusstatistika koostamist (3. eesmärk):

meede 3.1: statistikasüsteemis olemasolevate andmete, sh hindamisvõimaluste parem kasutamine;

meede 3.2: majanduses juba olemasolevate andmete parem kasutamine;

meede 3.3: tõhusamate vahendite väljatöötamine andmetest väljavõtete tegemiseks, andmete edastamiseks ja töötlemiseks;

| d) | kaasajastada Intrastati (4. eesmärk):
  meede 4.1: meetodite ühtlustamine kvaliteedi parandamiseks lihtsustatud Intrastati süsteemis;
  meede 4.2: haldusandmete parem kasutamine;
  meede 4.3: Intrastatis andmete vahetamise täiustamine ja hõlbustamine. |
| --- | --- |

d)

kaasajastada Intrastati (4. eesmärk):

meede 4.1: meetodite ühtlustamine kvaliteedi parandamiseks lihtsustatud Intrastati süsteemis;

meede 4.2: haldusandmete parem kasutamine;

meede 4.3: Intrastatis andmete vahetamise täiustamine ja hõlbustamine.

Käesolevas artiklis osutatud meetmeid täpsustatakse lisas ning kirjeldatakse üksikasjalikumalt artiklis 4 osutatud iga-aastastes töökavades.

Artikkel 4

Iga-aastased töökavad

Vastavalt artikli 5 lõikes 2 osutatud menetlusele võetakse vastu iga-aastased töökavad, samuti prioriteedid artikli 2 lõikes 2 osutatud iga eesmärgi meetmete puhul ning käesoleva otsuse kohased eelarveassigneeringud.

Artikkel 5

Komitee

1.   Komisjoni abistab statistikaprogrammi komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

Artikkel 6

Hindamine

1.   Komisjon hindab koostöös liikmesriikidega regulaarselt programmi MEETS raames tehtud tööd, et teha kindlaks, kas artikli 2 lõikes 2 osutatud eesmärgid on saavutatud, ning anda suuniseid edaspidise töö tõhususe parandamiseks.

2.   Hiljemalt 31. detsembriks 2010 ja seejärel igal aastal kuni 2013. aastani esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule programmi MEETS rakendamise aruande.

Hiljemalt 31. juuliks 2014 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule programmi MEETS rakendamise lõpparuande. Kõnealuses lõpparuandes hinnatakse ühenduse tehtud kulusid silmas pidades ühenduse, liikmesriikide ning statistilise teabe esitajate ja kasutajate saadud kasu, et kindlaks määrata täiustamist vajavad valdkonnad.

Artikkel 7

Rahastamine

1.   Programmi MEETS rakendamiseks aastatel 2009–2013 kehtestatakse rahastamispakett mahuga 42 500 000 eurot.

2.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 16. detsember 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

B. LE MAIRE

---

(1)  Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 18. novembri 2008. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

2

(3)  EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.

3

(4)  EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1.

4

(5)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

5

---

LISA

ARTIKLIS 3 LOETLETUD MEETMETE LIIGENDUS

| 1. eesmärk | : | Prioriteetide läbivaatamine ja eesmärgiks seatavate näitajate väljatöötamine uutes valdkondades
  Meede 1.1: Vähemtähtsate valdkondade kindlaksmääramine






  — | Muutuvas maailmas tuleb statistilised vajadused perioodiliselt läbi vaadata, kuna lisaks uute statistiliste vajaduste tekkele muutuvad mõned teised vajadused vähem tähtsaks ja isegi iganenuks. Seetõttu vaadatakse prioriteedid regulaarselt läbi tihedas koostöös liikmesriikidega, et kindlaks määrata valdkondi ja omadusi, mis on kaotanud prioriteetsuse ja mida saab seega õiguslike nõuete hulgast välja jätta. Nimetatud läbivaatamiste eesmärk on lihtsustada statistikanõudeid ja vähendada vastamise koormust. Komisjon võib korraldada sellega seoses välisuuringute läbiviimise. |
| --- | --- | --- | --- |

1. eesmärk

:

Prioriteetide läbivaatamine ja eesmärgiks seatavate näitajate väljatöötamine uutes valdkondades

Meede 1.1: Vähemtähtsate valdkondade kindlaksmääramine

—

Muutuvas maailmas tuleb statistilised vajadused perioodiliselt läbi vaadata, kuna lisaks uute statistiliste vajaduste tekkele muutuvad mõned teised vajadused vähem tähtsaks ja isegi iganenuks. Seetõttu vaadatakse prioriteedid regulaarselt läbi tihedas koostöös liikmesriikidega, et kindlaks määrata valdkondi ja omadusi, mis on kaotanud prioriteetsuse ja mida saab seega õiguslike nõuete hulgast välja jätta. Nimetatud läbivaatamiste eesmärk on lihtsustada statistikanõudeid ja vähendada vastamise koormust. Komisjon võib korraldada sellega seoses välisuuringute läbiviimise.

Meede 1.2: Uute valdkondade väljatöötamine

| — | Muutuvas majanduskeskkonnas on tähtis määrata statistika eelisvaldkonnad, nagu teenuskaubandus, üleilmastumine ja ettevõtlus, ning leppida ühenduse tasandil kokku iga eelisvaldkonna eesmärgiks seatavad näitajad. Need näitajad tuleb võimalikult ulatuslikult ühtlustada rahvusvahelise statistikaga. |
| --- | --- |

—

Muutuvas majanduskeskkonnas on tähtis määrata statistika eelisvaldkonnad, nagu teenuskaubandus, üleilmastumine ja ettevõtlus, ning leppida ühenduse tasandil kokku iga eelisvaldkonna eesmärgiks seatavad näitajad. Need näitajad tuleb võimalikult ulatuslikult ühtlustada rahvusvahelise statistikaga.

| — | Statistika tuleb koostada tõhusalt ja see peab olema võrreldav. Seetõttu tuleb Euroopa statistika kaasajastamisel rangelt järgida käsitletavate perioodide andmete sidususe ja võrreldavuse põhimõtet. Euroopa statistikasüsteemis tuleb teha sellest tulenevalt tööd valitud uute omaduste ja näitajate ühtlustatud määratluste loomiseks. |
| --- | --- |

—

Statistika tuleb koostada tõhusalt ja see peab olema võrreldav. Seetõttu tuleb Euroopa statistika kaasajastamisel rangelt järgida käsitletavate perioodide andmete sidususe ja võrreldavuse põhimõtet. Euroopa statistikasüsteemis tuleb teha sellest tulenevalt tööd valitud uute omaduste ja näitajate ühtlustatud määratluste loomiseks.

| — | Pärast eesmärgiks seatavate näitajate ja ühtlustatud määratluste kokkuleppimist tuleb teha täiendavat tööd eelisvaldkondade statistika koostamise viiside väljatöötamiseks ja katsetamiseks. |
| --- | --- |

—

Pärast eesmärgiks seatavate näitajate ja ühtlustatud määratluste kokkuleppimist tuleb teha täiendavat tööd eelisvaldkondade statistika koostamise viiside väljatöötamiseks ja katsetamiseks.

| — | Selleks et aidata kaasa uute valdkondade ja eesmärgiks seatavate näitajate väljatöötamisele, algatab komisjon uuringuid, korraldab seminare ja toetab rahaliselt uue statistika kogumise meetodite ja viiside väljatöötamist. |
| --- | --- |

—

Selleks et aidata kaasa uute valdkondade ja eesmärgiks seatavate näitajate väljatöötamisele, algatab komisjon uuringuid, korraldab seminare ja toetab rahaliselt uue statistika kogumise meetodite ja viiside väljatöötamist.

2. eesmärk

:

Ettevõtlusega seotud statistika ühtlustatud raamistiku saavutamine

Meede 2.1: Kontseptsioonide ja meetodite integreerimine õiguslikku raamistikku

| — | Euroopa statistikat koostatakse vastavalt ühenduse õigusele, mis on välja töötatud mitmete aastate jooksul. Õigusaktid tuleb põhjalikult üle vaadata, et tagada nende omavaheline kooskõla. Seepärast võib komisjon korraldada välisuuringute läbiviimist, mille eesmärk on olemasolevad õigusaktid läbi vaadata, et luua ühtlustatud õiguslik raamistik ettevõtlus- ja kaubandusstatistika eri valdkondade jaoks. |
| --- | --- |

—

Euroopa statistikat koostatakse vastavalt ühenduse õigusele, mis on välja töötatud mitmete aastate jooksul. Õigusaktid tuleb põhjalikult üle vaadata, et tagada nende omavaheline kooskõla. Seepärast võib komisjon korraldada välisuuringute läbiviimist, mille eesmärk on olemasolevad õigusaktid läbi vaadata, et luua ühtlustatud õiguslik raamistik ettevõtlus- ja kaubandusstatistika eri valdkondade jaoks.

| — | Statistikas on omavahel kattuvaid valdkondi. Näiteks kirjeldavad tööhõivet mitu statistikavaldkonda ning mõnel juhul kirjeldatakse sama nähtust eri vaatenurkadest. Komisjon korraldab seetõttu välisuuringute läbiviimise asjaomaste statistikavaldkondade vahel kasutatavate meetodite ühtlustamiseks. Liikmesriikide projektidele antakse sellega seoses rahalist toetust. |
| --- | --- |

—

Statistikas on omavahel kattuvaid valdkondi. Näiteks kirjeldavad tööhõivet mitu statistikavaldkonda ning mõnel juhul kirjeldatakse sama nähtust eri vaatenurkadest. Komisjon korraldab seetõttu välisuuringute läbiviimise asjaomaste statistikavaldkondade vahel kasutatavate meetodite ühtlustamiseks. Liikmesriikide projektidele antakse sellega seoses rahalist toetust.

| — | Tähtis on tagada kooskõla ettevõtlus- ja kaubandusstatistika valdkondade vahel. Kooskõla võib tähendada kaubavahetuse ja maksebilansi statistika, aga ka struktuurse ettevõtlusstatistika ja kaubandusstatistika vahelist kooskõla. Komisjon korraldab välisuuringute läbiviimise ning liikmesriikide projektidele antakse sellega seoses rahalist toetust. |
| --- | --- |

—

Tähtis on tagada kooskõla ettevõtlus- ja kaubandusstatistika valdkondade vahel. Kooskõla võib tähendada kaubavahetuse ja maksebilansi statistika, aga ka struktuurse ettevõtlusstatistika ja kaubandusstatistika vahelist kooskõla. Komisjon korraldab välisuuringute läbiviimise ning liikmesriikide projektidele antakse sellega seoses rahalist toetust.

Meede 2.2: Ettevõtete gruppe kirjeldava statistika väljatöötamine

| — | Komisjon on alustanud ühenduse registri loomist rahvusvaheliste ettevõtete gruppide kohta. Selline register on hädavajalik majanduse globaliseerumist käsitleva ühtlustatud statistika koostamiseks. Käesoleva meetme raames tehtava töö eesmärgiks on sellise registri loomine. Komisjon korraldab sellega seoses välisuuringute läbiviimise. |
| --- | --- |

—

Komisjon on alustanud ühenduse registri loomist rahvusvaheliste ettevõtete gruppide kohta. Selline register on hädavajalik majanduse globaliseerumist käsitleva ühtlustatud statistika koostamiseks. Käesoleva meetme raames tehtava töö eesmärgiks on sellise registri loomine. Komisjon korraldab sellega seoses välisuuringute läbiviimise.

| — | Sellise registri loomisest üksi ei piisa, seetõttu antakse meetmete toetamiseks liikmesriikides rahalist toetust, et nad töötaksid välja tõhusamad meetodid ettevõtete gruppe kirjeldavate andmete kogumiseks ning näitaksid nende gruppide tähtsust rahvusvahelises kaubanduses. |
| --- | --- |

—

Sellise registri loomisest üksi ei piisa, seetõttu antakse meetmete toetamiseks liikmesriikides rahalist toetust, et nad töötaksid välja tõhusamad meetodid ettevõtete gruppe kirjeldavate andmete kogumiseks ning näitaksid nende gruppide tähtsust rahvusvahelises kaubanduses.

| — | Rahvusvaheliste ettevõtete gruppide kohta loodud ühenduse registri kasutamine pakub Euroopa statistikale uusi väljavaateid, seega muutub tähtsaks ettevõtete gruppe käsitlevate spetsiifiliste ühenduse uuringute korraldamine. Komisjon korraldab välisuuringute läbiviimise ning liikmesriikide projektidele antakse sellega seoses rahalist toetust. |
| --- | --- |

—

Rahvusvaheliste ettevõtete gruppide kohta loodud ühenduse registri kasutamine pakub Euroopa statistikale uusi väljavaateid, seega muutub tähtsaks ettevõtete gruppe käsitlevate spetsiifiliste ühenduse uuringute korraldamine. Komisjon korraldab välisuuringute läbiviimise ning liikmesriikide projektidele antakse sellega seoses rahalist toetust.

Meede 2.3: Ettevõtete koormuse vähendamiseks ühenduse uuringute läbiviimine

| — | Ühenduse statistika uute ja esilekerkivate vajaduste väljaselgitamiseks võib vajaduse korral viia läbi spetsiifilisi ühenduse uuringuid. Need uuringud toimuvad komisjoni korraldatud välisuuringutena ja rahalise toetuse kaudu liikmesriikidele. |
| --- | --- |

—

Ühenduse statistika uute ja esilekerkivate vajaduste väljaselgitamiseks võib vajaduse korral viia läbi spetsiifilisi ühenduse uuringuid. Need uuringud toimuvad komisjoni korraldatud välisuuringutena ja rahalise toetuse kaudu liikmesriikidele.

| — | Kasutamaks ära ühendusepoolsest valimi moodustamisest saadavat võimalikku säästu tavapärases statistikas, korraldab komisjon välisuuringute läbiviimise, et määrata kindlaks valdkonnad, kus piisaks ühenduse andmetest, ning töötada nende valdkondade jaoks välja uued andmekogumise meetodid. Samuti antakse liikmesriikidele rahalist toetust, et võimaldada neil oma andmekogumise süsteeme kohandada. Standardset ühenduse valimi moodustamise meetodit siiski ei ole ning meetodeid kohandatakse seepärast olenevalt asjaoludest. |
| --- | --- |

—

Kasutamaks ära ühendusepoolsest valimi moodustamisest saadavat võimalikku säästu tavapärases statistikas, korraldab komisjon välisuuringute läbiviimise, et määrata kindlaks valdkonnad, kus piisaks ühenduse andmetest, ning töötada nende valdkondade jaoks välja uued andmekogumise meetodid. Samuti antakse liikmesriikidele rahalist toetust, et võimaldada neil oma andmekogumise süsteeme kohandada. Standardset ühenduse valimi moodustamise meetodit siiski ei ole ning meetodeid kohandatakse seepärast olenevalt asjaoludest.

3. eesmärk

:

Tõhusama ettevõtlus- ja kaubandusstatistika koostamise toetamine

Meede 3.1: Statistikasüsteemis olemasolevate andmete, sh hindamisvõimaluste parem kasutamine

| — | Käesoleva meetme peamine eesmärk on luua ettevõtlus- ja kaubandusstatistika jaoks algandmete tasandil täielikult integreeritud andmekogud, seda lähenemist tuntakse statistikas andmepanga koostamisena. Selle eesmärgi saavutamiseks toetatakse liikmesriike rahaliselt, et ühendada ettevõtlus- ja kaubandusstatistika eri valdkondade andme- või algandmete kogud, näiteks kaubandus- ja ettevõtlusregistrid ning et ühendada struktuurne ettevõtlusstatistika teadusuuringute ja arendustegevuse statistika ning infoühiskonna statistikaga. |
| --- | --- |

—

Käesoleva meetme peamine eesmärk on luua ettevõtlus- ja kaubandusstatistika jaoks algandmete tasandil täielikult integreeritud andmekogud, seda lähenemist tuntakse statistikas andmepanga koostamisena. Selle eesmärgi saavutamiseks toetatakse liikmesriike rahaliselt, et ühendada ettevõtlus- ja kaubandusstatistika eri valdkondade andme- või algandmete kogud, näiteks kaubandus- ja ettevõtlusregistrid ning et ühendada struktuurne ettevõtlusstatistika teadusuuringute ja arendustegevuse statistika ning infoühiskonna statistikaga.

| — | Tuleb korraldada metodoloogilisi uuringuid uute tööprotsesside kohta, et suurendada käimasoleva andmekogumise kasutegurit, nt eesmärgiga hinnata info- ja sidetehnoloogia mõju ettevõtluse tulemustele eri allikatest saadud andmete ühendamise teel. |
| --- | --- |

—

Tuleb korraldada metodoloogilisi uuringuid uute tööprotsesside kohta, et suurendada käimasoleva andmekogumise kasutegurit, nt eesmärgiga hinnata info- ja sidetehnoloogia mõju ettevõtluse tulemustele eri allikatest saadud andmete ühendamise teel.

| — | Tõhusama andmekogumise eesmärk on vähendada ettevõtete koormust. Tuleb tagada, et statistikaametid kasutaksid kogutud teavet tõhusaimal moel. Seetõttu antakse rahalist toetust metodoloogiliste uuringute läbiviimisele, mis käsitlevad valimite optimaalset suurust ja nende kasutamist koos teiste allikatega ning asjakohaste hindamismeetoditega. Seda rahalist toetust võidakse anda ka kvaliteediuuringuteks juhtudel, kus mõned ettevõtted (nt väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted) jäetakse statistilistest uuringutest välja, samuti sobivate ühtlustatud hindamismeetodite väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

—

Tõhusama andmekogumise eesmärk on vähendada ettevõtete koormust. Tuleb tagada, et statistikaametid kasutaksid kogutud teavet tõhusaimal moel. Seetõttu antakse rahalist toetust metodoloogiliste uuringute läbiviimisele, mis käsitlevad valimite optimaalset suurust ja nende kasutamist koos teiste allikatega ning asjakohaste hindamismeetoditega. Seda rahalist toetust võidakse anda ka kvaliteediuuringuteks juhtudel, kus mõned ettevõtted (nt väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted) jäetakse statistilistest uuringutest välja, samuti sobivate ühtlustatud hindamismeetodite väljatöötamiseks.

Meede 3.2: Majanduses juba olemasolevate andmete parem kasutamine

| — | Statistilist teavet kogutakse mõnikord kaks korda: esimest korda halduseesmärkidel, näiteks maksustamise jaoks, ja teist korda uuringute käigus statistilistel eesmärkidel. Seda topeltkoormust tuleb niipalju kui võimalik vältida. Programmiga MEETS toetatakse seetõttu rahaliselt projekte, mis käsitlevad haldusandmete kasutamist statistilistel eesmärkidel, sh ettevõtete raamatupidamise kasutamist; selleks aidatakse liikmesriikidel minna statistilistelt uuringutelt üle haldusandmete kasutamisele ja säilitada seejuures andmete kvaliteeti. |
| --- | --- |

—

Statistilist teavet kogutakse mõnikord kaks korda: esimest korda halduseesmärkidel, näiteks maksustamise jaoks, ja teist korda uuringute käigus statistilistel eesmärkidel. Seda topeltkoormust tuleb niipalju kui võimalik vältida. Programmiga MEETS toetatakse seetõttu rahaliselt projekte, mis käsitlevad haldusandmete kasutamist statistilistel eesmärkidel, sh ettevõtete raamatupidamise kasutamist; selleks aidatakse liikmesriikidel minna statistilistelt uuringutelt üle haldusandmete kasutamisele ja säilitada seejuures andmete kvaliteeti.

| — | Ettevõtete siseselt on mõistlik edendada raamatupidamissüsteemide ja statistilise aruandluse ühendamist, et statistika jaoks vajalike andmete esitamine oleks lihtsam. Komisjon korraldab välisuuringute läbiviimise ning liikmesriikide projektidele antakse sellega seoses rahalist toetust. |
| --- | --- |

—

Ettevõtete siseselt on mõistlik edendada raamatupidamissüsteemide ja statistilise aruandluse ühendamist, et statistika jaoks vajalike andmete esitamine oleks lihtsam. Komisjon korraldab välisuuringute läbiviimise ning liikmesriikide projektidele antakse sellega seoses rahalist toetust.

Meede 3.3: Tõhusamate vahendite väljatöötamine andmetest väljavõtete tegemiseks, andmete edastamiseks ja töötlemiseks

| — | Uudne infotehnoloogia pakub lihtsustatud aruandluse võimalust. Selle saavutamiseks võib kasutada ettevõtete raamatupidamist ja muid finantsaruandeid, mis koostatakse vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele, ning niisuguste aruannete sobivaid tehnilisi standardeid, sh elektroonilist vormingut XBRL (eXtensible Business Reporting Language). Võetakse meetmeid, et toetada rahaliselt tegevust, mis hõlbustab andmete edastamist ettevõtetelt riiklikele statistikaametitele. |
| --- | --- |

—

Uudne infotehnoloogia pakub lihtsustatud aruandluse võimalust. Selle saavutamiseks võib kasutada ettevõtete raamatupidamist ja muid finantsaruandeid, mis koostatakse vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele, ning niisuguste aruannete sobivaid tehnilisi standardeid, sh elektroonilist vormingut XBRL (eXtensible Business Reporting Language). Võetakse meetmeid, et toetada rahaliselt tegevust, mis hõlbustab andmete edastamist ettevõtetelt riiklikele statistikaametitele.

| — | Toetada tuleb infotehnoloogia tõhusamat kasutamist, hõlbustamaks teabevahetust komisjoni ja liikmesriikide vahel. Lisaks tuleb arendada valideerimise, vigade avastamise, parandamise, analüüsi ja toimetamistöö vahendeid. Liikmesriikide projektidele antakse sellega seoses rahalist toetust. |
| --- | --- |

—

Toetada tuleb infotehnoloogia tõhusamat kasutamist, hõlbustamaks teabevahetust komisjoni ja liikmesriikide vahel. Lisaks tuleb arendada valideerimise, vigade avastamise, parandamise, analüüsi ja toimetamistöö vahendeid. Liikmesriikide projektidele antakse sellega seoses rahalist toetust.

| — | Võttes arvesse ekspordi ja impordi tolliformaalsuste lihtsustamisel toimuvaid muutusi, tuleb rahaliselt toetada kvaliteetse ja üksikasjaliku kaubandusstatistika vahetamise, töötlemise ja levitamise hõlbustamiseks tehtavaid meetmeid. |
| --- | --- |

—

Võttes arvesse ekspordi ja impordi tolliformaalsuste lihtsustamisel toimuvaid muutusi, tuleb rahaliselt toetada kvaliteetse ja üksikasjaliku kaubandusstatistika vahetamise, töötlemise ja levitamise hõlbustamiseks tehtavaid meetmeid.

4. eesmärk

:

Intrastati kaasajastamine

Meede 4.1: Meetodite ühtlustamine kvaliteedi parandamiseks lihtsustatud Intrastatis

| — | Rahaliselt toetatakse liikmesriikide meetmeid, mille eesmärk on töötada välja vahendid ja meetodid andmete kvaliteedi ja andmekogumissüsteemi parandamiseks. |
| --- | --- |

—

Rahaliselt toetatakse liikmesriikide meetmeid, mille eesmärk on töötada välja vahendid ja meetodid andmete kvaliteedi ja andmekogumissüsteemi parandamiseks.

| — | Rahaliselt toetatakse liikmesriikide meetmeid, mille eesmärk on vähendada ebaühtlust, vältides klassifikatsioonivigu ning ühtlustades hindamist, andmekogumis- ja töötlussüsteeme, konfidentsiaalsete andmete käitlemise reegleid, künniseid ja kohandamismeetodeid. |
| --- | --- |

—

Rahaliselt toetatakse liikmesriikide meetmeid, mille eesmärk on vähendada ebaühtlust, vältides klassifikatsioonivigu ning ühtlustades hindamist, andmekogumis- ja töötlussüsteeme, konfidentsiaalsete andmete käitlemise reegleid, künniseid ja kohandamismeetodeid.

Meede 4.2: Haldusandmete parem kasutamine

| — | Soodustatakse haldusandmete kasutamist, mida ettevõtted esitavad teistel eesmärkidel (eelkõige käibemaksu- ja raamatupidamisaruanded). Kõnealuse valdkonna meetmetele antakse rahalist toetust, sh infotehnoloogiavahendite ja infotehnoloogiliste protseduuride väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

—

Soodustatakse haldusandmete kasutamist, mida ettevõtted esitavad teistel eesmärkidel (eelkõige käibemaksu- ja raamatupidamisaruanded). Kõnealuse valdkonna meetmetele antakse rahalist toetust, sh infotehnoloogiavahendite ja infotehnoloogiliste protseduuride väljatöötamiseks.

Meede 4.3: Andmete kogumise täiustamine ja hõlbustamine Intrastatis

| — | Väga tähtis on edasi arendada andmevahetuse vahendeid ja meetodeid tsentraliseeritud süsteemis. Välja tuleb töötada valideerimise, vigade avastamise, parandamise, analüüsi ja toimetamistöö vahendid ühendusesisese kaubandusstatistika valdkonnas. Rahalist toetust antakse meetmetele, mis keskenduvad liikmesriikidevahelise andmevahetuse õiguslikele ja tehnilistele aspektidele. |
| --- | --- |

—

Väga tähtis on edasi arendada andmevahetuse vahendeid ja meetodeid tsentraliseeritud süsteemis. Välja tuleb töötada valideerimise, vigade avastamise, parandamise, analüüsi ja toimetamistöö vahendid ühendusesisese kaubandusstatistika valdkonnas. Rahalist toetust antakse meetmetele, mis keskenduvad liikmesriikidevahelise andmevahetuse õiguslikele ja tehnilistele aspektidele.

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/83 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/83

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1298/2008/EÜ,

16. detsember 2008,

millega kehtestatakse tegevusprogramm Erasmus Mundus (2009–2013) eesmärgiga parandada kõrghariduse kvaliteeti ja edendada kultuuridevahelist mõistmist kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 149 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 2317/2003/EÜ (3) kehtestati programm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus) (2004–2008). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 2317/2003/EÜ (3) kehtestati programm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus) (2004–2008).

| (2) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1085/2006 (4) loodi ühinemiseelse abi rahastamisvahend, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1638/2006 (5) loodi Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1905/2006 (6) loodi arengukoostöö rahastamisvahend, nõukogu määrusega (EÜ) nr 1934/2006 (7) loodi rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumidega ning koostöölepinguga Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla Cotonous 23. juunil 2000. aastal (8) (edaspidi „AKV-EÜ koostööleping”), ja sisekokkuleppega, millega kehtestatakse ühenduse abi rahastamine mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV-EÜ koostöölepingule ja finantsabi eraldamine nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa (9) (edaspidi „AKV-EÜ sisekokkulepe”), reguleeritakse Euroopa Arengufondi. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1085/2006 (4) loodi ühinemiseelse abi rahastamisvahend, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1638/2006 (5) loodi Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1905/2006 (6) loodi arengukoostöö rahastamisvahend, nõukogu määrusega (EÜ) nr 1934/2006 (7) loodi rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumidega ning koostöölepinguga Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla Cotonous 23. juunil 2000. aastal (8) (edaspidi „AKV-EÜ koostööleping”), ja sisekokkuleppega, millega kehtestatakse ühenduse abi rahastamine mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV-EÜ koostöölepingule ja finantsabi eraldamine nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa (9) (edaspidi „AKV-EÜ sisekokkulepe”), reguleeritakse Euroopa Arengufondi.

| (3) | Uues Erasmus Munduse programmis võetakse arvesse programmi 2004–2008 põhimõtteid kvaliteedi osas. Seeläbi loodetakse pakutavate õpingute kvaliteedi, üliõpilaste vastuvõtu kvaliteedi ja ülemaailmsel tasandil konkurentsivõimeliste stipendiumide süsteemiga ligi meelitada kolmandate riikide kõige paremaid üliõpilasi. |
| --- | --- |

(3)

Uues Erasmus Munduse programmis võetakse arvesse programmi 2004–2008 põhimõtteid kvaliteedi osas. Seeläbi loodetakse pakutavate õpingute kvaliteedi, üliõpilaste vastuvõtu kvaliteedi ja ülemaailmsel tasandil konkurentsivõimeliste stipendiumide süsteemiga ligi meelitada kolmandate riikide kõige paremaid üliõpilasi.

| (4) | Läbirääkimistel välisabi rahastamise vahendite ning eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (10) üle saavutasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon demokraatliku kontrolli ning välistegevuse sidususe küsimustes rea kokkuleppeid, mis on esitatud institutsioonidevahelisele kokkuleppele lisatud 4. deklaratsioonis. |
| --- | --- |

(4)

Läbirääkimistel välisabi rahastamise vahendite ning eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (10) üle saavutasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon demokraatliku kontrolli ning välistegevuse sidususe küsimustes rea kokkuleppeid, mis on esitatud institutsioonidevahelisele kokkuleppele lisatud 4. deklaratsioonis.

| (5) | Bologna deklaratsiooniga, millele kirjutasid 19. juunil 1999. aastal alla 29 Euroopa riigi haridusministrid, algatati valitsustevaheline protsess, mille eesmärgiks on 2010. aastaks luua Euroopa kõrgharidusruum ning mida aktiivselt toetatakse ühenduse tasandil. Oma kohtumisel Londonis 17. ja 18. mail 2007. aastal võtsid 45 Bologna protsessis osaleva riigi kõrgharidusvaldkonna ministrit vastu strateegia „Euroopa kõrgharidusruumi roll maailmas” ning sellega seoses sätestasid nad kuni 2009. aastani kestvateks prioriteetideks Euroopa kõrgharidusruumist teavitamise ja kõrghariduse kvalifikatsioonide tunnustamise parandamise kõigi maailmaosade vahel. |
| --- | --- |

(5)

Bologna deklaratsiooniga, millele kirjutasid 19. juunil 1999. aastal alla 29 Euroopa riigi haridusministrid, algatati valitsustevaheline protsess, mille eesmärgiks on 2010. aastaks luua Euroopa kõrgharidusruum ning mida aktiivselt toetatakse ühenduse tasandil. Oma kohtumisel Londonis 17. ja 18. mail 2007. aastal võtsid 45 Bologna protsessis osaleva riigi kõrgharidusvaldkonna ministrit vastu strateegia „Euroopa kõrgharidusruumi roll maailmas” ning sellega seoses sätestasid nad kuni 2009. aastani kestvateks prioriteetideks Euroopa kõrgharidusruumist teavitamise ja kõrghariduse kvalifikatsioonide tunnustamise parandamise kõigi maailmaosade vahel.

| (6) | Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2000. aasta erakorralisel Lissaboni kohtumisel seati strateegiliseks eesmärgiks Euroopa Liidu saamine maailma kõige konkurentsivõimelisemaks, dünaamilisemaks ja teadmuspõhisemaks majandusjõuks ning kutsuti hariduse, noorsoo ja kultuuri nõukogu üles üldiselt läbi arutama haridussüsteemide konkreetseid tulevikueesmärke, keskendudes ühishuvidele ja -prioriteetidele ning austades samas rahvuslikku eripära. 12. veebruaril 2001 võttis nõukogu vastu aruande haridus- ja koolitussüsteemide konkreetsete tulevikueesmärkide kohta. 14. juunil 2002 võttis nõukogu nende eesmärkide järelmeetmena vastu üksikasjaliku tööprogrammi, mis eeldab ühenduse tasandi toetust. Euroopa Ülemkogu pani oma 15. ja 16. märtsi 2002. aasta Barcelona kohtumisel paika eesmärgi muuta Euroopa Liidu haridus- ja koolitussüsteemid 2010. aastaks kvaliteedi mõõdupuuks kogu maailmas. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2000. aasta erakorralisel Lissaboni kohtumisel seati strateegiliseks eesmärgiks Euroopa Liidu saamine maailma kõige konkurentsivõimelisemaks, dünaamilisemaks ja teadmuspõhisemaks majandusjõuks ning kutsuti hariduse, noorsoo ja kultuuri nõukogu üles üldiselt läbi arutama haridussüsteemide konkreetseid tulevikueesmärke, keskendudes ühishuvidele ja -prioriteetidele ning austades samas rahvuslikku eripära. 12. veebruaril 2001 võttis nõukogu vastu aruande haridus- ja koolitussüsteemide konkreetsete tulevikueesmärkide kohta. 14. juunil 2002 võttis nõukogu nende eesmärkide järelmeetmena vastu üksikasjaliku tööprogrammi, mis eeldab ühenduse tasandi toetust. Euroopa Ülemkogu pani oma 15. ja 16. märtsi 2002. aasta Barcelona kohtumisel paika eesmärgi muuta Euroopa Liidu haridus- ja koolitussüsteemid 2010. aastaks kvaliteedi mõõdupuuks kogu maailmas.

| (7) | Komisjoni 20. aprilli 2005. aasta ja 10. mai 2006. aasta teatised „Euroopa ajupotentsiaali aktiveerimine, kuidas ülikoolid saaksid anda oma täispanuse Lissaboni strateegia rakendamisse” ja „Ülikoolide uuendamiskava täitmine: haridus, teadus ja innovatsioon”, nõukogu 23. novembril 2007. aasta resolutsioon ülikoolide moderniseerimise kohta Euroopa konkurentsivõime nimel ülemaailmses teadmistepõhises majanduses ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrus (EÜ) nr 294/2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (11) rõhutavad Euroopa kõrgharidusasutuste vajadust saada üle oma killustatusest ning ühendada jõud nii õppe- ja uurimistöö kvaliteedi tõstmiseks kui ka tööturu muutuvatele vajadustele paremaks vastamiseks. Euroopa Ülemkogu kinnitas oma 15. ja 16. juuni 2006. aasta Brüsseli kohtumisel Euroopa kõrghariduse kaasajastamisvajaduse. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni 20. aprilli 2005. aasta ja 10. mai 2006. aasta teatised „Euroopa ajupotentsiaali aktiveerimine, kuidas ülikoolid saaksid anda oma täispanuse Lissaboni strateegia rakendamisse” ja „Ülikoolide uuendamiskava täitmine: haridus, teadus ja innovatsioon”, nõukogu 23. novembril 2007. aasta resolutsioon ülikoolide moderniseerimise kohta Euroopa konkurentsivõime nimel ülemaailmses teadmistepõhises majanduses ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrus (EÜ) nr 294/2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (11) rõhutavad Euroopa kõrgharidusasutuste vajadust saada üle oma killustatusest ning ühendada jõud nii õppe- ja uurimistöö kvaliteedi tõstmiseks kui ka tööturu muutuvatele vajadustele paremaks vastamiseks. Euroopa Ülemkogu kinnitas oma 15. ja 16. juuni 2006. aasta Brüsseli kohtumisel Euroopa kõrghariduse kaasajastamisvajaduse.

| (8) | Olemasoleva programmi Erasmus Mundus vahehindamise aruanne ja avalik küsitlus programmi tuleviku kohta rõhutasid praeguse programmi eesmärkide ja meetmete asjakohasust ning väljendasid soovi jätkamiseks, kusjuures tuleks teha mõningaid täiendusi, nagu näiteks programmi pikendamine doktorantuurini, kolmandates riikides asuvate kõrgharidusasutuste ja nende riikide vajaduste tugevam integreerimine programmi ning suuremate summade eraldamine Euroopast pärit osalejaile. |
| --- | --- |

(8)

Olemasoleva programmi Erasmus Mundus vahehindamise aruanne ja avalik küsitlus programmi tuleviku kohta rõhutasid praeguse programmi eesmärkide ja meetmete asjakohasust ning väljendasid soovi jätkamiseks, kusjuures tuleks teha mõningaid täiendusi, nagu näiteks programmi pikendamine doktorantuurini, kolmandates riikides asuvate kõrgharidusasutuste ja nende riikide vajaduste tugevam integreerimine programmi ning suuremate summade eraldamine Euroopast pärit osalejaile.

| (9) | Kolmandatele riikidele suunatud kõrgharidusalase koostööprogrammi eesmärgid on Euroopa kõrghariduse kvaliteedi tõstmine, rahvastevahelise mõistmise parandamine ning kolmandate riikide kõrghariduse jätkusuutlikule arengule kaasaaitamine, vältides ajude äravoolu ja soosides ebasoodsas olukorras olevaid rühmi. Kõige tõhusamad vahendid nende eesmärkide saavutamisel kvaliteediprogrammi raames on hästi integreeritud õppeprogrammid kraadiõppe tasandil, aga ka Erasmus Mundus partnerlussuhete meetme (meede 2) osas partnerlussuhted kolmandate riikidega kõigil haridusastmetel, stipendiumid kõige andekamatele üliõpilastele ning projektid Euroopa kõrghariduse atraktiivsuse tõstmiseks maailmas. Kvaliteedieesmärkide saavutamine peaks täpsemalt toimuma Erasmus Mundus ühisprogrammide meetme (meede 1) ja meetme 2 kaudu, samas kui arengueesmärgid peaksid langema eranditult meetme 2 alla. Programmi hindamisel peaks komisjon pöörama erilist tähelepanu mõjule, mida programm võib avaldada ajude äravoolule. |
| --- | --- |

(9)

Kolmandatele riikidele suunatud kõrgharidusalase koostööprogrammi eesmärgid on Euroopa kõrghariduse kvaliteedi tõstmine, rahvastevahelise mõistmise parandamine ning kolmandate riikide kõrghariduse jätkusuutlikule arengule kaasaaitamine, vältides ajude äravoolu ja soosides ebasoodsas olukorras olevaid rühmi. Kõige tõhusamad vahendid nende eesmärkide saavutamisel kvaliteediprogrammi raames on hästi integreeritud õppeprogrammid kraadiõppe tasandil, aga ka Erasmus Mundus partnerlussuhete meetme (meede 2) osas partnerlussuhted kolmandate riikidega kõigil haridusastmetel, stipendiumid kõige andekamatele üliõpilastele ning projektid Euroopa kõrghariduse atraktiivsuse tõstmiseks maailmas. Kvaliteedieesmärkide saavutamine peaks täpsemalt toimuma Erasmus Mundus ühisprogrammide meetme (meede 1) ja meetme 2 kaudu, samas kui arengueesmärgid peaksid langema eranditult meetme 2 alla. Programmi hindamisel peaks komisjon pöörama erilist tähelepanu mõjule, mida programm võib avaldada ajude äravoolule.

| (10) | Liikmesriigid peaksid programmis osalejatele kvaliteetse vastuvõtmise ja elukorralduse tagamiseks püüdma muuta viisamenetlused nii avatuks kui võimalik. Komisjon peaks tagama, et liikmesriikide kõigi asjakohaste veebisaitide aadressid ning kontaktandmed oleksid Erasmus Munduse veebisaidil loetletud. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriigid peaksid programmis osalejatele kvaliteetse vastuvõtmise ja elukorralduse tagamiseks püüdma muuta viisamenetlused nii avatuks kui võimalik. Komisjon peaks tagama, et liikmesriikide kõigi asjakohaste veebisaitide aadressid ning kontaktandmed oleksid Erasmus Munduse veebisaidil loetletud.

| (11) | On vaja tõhustada võitlust kõigi tõrjutuse vormide vastu, kaasa arvatud rassism, ksenofoobia ja diskrimineerimise kõik vormid, ning ühenduse jõupingutusi kultuuridevahelise dialoogi ja mõistmise süvendamiseks kogu maailmas. Pidades silmas nii kõrghariduse sotsiaalset mõõdet kui ka demokraatiaideaale ja austust inimõiguste vastu, kaasa arvatud meeste ja naiste vahelise võrdsuse aspekti, mida liikuvus edendab, võimaldab liikuvus selles valdkonnas kogeda üksikisikutel uut kultuuri- ja sotsiaalkeskkonda ning hõlbustada teiste kultuuride mõistmist. Nimetatud eesmärkide saavutamisel austatakse õigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (12) sätestatud põhimõtteid, eriti selle artikli 21 lõiget 1. |
| --- | --- |

(11)

On vaja tõhustada võitlust kõigi tõrjutuse vormide vastu, kaasa arvatud rassism, ksenofoobia ja diskrimineerimise kõik vormid, ning ühenduse jõupingutusi kultuuridevahelise dialoogi ja mõistmise süvendamiseks kogu maailmas. Pidades silmas nii kõrghariduse sotsiaalset mõõdet kui ka demokraatiaideaale ja austust inimõiguste vastu, kaasa arvatud meeste ja naiste vahelise võrdsuse aspekti, mida liikuvus edendab, võimaldab liikuvus selles valdkonnas kogeda üksikisikutel uut kultuuri- ja sotsiaalkeskkonda ning hõlbustada teiste kultuuride mõistmist. Nimetatud eesmärkide saavutamisel austatakse õigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (12) sätestatud põhimõtteid, eriti selle artikli 21 lõiget 1.

| (12) | Ühenduse tegevuse prioriteet kõrghariduse valdkonnas peaks olema keelte ja keelelise mitmekesisuse õpetamise ja õppimise soodustamine. Keelte õpetamine ja õppimine on eriti tähtis seoses kolmandate riikide, samuti neisse riikidesse minevate Euroopa üliõpilastega. |
| --- | --- |

(12)

Ühenduse tegevuse prioriteet kõrghariduse valdkonnas peaks olema keelte ja keelelise mitmekesisuse õpetamise ja õppimise soodustamine. Keelte õpetamine ja õppimine on eriti tähtis seoses kolmandate riikide, samuti neisse riikidesse minevate Euroopa üliõpilastega.

| (13) | Ajavahemikus 2004–2008 täiendasid Erasmus Munduse stipendiume komisjoni väliskoostöö vahenditest rahastatud konkreetsetesse riikidesse suunatud stipendiumid, mille eesmärk oli suurendada teatavatest kolmandatest riikidest, nagu Hiina, India, Lääne-Balkani riigid ja AKV riigid, Euroopasse õppima tulevate üliõpilaste hulka. Ajavahemikul 2009–2013 võib ette näha sarnaseid võimalusi, mis on kooskõlas asjakohaste väliste koostöövahendite poliitiliste prioriteetide, reeglite ja menetluskorraga, vastavad käesoleva otsuse alusel kehtestatud programmi akadeemilise kvaliteedi eesmärkidele ning võtavad arvesse programmis osalevate kolmandate riikide võimalikult tasakaalustatud geograafilist esindatust. |
| --- | --- |

(13)

Ajavahemikus 2004–2008 täiendasid Erasmus Munduse stipendiume komisjoni väliskoostöö vahenditest rahastatud konkreetsetesse riikidesse suunatud stipendiumid, mille eesmärk oli suurendada teatavatest kolmandatest riikidest, nagu Hiina, India, Lääne-Balkani riigid ja AKV riigid, Euroopasse õppima tulevate üliõpilaste hulka. Ajavahemikul 2009–2013 võib ette näha sarnaseid võimalusi, mis on kooskõlas asjakohaste väliste koostöövahendite poliitiliste prioriteetide, reeglite ja menetluskorraga, vastavad käesoleva otsuse alusel kehtestatud programmi akadeemilise kvaliteedi eesmärkidele ning võtavad arvesse programmis osalevate kolmandate riikide võimalikult tasakaalustatud geograafilist esindatust.

| (14) | Kõigi meetmete puhul on ühenduse eesmärk meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 3 lõikes 2. |
| --- | --- |

(14)

Kõigi meetmete puhul on ühenduse eesmärk meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 3 lõikes 2.

| (15) | Programmi kõigi osade elluviimisel on vaja laiendada ebasoodsas olukorras olevate gruppide juurdepääsu programmi kõigi osade rakendamisele ja parandada aktiivselt puuetega inimeste eriõppevajadusi, kasutades sealjuures suuremaid, puuetega osalejate lisakulutusi katvaid stipendiume. |
| --- | --- |

(15)

Programmi kõigi osade elluviimisel on vaja laiendada ebasoodsas olukorras olevate gruppide juurdepääsu programmi kõigi osade rakendamisele ja parandada aktiivselt puuetega inimeste eriõppevajadusi, kasutades sealjuures suuremaid, puuetega osalejate lisakulutusi katvaid stipendiume.

| (16) | Vastavalt asutamislepingu artiklile 149 ei piira käesolev otsus liikmesriikide õiguslike raamistike ja menetluste kohaldamist, mis käsitlevad kõrgharidusasutuste tunnustamist. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt asutamislepingu artiklile 149 ei piira käesolev otsus liikmesriikide õiguslike raamistike ja menetluste kohaldamist, mis käsitlevad kõrgharidusasutuste tunnustamist.

| (17) | Programmi paremaks reklaamimiseks Euroopa Liidus ja väljaspool seda ning selle eesmärkide maksimaalseks saavutamiseks ja programmi tulemuste levitamiseks on vaja kompleksset avaliku teabe poliitikat, mille kaudu anda kodanikele õigeaegset ja täielikku teavet programmis pakutava iga meetme ja võimaluse kohta ning selgitada kehtivat korda. Eriti tähtis on teavitamispoliitika, mida viiakse ellu eelkõige osalevate kõrgharidusasutuste kaudu, seda peamiselt riikides, kust on vähe programmis osalejaid. |
| --- | --- |

(17)

Programmi paremaks reklaamimiseks Euroopa Liidus ja väljaspool seda ning selle eesmärkide maksimaalseks saavutamiseks ja programmi tulemuste levitamiseks on vaja kompleksset avaliku teabe poliitikat, mille kaudu anda kodanikele õigeaegset ja täielikku teavet programmis pakutava iga meetme ja võimaluse kohta ning selgitada kehtivat korda. Eriti tähtis on teavitamispoliitika, mida viiakse ellu eelkõige osalevate kõrgharidusasutuste kaudu, seda peamiselt riikides, kust on vähe programmis osalejaid.

| (18) | Rakendada tuleks ühenduse finantshuve kaitsvat nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (13) ning komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (14) arvestades eelarveliste vahendite valikul lihtsuse ja järjepidevuse põhimõtteid, programmi akadeemilise kvaliteedi eesmärke ning nõutud proportsionaalsust ressursside hulga ja nende kasutamisega seotud halduskulude vahel. |
| --- | --- |

(18)

Rakendada tuleks ühenduse finantshuve kaitsvat nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (13) ning komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (14) arvestades eelarveliste vahendite valikul lihtsuse ja järjepidevuse põhimõtteid, programmi akadeemilise kvaliteedi eesmärke ning nõutud proportsionaalsust ressursside hulga ja nende kasutamisega seotud halduskulude vahel.

| (19) | Käesoleva otsusega sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus eelarvepädeva institutsiooni jaoks peamine juhis eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (15) punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva otsusega sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus eelarvepädeva institutsiooni jaoks peamine juhis eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (15) punkti 37 tähenduses.

| (20) | Meetme 1 ja Euroopa kõrghariduse atraktiivsuse edendamise meetme (meede 3) rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta programmi akadeemilise kvaliteedi eesmärke silmas pidades vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (16) Meetme 2 rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt määrustele (EÜ) nr 1085/2006, (EÜ) nr 1638/2006, (EÜ) nr 1905/2006 ja (EÜ) nr 1934/2006 ning AKV-EÜ koostöölepingule ja AKV-EÜ sisekokkuleppele. |
| --- | --- |

(20)

Meetme 1 ja Euroopa kõrghariduse atraktiivsuse edendamise meetme (meede 3) rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta programmi akadeemilise kvaliteedi eesmärke silmas pidades vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (16) Meetme 2 rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt määrustele (EÜ) nr 1085/2006, (EÜ) nr 1638/2006, (EÜ) nr 1905/2006 ja (EÜ) nr 1934/2006 ning AKV-EÜ koostöölepingule ja AKV-EÜ sisekokkuleppele.

| (21) | Kuna käesoleva otsuse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, sest selleks on vaja mitmepoolseid partnerlussuhteid ning mitmepoolset liikuvust ja teabevahetust ühenduse ja kolmandate riikide vahel, ning seetõttu on neid tegevuse iseloomu ja vajalike meetmete tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(21)

Kuna käesoleva otsuse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, sest selleks on vaja mitmepoolseid partnerlussuhteid ning mitmepoolset liikuvust ja teabevahetust ühenduse ja kolmandate riikide vahel, ning seetõttu on neid tegevuse iseloomu ja vajalike meetmete tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Programmi kehtestamine

1.   Käesoleva otsusega kehtestatakse programm Erasmus Mundus (edaspidi „programm”) ühelt poolt Euroopa kõrghariduse kvaliteedi ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu ning teiselt poolt kolmandate riikide arendamiseks kõrghariduse valdkonnas. Programmi tuleks rakendada kooskõlas akadeemilise kvaliteedi eesmärkidega ja arvestades programmis osalevate kolmandate riikide võimalikult tasakaalustatud geograafilise esindatusega.

2.   Programmi rakendatakse 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2013. Ettevalmistusmeetmeid, sealhulgas komisjoni otsuseid vastavalt artiklile 7, võib rakendada alates käesoleva otsuse jõustumisest.

3.   Programm toetab ja täiendab liikmesriikides kasutusele võetud meetmeid, teadvustades siiski täielikult liikmesriikide vastutust hariduse sisu, haridus- ja koolitussüsteemide korralduse ning oma kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse eest.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „kõrgharidus” – keskharidusjärgse taseme kõik õppekursuste või õppekursuste kogumite, koolituse või uurimistööks koolitamise liigid, mida asjakohane riiklik asutus tunnustab osana kõrgharidussüsteemist; |
| --- | --- |

1)

„kõrgharidus” – keskharidusjärgse taseme kõik õppekursuste või õppekursuste kogumite, koolituse või uurimistööks koolitamise liigid, mida asjakohane riiklik asutus tunnustab osana kõrgharidussüsteemist;

| 2) | „kõrgharidusasutus” – kõrgharidust pakkuv asutus, mida asjakohane riiklik asutus tunnustab osana kõrgharidussüsteemist; |
| --- | --- |

2)

„kõrgharidusasutus” – kõrgharidust pakkuv asutus, mida asjakohane riiklik asutus tunnustab osana kõrgharidussüsteemist;

| 3) | „akadeemilise õppe esimese astme üliõpilane” – isik, kes on kantud esimese astme kõrgharidusprogrammis osalejate nimekirja ja kellele antakse pärast programmi lõpetamist esimene akadeemiline kraad; |
| --- | --- |

3)

„akadeemilise õppe esimese astme üliõpilane” – isik, kes on kantud esimese astme kõrgharidusprogrammis osalejate nimekirja ja kellele antakse pärast programmi lõpetamist esimene akadeemiline kraad;

| 4) | „magistrant” (akadeemilise õppe teise astme üliõpilane) – isik, kes on asunud õppima kõrghariduse teise astme õppekava alusel ja kes on juba omandanud esimese kõrghariduse kraadi või kellel on siseriikliku õiguse ja tava kohaselt tunnustatud samaväärne haridustase; |
| --- | --- |

4)

„magistrant” (akadeemilise õppe teise astme üliõpilane) – isik, kes on asunud õppima kõrghariduse teise astme õppekava alusel ja kes on juba omandanud esimese kõrghariduse kraadi või kellel on siseriikliku õiguse ja tava kohaselt tunnustatud samaväärne haridustase;

| 5) | „doktorant” (akadeemilise õppe kolmanda astme kandidaat) – teadlane oma teadlaskarjääri alguses, mis algab kraadi taotlemise esimesel päeval ja annab talle formaalse õiguse alustada doktoriõpet; |
| --- | --- |

5)

„doktorant” (akadeemilise õppe kolmanda astme kandidaat) – teadlane oma teadlaskarjääri alguses, mis algab kraadi taotlemise esimesel päeval ja annab talle formaalse õiguse alustada doktoriõpet;

| 6) | „järeldoktor” – kogemustega teadlane, kellel on doktorikraad või vähemalt kolmeaastane võrdväärse täisajaga uurimistöö kogemus, sealhulgas uurimistöö juhendamine, siseriikliku õiguse ja tava kohaselt asutatud uurimiskeskuses pärast kraadi omandamist, mis andis talle ametliku õiguse asuda õppima kõrgharidusasutuse doktoriõppekava alusel; |
| --- | --- |

6)

„järeldoktor” – kogemustega teadlane, kellel on doktorikraad või vähemalt kolmeaastane võrdväärse täisajaga uurimistöö kogemus, sealhulgas uurimistöö juhendamine, siseriikliku õiguse ja tava kohaselt asutatud uurimiskeskuses pärast kraadi omandamist, mis andis talle ametliku õiguse asuda õppima kõrgharidusasutuse doktoriõppekava alusel;

| 7) | „õppejõud” – silmapaistva akadeemilise ja/või erialase kogemusega isik, kes viib läbi loenguid või teeb uurimistööd kõrgharidusasutuses või siseriikliku õiguse ja tava kohaselt asutatud uurimiskeskuses; |
| --- | --- |

7)

„õppejõud” – silmapaistva akadeemilise ja/või erialase kogemusega isik, kes viib läbi loenguid või teeb uurimistööd kõrgharidusasutuses või siseriikliku õiguse ja tava kohaselt asutatud uurimiskeskuses;

| 8) | „kõrghariduse valdkonna töötajad” – isikud, kes oma tööülesannete tõttu on seotud otseselt kõrgharidusega seotud õppeprotsessiga; |
| --- | --- |

8)

„kõrghariduse valdkonna töötajad” – isikud, kes oma tööülesannete tõttu on seotud otseselt kõrgharidusega seotud õppeprotsessiga;

| 9) | „Euroopa riik” – riik, mis on liikmesriik või osaleb programmis vastavalt artiklile 9. Isikule osutav „Euroopa” tähendab inimest, kes on ükskõik millise Euroopa riigi kodanik või alaline elanik. Asutusele osutav „Euroopa” tähendab asutust, mis asub ükskõik millise Euroopa riigis; |
| --- | --- |

9)

„Euroopa riik” – riik, mis on liikmesriik või osaleb programmis vastavalt artiklile 9. Isikule osutav „Euroopa” tähendab inimest, kes on ükskõik millise Euroopa riigi kodanik või alaline elanik. Asutusele osutav „Euroopa” tähendab asutust, mis asub ükskõik millise Euroopa riigis;

| 10) | „kolmas riik” – riik, mis ei ole Euroopa riik. Isikule osutav „kolmas riik” tähendab inimest, kes ei ole ühegi Euroopa riigi kodanik ega alaline elanik. Asutusele osutav „kolmas riik” tähendab asutust, mis ei asu üheski Euroopa riigis. Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1720/2006/EÜ (17) loodud elukestva õppe tegevusprogrammis osalevaid riike ei peeta meetme 2 rakendamise mõistes kolmandateks riikideks; |
| --- | --- |

10)

„kolmas riik” – riik, mis ei ole Euroopa riik. Isikule osutav „kolmas riik” tähendab inimest, kes ei ole ühegi Euroopa riigi kodanik ega alaline elanik. Asutusele osutav „kolmas riik” tähendab asutust, mis ei asu üheski Euroopa riigis. Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1720/2006/EÜ (17) loodud elukestva õppe tegevusprogrammis osalevaid riike ei peeta meetme 2 rakendamise mõistes kolmandateks riikideks;

| 11) | „magistriõppekava” (teine aste) – kõrghariduse teise astme õppekava, mis järgneb esimesele kõrghariduse kraadile või samaväärsele haridustasemele ja mille tulemuseks on kõrgharidusasutuse antud magistrikraad; |
| --- | --- |

11)

„magistriõppekava” (teine aste) – kõrghariduse teise astme õppekava, mis järgneb esimesele kõrghariduse kraadile või samaväärsele haridustasemele ja mille tulemuseks on kõrgharidusasutuse antud magistrikraad;

| 12) | „doktoriõppekava” (kolmas aste – kõrgharidusõpingute teadusuuringutega seotud õppekava, mis järgneb kõrghariduse kraadile ja mille tulemuseks on kõrgharidusasutuse või, kui see on kooskõlas siseriikliku õiguse ja tavaga, uurimiskeskuse antud doktorikraad); |
| --- | --- |

12)

„doktoriõppekava” (kolmas aste – kõrgharidusõpingute teadusuuringutega seotud õppekava, mis järgneb kõrghariduse kraadile ja mille tulemuseks on kõrgharidusasutuse või, kui see on kooskõlas siseriikliku õiguse ja tavaga, uurimiskeskuse antud doktorikraad);

| 13) | „liikuvus” – füüsiliselt teise riiki kolimine õppimise, töökogemuse saamise, uurimistöö või mõne muu õppimise, õpetamise või uurimistegevuse või nendega seotud haldustegevuse eesmärgil, mida toetab võimaluse korral alati võõrustajariigis kõneldava keele algõpe; |
| --- | --- |

13)

„liikuvus” – füüsiliselt teise riiki kolimine õppimise, töökogemuse saamise, uurimistöö või mõne muu õppimise, õpetamise või uurimistegevuse või nendega seotud haldustegevuse eesmärgil, mida toetab võimaluse korral alati võõrustajariigis kõneldava keele algõpe;

| 14) | „topelt- või mitmekordne teaduskraad” – kaks või enam riiklikku diplomit, mille on välja andnud kaks või enam kõrgharidusasutust ning mida tunnustatakse ametlikult neis riikides, kus teaduskraadi andnud asutused paiknevad; |
| --- | --- |

14)

„topelt- või mitmekordne teaduskraad” – kaks või enam riiklikku diplomit, mille on välja andnud kaks või enam kõrgharidusasutust ning mida tunnustatakse ametlikult neis riikides, kus teaduskraadi andnud asutused paiknevad;

| 15) | „ühiskraad” – üks diplom, mille on välja andnud vähemalt kaks kõrgharidusasutust, kes pakuvad integreeritud programmi ja mida tunnustatakse ametlikult neis riikides, kus teaduskraadi andnud asutused paiknevad; |
| --- | --- |

15)

„ühiskraad” – üks diplom, mille on välja andnud vähemalt kaks kõrgharidusasutust, kes pakuvad integreeritud programmi ja mida tunnustatakse ametlikult neis riikides, kus teaduskraadi andnud asutused paiknevad;

| 16) | „ettevõte” – ettevõtja, kes on seotud majandustegevusega avalikus või erasektoris, olenemata selle suurusest, õiguslikust seisundist või majandussektorist, k.a sotsiaalmajandus. |
| --- | --- |

16)

„ettevõte” – ettevõtja, kes on seotud majandustegevusega avalikus või erasektoris, olenemata selle suurusest, õiguslikust seisundist või majandussektorist, k.a sotsiaalmajandus.

Artikkel 3

Programmi eesmärgid erieesmärgid

1.   Programmi eesmärkideks on edendada Euroopa kõrgharidust, avardada ja parandada üliõpilaste karjääriväljavaateid ning soodustada kultuuridevahelist mõistmist kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu kooskõlas liidu välispoliitiliste eesmärkidega, et aidata kaasa nende riikide jätkusuutlikule arengule kõrghariduse vallas.

2.   Programmi erieesmärgid on järgmised:

| a) | soodustada struktuurset koostööd kõrgharidusasutuste vahel ja pakkuda kõrget kvaliteeti kõrghariduse valdkonnas, mis esindab vaid Euroopale omast lisandväärtust ja mõjub atraktiivselt nii Euroopa Liidus kui ka sellest väljaspool, eesmärgiga luua tippkeskused; |
| --- | --- |

a)

soodustada struktuurset koostööd kõrgharidusasutuste vahel ja pakkuda kõrget kvaliteeti kõrghariduse valdkonnas, mis esindab vaid Euroopale omast lisandväärtust ja mõjub atraktiivselt nii Euroopa Liidus kui ka sellest väljaspool, eesmärgiga luua tippkeskused;

| b) | aidata kaasa ühiskondade vastastikusele rikastumisele, arendades meeste ja naiste kvalifikatsiooni nii, et nad omavad tööturu nõudmistele vastavaid oskusi, laia silmaringi ja rahvusvahelisi kogemusi sel viisil, et soodustatakse kolmandate riikide kõige andekamate üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust, et nad omandaksid kvalifikatsiooni ja/või kogemusi liidus, ning kõige andekamate Euroopa üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust kolmandate riikide suunas; |
| --- | --- |

b)

aidata kaasa ühiskondade vastastikusele rikastumisele, arendades meeste ja naiste kvalifikatsiooni nii, et nad omavad tööturu nõudmistele vastavaid oskusi, laia silmaringi ja rahvusvahelisi kogemusi sel viisil, et soodustatakse kolmandate riikide kõige andekamate üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust, et nad omandaksid kvalifikatsiooni ja/või kogemusi liidus, ning kõige andekamate Euroopa üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust kolmandate riikide suunas;

| c) | aidata kaasa kolmandate riikide kõrgharidusasutuste inimressursside arengule ja rahvusvahelisele koostööle suurenenud liikuvusvoolude kaudu liidu ja kolmandate riikide vahel; |
| --- | --- |

c)

aidata kaasa kolmandate riikide kõrgharidusasutuste inimressursside arengule ja rahvusvahelisele koostööle suurenenud liikuvusvoolude kaudu liidu ja kolmandate riikide vahel;

| d) | parandada Euroopa kõrghariduse ligipääsetavust, profiili ja nähtavust kogu maailmas ning suurendada selle atraktiivsust kolmandate riikide ja Euroopa kodanike hulgas. |
| --- | --- |

d)

parandada Euroopa kõrghariduse ligipääsetavust, profiili ja nähtavust kogu maailmas ning suurendada selle atraktiivsust kolmandate riikide ja Euroopa kodanike hulgas.

3.   Komisjon tagab, et ükski kolmandate riikide kodanike või Euroopa kodanike rühm ei jääks programmist välja ega oleks ebasoodsas olukorras.

Artikkel 4

Programmi meetmed

1.   Artiklis 3 sätestatud programmi eesmärgid ja erieesmärgid täidetakse järgmiste meetmete abil:

| a) | Meede 1: programmi Erasmus Mundus akadeemilise kvaliteediga ühised õppekavad (magistriõpe ja doktoriõpe), sh stipendiumikava; |
| --- | --- |

a)

Meede 1: programmi Erasmus Mundus akadeemilise kvaliteediga ühised õppekavad (magistriõpe ja doktoriõpe), sh stipendiumikava;

| b) | Meede 2: Euroopa ja kolmandate riikide kõrgharidusasutuste vahelised Erasmus Mundus partnerlussuhted, mis on aluseks struktureeritud koostööle, vahetustele ja liikuvusele kõrghariduse kõigil tasanditel, sh stipendiumikava; |
| --- | --- |

b)

Meede 2: Euroopa ja kolmandate riikide kõrgharidusasutuste vahelised Erasmus Mundus partnerlussuhted, mis on aluseks struktureeritud koostööle, vahetustele ja liikuvusele kõrghariduse kõigil tasanditel, sh stipendiumikava;

| c) | Meede 3: Euroopa kõrghariduse edendamine Euroopa riikide kui õppimiskoha ja ülemaailmse tippkeskuse atraktiivsuse suurendamise meetmete abil. |
| --- | --- |

c)

Meede 3: Euroopa kõrghariduse edendamine Euroopa riikide kui õppimiskoha ja ülemaailmse tippkeskuse atraktiivsuse suurendamise meetmete abil.

Nimetatud meetmete täpsemad üksikasjad on esitatud lisas.

2.   Meetme 2 puhul kohaldatakse käesoleva otsuse sätteid ainult ulatuses, milles nad on kooskõlas õigusakti sätetega, mille alusel nähakse ette rahastamine kooskõlas artikli 12 lõikega 2.

3.   Kasutada võib järgmisi, vajaduse korral kombineeritavaid lähenemisviise:

| a) | toetus kogemuste ja hea tava vahetust hõlbustavate kvaliteetsete ühiste õppekavade ja koostöövõrgustike arendamist; |
| --- | --- |

a)

toetus kogemuste ja hea tava vahetust hõlbustavate kvaliteetsete ühiste õppekavade ja koostöövõrgustike arendamist;

| b) | senisest suurem toetus akadeemilise kvaliteedi kriteeriumide alusel valitud kõrghariduse valdkonnas tegutsevate isikute eeskätt kolmandatest riikidest Euroopa riikidesse suunatud liikuvusele, võttes arvesse meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse põhimõtet ja võimalikult tasakaalustatud geograafilist esindatust ning lihtsustades samas programmile juurdepääsu vastavalt võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise põhimõtetele; |
| --- | --- |

b)

senisest suurem toetus akadeemilise kvaliteedi kriteeriumide alusel valitud kõrghariduse valdkonnas tegutsevate isikute eeskätt kolmandatest riikidest Euroopa riikidesse suunatud liikuvusele, võttes arvesse meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse põhimõtet ja võimalikult tasakaalustatud geograafilist esindatust ning lihtsustades samas programmile juurdepääsu vastavalt võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise põhimõtetele;

| c) | keeleoskuse edendamine võimalikult suurel määral, andes üliõpilastele võimaluse õppida vähemalt kahte keelt, mida kõneldakse riikides, kus kõrgharidusasutused paiknevad, ja eri kultuuride mõistmise edendamine; |
| --- | --- |

c)

keeleoskuse edendamine võimalikult suurel määral, andes üliõpilastele võimaluse õppida vähemalt kahte keelt, mida kõneldakse riikides, kus kõrgharidusasutused paiknevad, ja eri kultuuride mõistmise edendamine;

| d) | toetus pilootprojektidele, mis põhinevad kõrghariduse uuenduslikkuse ja kvaliteedi arendamiseks kavandatud piiriülestel partnerlussuhetel, eelkõige kõrgharidusasutuste ja ettevõtjate vaheliste partnerlussuhete edendamise võimalusele; |
| --- | --- |

d)

toetus pilootprojektidele, mis põhinevad kõrghariduse uuenduslikkuse ja kvaliteedi arendamiseks kavandatud piiriülestel partnerlussuhetel, eelkõige kõrgharidusasutuste ja ettevõtjate vaheliste partnerlussuhete edendamise võimalusele;

| e) | toetus kõrghariduse suundumuste ning arengu analüüsi- ja järelevalvemeetmetele rahvusvahelisest perspektiivist lähtudes. |
| --- | --- |

e)

toetus kõrghariduse suundumuste ning arengu analüüsi- ja järelevalvemeetmetele rahvusvahelisest perspektiivist lähtudes.

4.   Programm pakub tehnilise abi meetmeid, mille hulgas on uuringud, ekspertide kohtumised ning teave ja väljaanded saavutuste kohta, mis on otseselt seotud programmi eesmärkidega.

5.   Komisjon tagab programmiga seotud meetmeid ja arenguid hõlmava teabe võimalikult laialdase levitamise eeskätt Erasmus Munduse veebisaidi vahendusel.

6.   Komisjon võib toetada käesolevas artiklis nimetatud meetmeid pärast konkursi- ja/või pakkumiskutsetele saabunud vastuste läbivaatamist. Lõike 4 alusel võetud meetmete puhul võib komisjon vajaduse korral asjaomaseid meetmeid rakendada vahetult kooskõlas määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002. Komisjon teavitab sellest regulaarselt Euroopa Parlamenti ja käesoleva otsuse artiklis 8 lõikes 1 osutatud komiteed.

Artikkel 5

Programmis osalejad

Lisas täpsustatud rakendustingimuste ja -korralduse kohaselt ning pidades silmas artikli 2 mõisteid on programmis osalejad järgmised:

| a) | kõrgharidusasutused; |
| --- | --- |

a)

kõrgharidusasutused;

| b) | kõigi kõrgharidustasemete üliõpilased, sh doktorandid; |
| --- | --- |

b)

kõigi kõrgharidustasemete üliõpilased, sh doktorandid;

| c) | järeldoktorid; |
| --- | --- |

c)

järeldoktorid;

| d) | õppejõud; |
| --- | --- |

d)

õppejõud;

| e) | kõrghariduse valdkonna töötajad; |
| --- | --- |

e)

kõrghariduse valdkonna töötajad;

| f) | kõrghariduse valdkonnas siseriikliku õiguse ja tava alusel tegutsevad muud avalik-õiguslikud või eraõiguslikud asutused; |
| --- | --- |

f)

kõrghariduse valdkonnas siseriikliku õiguse ja tava alusel tegutsevad muud avalik-õiguslikud või eraõiguslikud asutused;

| g) | ettevõtted; |
| --- | --- |

g)

ettevõtted;

| h) | uurimiskeskused. |
| --- | --- |

h)

uurimiskeskused.

Artikkel 6

Komisjoni ja liikmesriikide ülesanded

1.   Komisjon:

| a) | tagab programmiga hõlmatud ühenduse meetmete tulemusliku ja läbipaistva rakendamise vastavalt lisale ning meetme 2 rakendamise vastavalt artikli 7 lõikes 1 osutatud õigusaktidele ning valides programmis osalejaid vastavalt programmi akadeemilise kvaliteedi eesmärkidele; |
| --- | --- |

a)

tagab programmiga hõlmatud ühenduse meetmete tulemusliku ja läbipaistva rakendamise vastavalt lisale ning meetme 2 rakendamise vastavalt artikli 7 lõikes 1 osutatud õigusaktidele ning valides programmis osalejaid vastavalt programmi akadeemilise kvaliteedi eesmärkidele;

| b) | võtab arvesse liikmesriikide poolt kolmandate riikidega tehtavat kahepoolset koostööd; |
| --- | --- |

b)

võtab arvesse liikmesriikide poolt kolmandate riikidega tehtavat kahepoolset koostööd;

| c) | püüdleb sünergia poole ja vajaduse korral arendab ühismeetmeid teiste ühenduse programmide ja meetmetega kõrghariduse ja teadusuuringute valdkonnas; |
| --- | --- |

c)

püüdleb sünergia poole ja vajaduse korral arendab ühismeetmeid teiste ühenduse programmide ja meetmetega kõrghariduse ja teadusuuringute valdkonnas;

| d) | tagab, et stipendiumite suuruse määramisel võetakse arvesse registreerimistasu suurust ning hinnangulisi õppekulusid; |
| --- | --- |

d)

tagab, et stipendiumite suuruse määramisel võetakse arvesse registreerimistasu suurust ning hinnangulisi õppekulusid;

| e) | konsulteerib Euroopa tasandil kõrghariduse valdkonnas tegutsevate pädevate Euroopa ühenduste ja organisatsioonidega programmi rakendamise käigus esilekerkinud küsimustes ning teatab artikli 8 lõikes 1 osutatud komiteele sellise konsulteerimise tulemused; |
| --- | --- |

e)

konsulteerib Euroopa tasandil kõrghariduse valdkonnas tegutsevate pädevate Euroopa ühenduste ja organisatsioonidega programmi rakendamise käigus esilekerkinud küsimustes ning teatab artikli 8 lõikes 1 osutatud komiteele sellise konsulteerimise tulemused;

| f) | teavitab oma asjaomastes kolmandates riikides asuvaid delegatsioone regulaarselt kõigist avalikkuse jaoks olulistest programmiga seotud asjaoludest. |
| --- | --- |

f)

teavitab oma asjaomastes kolmandates riikides asuvaid delegatsioone regulaarselt kõigist avalikkuse jaoks olulistest programmiga seotud asjaoludest.

2.   Liikmesriigid:

| a) | astuvad vajalikke samme, et tagada programmi tõhus toimimine liikmesriikide tasandil, kaasates vastavalt siseriiklikule tavale kõik asjaomased kõrgharidusega seotud pooled ning püüdes võtta sellised meetmed, mis võivad osutuda asjakohasteks konkreetselt Euroopa riikide ja kolmandate riikide vaheliste vahetusprogrammidega seotud õigus- ja haldustakistuste kõrvaldamisel. Liikmesriigid peaksid tagama, et nad annavad üliõpilastele ja asutustele nende programmis osalemise soodustamiseks täpset ja selget teavet; |
| --- | --- |

a)

astuvad vajalikke samme, et tagada programmi tõhus toimimine liikmesriikide tasandil, kaasates vastavalt siseriiklikule tavale kõik asjaomased kõrgharidusega seotud pooled ning püüdes võtta sellised meetmed, mis võivad osutuda asjakohasteks konkreetselt Euroopa riikide ja kolmandate riikide vaheliste vahetusprogrammidega seotud õigus- ja haldustakistuste kõrvaldamisel. Liikmesriigid peaksid tagama, et nad annavad üliõpilastele ja asutustele nende programmis osalemise soodustamiseks täpset ja selget teavet;

| b) | määravad asjakohased struktuurid tihedaks koostööks komisjoniga; |
| --- | --- |

b)

määravad asjakohased struktuurid tihedaks koostööks komisjoniga;

| c) | soodustavad võimalikku koostoimet liikmesriikide tasandil teostatavate muude ühenduse programmidega ja liikmesriikide võimalike algatustega. |
| --- | --- |

c)

soodustavad võimalikku koostoimet liikmesriikide tasandil teostatavate muude ühenduse programmidega ja liikmesriikide võimalike algatustega.

3.   Komisjon koostöös liikmesriikidega:

| a) | tagab käesoleva programmiga toetatavate meetmetega seotud asjakohase teavitamise, reklaami ja järelevalve; |
| --- | --- |

a)

tagab käesoleva programmiga toetatavate meetmetega seotud asjakohase teavitamise, reklaami ja järelevalve;

| b) | tagab programmi raames võetavate meetmete tulemuste levitamise; |
| --- | --- |

b)

tagab programmi raames võetavate meetmete tulemuste levitamise;

| c) | tugevdab Euroopa riikide potentsiaalselt huvitatud publikule suunatud kommunikatsioonistrateegiat ning soodustab partnerlussuhteid ülikoolide, tööturu osapoolte ja valitsusväliste organisatsioonide vahel programmi arendamiseks. |
| --- | --- |

c)

tugevdab Euroopa riikide potentsiaalselt huvitatud publikule suunatud kommunikatsioonistrateegiat ning soodustab partnerlussuhteid ülikoolide, tööturu osapoolte ja valitsusväliste organisatsioonide vahel programmi arendamiseks.

Artikkel 7

Rakendusmeetmed

1.   Meetme 2 rakendamiseks vajalike meetmete puhul kohaldatakse määrustes (EÜ) nr 1085/2006, (EÜ) nr 1638/2006, (EÜ) nr 1905/2006 ja (EÜ) nr 1934/2006 ning AKV-EÜ koostöölepingus ja AKV-EÜ sisekokkuleppes sätestatud korda. Komisjon teavitab artikli 8 lõikes 1 osutatud komiteed võetud meetmetest korrapäraselt.

2.   Käesolevas otsuses ettenähtud programmi ja teiste meetmete rakendamiseks võtab komisjon vastavalt artikli 8 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetlusele ning lisas kehtestatud põhimõtetele, üldsuunistele ja valikukriteeriumitele järgmised meetmed:

| a) | iga-aastane tööplaan, sealhulgas prioriteedid; |
| --- | --- |

a)

iga-aastane tööplaan, sealhulgas prioriteedid;

| b) | aastaeelarve ja rahaliste vahendite jaotus programmi eri meetmete ja soovituslike stipendiumisummade kaupa; |
| --- | --- |

b)

aastaeelarve ja rahaliste vahendite jaotus programmi eri meetmete ja soovituslike stipendiumisummade kaupa;

| c) | programmi rakendamise üldsuuniste kohaldamine, sh lisas kirjeldatud valikukriteeriumid; |
| --- | --- |

c)

programmi rakendamise üldsuuniste kohaldamine, sh lisas kirjeldatud valikukriteeriumid;

| d) | valikumenetlused, kaasa arvatud valimiskomisjoni koosseis ja sisemine töökord; |
| --- | --- |

d)

valikumenetlused, kaasa arvatud valimiskomisjoni koosseis ja sisemine töökord;

| e) | programmi järelevalve ja hindamise ning tulemuste levitamise ja edastamise kord. |
| --- | --- |

e)

programmi järelevalve ja hindamise ning tulemuste levitamise ja edastamise kord.

3.   Valikuotsused teeb komisjon. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja artikli 8 lõikes 1 osutatud komiteed kahe tööpäeva jooksul.

Artikkel 8

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse kaks kuud.

Artikkel 9

Teiste riikide osalemine programmis liikmesriikidega samadel alustel

Programm on osalemiseks avatud:

| a) | EFTA riikidele, kes on EMP liikmed, vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule; |
| --- | --- |

a)

EFTA riikidele, kes on EMP liikmed, vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule;

| b) | kandidaatriikidele, millel on ühinemiseelne strateegia, vastavalt ühenduse programmides osalemiseks sõlmitud lepingute üldpõhimõtetele, -tingimustele ja eeskirjadele; |
| --- | --- |

b)

kandidaatriikidele, millel on ühinemiseelne strateegia, vastavalt ühenduse programmides osalemiseks sõlmitud lepingute üldpõhimõtetele, -tingimustele ja eeskirjadele;

| c) | Lääne-Balkani riikidele vastavalt ühenduse programmides osalemiseks sõlmitud lepingute üldpõhimõtetele, -tingimustele ja eeskirjadele; |
| --- | --- |

c)

Lääne-Balkani riikidele vastavalt ühenduse programmides osalemiseks sõlmitud lepingute üldpõhimõtetele, -tingimustele ja eeskirjadele;

| d) | Šveitsi Konföderatsioonile, juhul kui temaga sõlmitakse osalemist käsitlev kahepoolne leping. |
| --- | --- |

d)

Šveitsi Konföderatsioonile, juhul kui temaga sõlmitakse osalemist käsitlev kahepoolne leping.

Artikkel 10

Horisontaalsed teemad

Programmi rakendamisel tuleb tagada, et see täiendaks ühenduse horisontaalseid tegevuspõhimõtteid, iseäranis alljärgnevalt:

| a) | laiendades Euroopa teadmistepõhist majandusruumi ja ühiskonda ning aidates vastavalt Lissaboni strateegia eesmärkidele kaasa uute töökohtade loomisele ning Euroopa Liidu globaalse konkurentsivõime tõstmisele, jätkusuutlikule majanduskasvule ja suuremale sotsiaalsele ühtekuuluvusele; |
| --- | --- |

a)

laiendades Euroopa teadmistepõhist majandusruumi ja ühiskonda ning aidates vastavalt Lissaboni strateegia eesmärkidele kaasa uute töökohtade loomisele ning Euroopa Liidu globaalse konkurentsivõime tõstmisele, jätkusuutlikule majanduskasvule ja suuremale sotsiaalsele ühtekuuluvusele;

| b) | edendades kultuuri, teadmisi ja oskusi rahumeelse ja jätkusuutliku arengu tagamiseks mitmepalgelises Euroopas; |
| --- | --- |

b)

edendades kultuuri, teadmisi ja oskusi rahumeelse ja jätkusuutliku arengu tagamiseks mitmepalgelises Euroopas;

| c) | parandades teadlikkust Euroopa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kohta ning rassismi ja ksenofoobiaga võitlemise vajalikkuse kohta ning edendades kultuuridevahelist haridust; |
| --- | --- |

c)

parandades teadlikkust Euroopa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kohta ning rassismi ja ksenofoobiaga võitlemise vajalikkuse kohta ning edendades kultuuridevahelist haridust;

| d) | abistades erivajadustega üliõpilasi ning eelkõige aidates neil integreeruda kõrgharidussüsteemi põhivoolu ning edendades võrdseid võimalusi kõigile; |
| --- | --- |

d)

abistades erivajadustega üliõpilasi ning eelkõige aidates neil integreeruda kõrgharidussüsteemi põhivoolu ning edendades võrdseid võimalusi kõigile;

| e) | edendades meeste ja naiste vahelist võrdõiguslikkust ning aidates kaasa soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise vastu võitlemisele; |
| --- | --- |

e)

edendades meeste ja naiste vahelist võrdõiguslikkust ning aidates kaasa soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise vastu võitlemisele;

| f) | edendades kolmandate riikide arengut. |
| --- | --- |

f)

edendades kolmandate riikide arengut.

Artikkel 11

Kooskõla ja täiendatavus muude põhimõtetega

1.   Koostöös liikmesriikidega tagab komisjon programmi üldise kooskõla ja täiendatavuse ühenduse teiste analoogsete tegevuspõhimõtete, vahendite ja meetmetega, eelkõige aga elukestva õppe programmi, teadus- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi, arengupoliitika, väliskoostööprogrammide, AKV assotsiatsioonilepingute ning kolmandate riikide kodanike integreerimise Euroopa fondiga.

2.   Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja artikli 8 lõikes 1 osutatud komiteed pidevalt ühenduse vastavas valdkonnas ette võetud algatustest, tagab tulemusliku sidususe ning vajadusel ühendab käesoleva programmi ning ühenduse ja kolmandate riikide vahelised, sh kahepoolsetel lepingutel tuginevad, meetmed ning ühenduse ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide vahelised kõrghariduse valdkonnas läbi viidava koostöö meetmed.

Artikkel 12

Rahastamine

1.   Meetmete 1 ja 3 ning artikli 4 lõikes 4 osutatud nendega seotud tehnilise abi meetmete rahastamiseks on ajavahemikuks 2009–2013 ette nähtud rahastamispakett 493 690 000 eurot.

2.   Meetme 2 ja artikli 4 lõikes 4 osutatud sellega seotud tehnilise abi meetmete rakendamiseks on artikli 1 lõikes 2 nimetatud ajavahemikuks ette nähtud rahastamispakett sätestatud vastavalt määrustes (EÜ) nr 1085/2006, (EÜ) nr 1638/2006, (EÜ) nr 1905/2006 ja (EÜ) nr 1934/2006 ning AKV-EÜ koostöölepingus ja AKV-EÜ sisekokkuleppes sisalduvatele reeglitele, menetlustele ja eesmärkidele.

3.   Iga-aastased assigneeringud määravad eelarvepädevad institutsioonid vastavalt iga-aastasele eelarvemenetlusele finantsraamistiku piires.

Artikkel 13

Järelevalve ja hindamine

1.   Komisjon kontrollib käesolevat programmi regulaarselt koostöös liikmesriikidega. Käesoleva ja eelnenud programmi järelevalve- ja hindamisprotsessi tulemusi tuleb programmi rakendamisel arvesse võtta. Järelevalve hõlmab programmis osalejate geograafilise jaotuse analüüsi (meetmete ja riikide kaupa), lõikes 3 osutatud aruandeid ja teatiseid ning erimeetmeid.

2.   Komisjon hindab programmi regulaarselt, võttes arvesse artiklis 3 sätestatud eesmärke, programmi mõju tervikuna ning programmi meetmete ja muude vastavate ühenduse põhisuundade, õigusaktide ja tegevuste vastastikust täiendavust.

3.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele:

| a) | 31. märtsiks programmi raames kehtestatud uute kursuste tegelikule algusele järgneval teisel aastal vahearuande saavutatud tulemuste ning programmi rakendamise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta; |
| --- | --- |

a)

31. märtsiks programmi raames kehtestatud uute kursuste tegelikule algusele järgneval teisel aastal vahearuande saavutatud tulemuste ning programmi rakendamise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta;

| b) | 30. jaanuariks 2012 teatise programmi jätkamise kohta; |
| --- | --- |

b)

30. jaanuariks 2012 teatise programmi jätkamise kohta;

| c) | 31. detsembriks 2015 järelhindamise aruande. |
| --- | --- |

c)

31. detsembriks 2015 järelhindamise aruande.

Artikkel 14

Üleminekusätted

1.   Otsuse nr 2317/2003/EÜ põhjal 31. detsembril 2008 või enne seda algatatud meetmeid hallatakse vastavalt kõnealuse otsuse sätetele, välja arvatud juhul, kui selle otsusega asutatud komitee asendatakse käesoleva otsuse artikli 8 lõikes 1 osutatud komiteega.

2.   Artikli 7 lõikes 1 osutatud õigusaktides sätestatud korras 31. detsembril 2008 või enne seda algatatud meetmeid hallatakse vastavalt kõnealuste meetmete sätetele.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 16. detsember 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

B. LE MAIRE

---

(1)  ELT C 204, 9.8.2008, lk 85.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 1.

3

(4)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.

4

(5)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.

5

(6)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

6

(7)  ELT L 405, 30.12.2006, lk 41.

7

(8)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

8

(9)  ELT L 247, 9.9.2006, lk 32.

9

(10)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

10

(11)  ELT L 97, 9.4.2008, lk 1.

11

(12)  ELT C 303, 14.12.2007, lk 1.

12

(13)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

13

(14)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

14

(15)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

15

(16)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

16

(17)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 45.

17

---

LISA

ÜHENDUSE TEGEVUS (ÜLDSUUNISED JA VALIKUKRITEERIUMID), VALIKUMENETLUSED JA FINANTSSÄTTED

Programmi meetmeid rakendatakse vastavalt käesolevas lisas kehtestatud üldsuunistele ja valikukriteeriumidele.

MEEDE 1:   ERASMUS MUNDUS ÜHISPROGRAMMID

A.   ERASMUS MUNDUS MAGISTRIPROGRAMM

1.   Ühendus valib välja silmapaistva akadeemilise kvaliteediga jätkukursused, mida nimetatakse „Erasmus Mundus magistriprogrammiks”.

2.   Programmi eesmärgist lähtuvalt vastavad Erasmus Mundus magistriprogrammid järgmistele üldsuunistele ja valikukriteeriumidele.

| a) | nad kaasavad kõrgharidusasutusi vähemalt kolmest Euroopa riigist; |
| --- | --- |

a)

nad kaasavad kõrgharidusasutusi vähemalt kolmest Euroopa riigist;

| b) | nad võivad kaasata kõrgharidusasutusi või teisi asjakohaseid partnereid, näiteks uurimiskeskuseid, kolmandatest riikidest; |
| --- | --- |

b)

nad võivad kaasata kõrgharidusasutusi või teisi asjakohaseid partnereid, näiteks uurimiskeskuseid, kolmandatest riikidest;

| c) | nad rakendavad õppekava, mis hõlmab õppeaega vähemalt kahes punktis a nimetatud osalevatest kõrgharidusasutustest; |
| --- | --- |

c)

nad rakendavad õppekava, mis hõlmab õppeaega vähemalt kahes punktis a nimetatud osalevatest kõrgharidusasutustest;

| d) | nad julgustavad osana õppeprogrammist töölesuunamist, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

d)

nad julgustavad osana õppeprogrammist töölesuunamist, kui see on asjakohane;

| e) | nad omavad partnerõppeasutuses sooritatud õppeperioodide tunnustamiseks Euroopa ainepunktide ülekande süsteemil põhinevat või sellega sobituvat sisemist mehhanismi; |
| --- | --- |

e)

nad omavad partnerõppeasutuses sooritatud õppeperioodide tunnustamiseks Euroopa ainepunktide ülekande süsteemil põhinevat või sellega sobituvat sisemist mehhanismi;

| f) | nad annavad lõpetajatele osalevate kõrgharidusasutuste ühis- ja/või topelt- või mitmekordse kraadi, mida Euroopa riigid tunnustavad või on akrediteerinud. Edendatakse programme, mis annavad ühiskraade; |
| --- | --- |

f)

nad annavad lõpetajatele osalevate kõrgharidusasutuste ühis- ja/või topelt- või mitmekordse kraadi, mida Euroopa riigid tunnustavad või on akrediteerinud. Edendatakse programme, mis annavad ühiskraade;

| g) | nad kehtestavad magistriprogrammi jätkuvalt kõrge kvaliteedi tagamiseks ranged enesehindamismenetlused ja on nõus laskma end hinnata välisekspertidel (Euroopa riikidest või kolmandatest riikidest); |
| --- | --- |

g)

nad kehtestavad magistriprogrammi jätkuvalt kõrge kvaliteedi tagamiseks ranged enesehindamismenetlused ja on nõus laskma end hinnata välisekspertidel (Euroopa riikidest või kolmandatest riikidest);

| h) | nad reserveerivad teatava miinimumhulga õppe- ja majutuskohti Euroopa ja kolmandate riikide üliõpilastele, kellele on programmi raames rahalist toetust antud; |
| --- | --- |

h)

nad reserveerivad teatava miinimumhulga õppe- ja majutuskohti Euroopa ja kolmandate riikide üliõpilastele, kellele on programmi raames rahalist toetust antud;

| i) | nad kehtestavad ühised läbipaistvad vastuvõtutingimused, milles muu hulgas võetakse nõuetekohaselt arvesse soolise võrdõiguslikkuse ja õigluse küsimusi ning mis lihtsustavad juurdepääsu vastavalt võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise põhimõtetele; |
| --- | --- |

i)

nad kehtestavad ühised läbipaistvad vastuvõtutingimused, milles muu hulgas võetakse nõuetekohaselt arvesse soolise võrdõiguslikkuse ja õigluse küsimusi ning mis lihtsustavad juurdepääsu vastavalt võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise põhimõtetele;

| j) | nad otsustavad, kas kehtestada õppemaks, vastavalt nende siseriiklikule õigusele ning punktides a ja b nimetatud kõrgharidusasutuste vahel sõlmitud kokkuleppele; |
| --- | --- |

j)

nad otsustavad, kas kehtestada õppemaks, vastavalt nende siseriiklikule õigusele ning punktides a ja b nimetatud kõrgharidusasutuste vahel sõlmitud kokkuleppele;

| k) | nad on nõus järgima toetusesaajate (üliõpilased ja teadlased) valikumenetluse suhtes kohaldatavaid eeskirju; |
| --- | --- |

k)

nad on nõus järgima toetusesaajate (üliõpilased ja teadlased) valikumenetluse suhtes kohaldatavaid eeskirju;

| l) | nad kehtestavad asjakohase korralduse, et lihtsustada Euroopa ja kolmandate riikide üliõpilaste õppimapääsemist ja vastuvõtmist (teabevahendid, majutus, abi viisade saamisel jne). Komisjon teavitab oma kolmandates riikides asuvaid delegatsioone regulaarselt kõigist programmiga seotud olulistest asjaoludest; |
| --- | --- |

l)

nad kehtestavad asjakohase korralduse, et lihtsustada Euroopa ja kolmandate riikide üliõpilaste õppimapääsemist ja vastuvõtmist (teabevahendid, majutus, abi viisade saamisel jne). Komisjon teavitab oma kolmandates riikides asuvaid delegatsioone regulaarselt kõigist programmiga seotud olulistest asjaoludest;

| m) | nad võimaldavad kasutada vähemalt kahte nendes liikmesriikides räägitavat Euroopa keelt, kus Erasmus Mundus magistriprogrammiga seotud kõrgharidusasutused paiknevad ning vajadusel pakuvad üliõpilastele ettevalmistavat keelekoolitust ja abi eeskätt kõnealustes asutustes korraldatavate kursuste abil, ilma et see piiraks õppekeele kasutamist. |
| --- | --- |

m)

nad võimaldavad kasutada vähemalt kahte nendes liikmesriikides räägitavat Euroopa keelt, kus Erasmus Mundus magistriprogrammiga seotud kõrgharidusasutused paiknevad ning vajadusel pakuvad üliõpilastele ettevalmistavat keelekoolitust ja abi eeskätt kõnealustes asutustes korraldatavate kursuste abil, ilma et see piiraks õppekeele kasutamist.

3.   Erasmus Mundus magistriprogrammid valitakse viieaastaseks perioodiks, mille suhtes kohaldatakse igal aastal eduaruandel põhinevat uuendamismenetlust.

4.   2004.–2008. aasta Erasmus Mundus programmi raames valitud magistriprogrammid jätkuvad meetme 1 raames kuni selle ajavahemiku lõpuni, milleks need valiti, ning nende suhtes kohaldatakse igal aastal eduaruandel põhinevat uuendamismenetlust.

B.   ERASMUS MUNDUS DOKTORIPROGRAMM

1.   Ühendus valib välja silmapaistva akadeemilise kvaliteediga doktoriprogrammid, mida vastavalt programmi eesmärgile nimetatakse „Erasmus Mundus doktoriprogrammiks”.

2.   Programmi eesmärgist lähtuvalt vastavad Erasmus Mundus doktoriprogrammid järgmistele üldsuunistele ja valikukriteeriumidele.

| a) | nad kaasavad kõrgharidusasutusi vähemalt kolmest Euroopa riigist ja vajaduse korral teisi vajalikke partnereid, et tagada innovatsioon ja tööalane konkurentsivõime; |
| --- | --- |

a)

nad kaasavad kõrgharidusasutusi vähemalt kolmest Euroopa riigist ja vajaduse korral teisi vajalikke partnereid, et tagada innovatsioon ja tööalane konkurentsivõime;

| b) | nad võivad kaasata kõrgharidusasutusi või teisi vajalikke partnereid, näiteks uurimiskeskusi, kolmandatest riikidest; |
| --- | --- |

b)

nad võivad kaasata kõrgharidusasutusi või teisi vajalikke partnereid, näiteks uurimiskeskusi, kolmandatest riikidest;

| c) | nad rakendavad doktoriprogrammi, mis hõlmab õppe- ja teadustöö perioodi vähemalt kahes punktis a nimetatud osalevatest kõrgharidusasutustest; |
| --- | --- |

c)

nad rakendavad doktoriprogrammi, mis hõlmab õppe- ja teadustöö perioodi vähemalt kahes punktis a nimetatud osalevatest kõrgharidusasutustest;

| d) | nad julgustavad osana doktoriprogrammist töölesuunamist ja partnerlussuhteid kõrgharidusasutuste ja ettevõtjate vahel; |
| --- | --- |

d)

nad julgustavad osana doktoriprogrammist töölesuunamist ja partnerlussuhteid kõrgharidusasutuste ja ettevõtjate vahel;

| e) | nad omavad partnerõppeasutuses sooritatud õppe- ja teadustöö perioodide tunnustamiseks sisemist mehhanismi; |
| --- | --- |

e)

nad omavad partnerõppeasutuses sooritatud õppe- ja teadustöö perioodide tunnustamiseks sisemist mehhanismi;

| f) | nad annavad lõpetajatele osalevate kõrgharidusasutuste ühis- ja/või topelt- või mitmekordse kraadi, mida Euroopa riigid tunnustavad või on akrediteerinud. Edendatakse programme, mis annavad ühiskraade; |
| --- | --- |

f)

nad annavad lõpetajatele osalevate kõrgharidusasutuste ühis- ja/või topelt- või mitmekordse kraadi, mida Euroopa riigid tunnustavad või on akrediteerinud. Edendatakse programme, mis annavad ühiskraade;

| g) | nad kehtestavad doktoriprogrammi jätkuvalt kõrge kvaliteedi tagamiseks ranged enesehindamismenetlused ja on nõus laskma end hinnata välisekspertidel, kes pärinevad Euroopa riikidest või kolmandatest riikidest, kuid töötavad Euroopa riikides; |
| --- | --- |

g)

nad kehtestavad doktoriprogrammi jätkuvalt kõrge kvaliteedi tagamiseks ranged enesehindamismenetlused ja on nõus laskma end hinnata välisekspertidel, kes pärinevad Euroopa riikidest või kolmandatest riikidest, kuid töötavad Euroopa riikides;

| h) | nad reserveerivad teatava miinimumhulga õppe- ja majutuskohti Euroopa ja kolmandate riikide doktorantidele, kellele on programmi raames rahalist toetust antud; |
| --- | --- |

h)

nad reserveerivad teatava miinimumhulga õppe- ja majutuskohti Euroopa ja kolmandate riikide doktorantidele, kellele on programmi raames rahalist toetust antud;

| i) | nad kehtestavad ühised läbipaistvad vastuvõtutingimused, milles muu hulgas võetakse nõuetekohaselt arvesse soolise võrdõiguslikkuse ja õigluse küsimusi ning mis lihtsustavad juurdepääsu vastavalt võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise põhimõtetele; |
| --- | --- |

i)

nad kehtestavad ühised läbipaistvad vastuvõtutingimused, milles muu hulgas võetakse nõuetekohaselt arvesse soolise võrdõiguslikkuse ja õigluse küsimusi ning mis lihtsustavad juurdepääsu vastavalt võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise põhimõtetele;

| j) | nad on vabad otsustama, kas kehtestada registreerimistasu vastavalt nende siseriiklikule õigusele ning punktides a ja b nimetatud kõrgharidusasutuste vahel sõlmitud kokkuleppele; |
| --- | --- |

j)

nad on vabad otsustama, kas kehtestada registreerimistasu vastavalt nende siseriiklikule õigusele ning punktides a ja b nimetatud kõrgharidusasutuste vahel sõlmitud kokkuleppele;

| k) | nad on nõus järgima doktorantide valikumenetluse suhtes kohaldatavaid eeskirju; |
| --- | --- |

k)

nad on nõus järgima doktorantide valikumenetluse suhtes kohaldatavaid eeskirju;

| l) | nad kehtestavad asjakohase korralduse, et lihtsustada Euroopa ja kolmandate riikide doktorantide õppimapääsemist ja vastuvõtmist (teabevahendid, majutus, abi viisade saamisel jne); |
| --- | --- |

l)

nad kehtestavad asjakohase korralduse, et lihtsustada Euroopa ja kolmandate riikide doktorantide õppimapääsemist ja vastuvõtmist (teabevahendid, majutus, abi viisade saamisel jne);

| m) | nad võivad stipendiumit asendava lahendusena sätestada doktorantidele töölepingute kasutamise, kui see on siseriikliku õigusega lubatud; |
| --- | --- |

m)

nad võivad stipendiumit asendava lahendusena sätestada doktorantidele töölepingute kasutamise, kui see on siseriikliku õigusega lubatud;

| n) | nad võimaldavad kasutada vähemalt kahte nendes liikmesriikides räägitavat Euroopa keelt, kus Erasmus Mundus doktoriprogrammiga seotud kõrgharidusasutused paiknevad ning vajadusel pakuvad üliõpilastele ettevalmistavat keelekoolitust ja abi eeskätt kõnealustes asutustes korraldatavate kursuste abil, ilma et see piiraks õppekeele kasutamist. |
| --- | --- |

n)

nad võimaldavad kasutada vähemalt kahte nendes liikmesriikides räägitavat Euroopa keelt, kus Erasmus Mundus doktoriprogrammiga seotud kõrgharidusasutused paiknevad ning vajadusel pakuvad üliõpilastele ettevalmistavat keelekoolitust ja abi eeskätt kõnealustes asutustes korraldatavate kursuste abil, ilma et see piiraks õppekeele kasutamist.

3.   Erasmus Mundus doktoriprogrammid valitakse viieaastaseks ajavahemikuks, mille suhtes kohaldatakse igal aastal eduaruandel põhinevat uuendamismenetlust. Selle perioodi hulka võib arvata aastase ettevalmistusperioodi enne doktoriõppe kandidaatide vastuvõtmist.

C.   STIPENDIUMID

1.   Ühendus võib eraldada täisõppestipendiumi kolmandate riikide ja Euroopa magistrantidele ja doktorantidele ning samuti lühiajalisi stipendiume kolmandate riikide ja Euroopa õppejõududele. Et muuta programm kolmandate riikide kodanike jaoks ligitõmbavamaks, on täisõppestipendiumi summa kolmandate riikide magistrantidele ja doktorantidele (A-kategooria stipendiumid) suurem kui Euroopa magistrantidele ja doktorantidele (B-kategooria stipendiumid).

| a) | Ühendus võib eraldada A-kategooria täisõppestipendiume kolmandate riikide magistrantidele ja doktorantidele, kes on konkursi alusel vastu võetud Erasmus Mundus magistriõppesse ja Erasmus Mundus doktoriõppesse. Need stipendiumid on mõeldud õpinguteks Erasmus Mundus magistriprogrammi või Erasmus Mundus doktoriprogrammi kaasatud Euroopa kõrgharidusasutustes. A-kategooria stipendiume ei anta kolmandate riikide üliõpilastele, kes on viimase viie aasta jooksul tegelenud oma põhitegevusega (õppinud, töötanud jne) mõnes Euroopa riigis kokku rohkem kui 12 kuud. |
| --- | --- |

a)

Ühendus võib eraldada A-kategooria täisõppestipendiume kolmandate riikide magistrantidele ja doktorantidele, kes on konkursi alusel vastu võetud Erasmus Mundus magistriõppesse ja Erasmus Mundus doktoriõppesse. Need stipendiumid on mõeldud õpinguteks Erasmus Mundus magistriprogrammi või Erasmus Mundus doktoriprogrammi kaasatud Euroopa kõrgharidusasutustes. A-kategooria stipendiume ei anta kolmandate riikide üliõpilastele, kes on viimase viie aasta jooksul tegelenud oma põhitegevusega (õppinud, töötanud jne) mõnes Euroopa riigis kokku rohkem kui 12 kuud.

| b) | Ühendus võib eraldada B-kategooria täisõppestipendiume Euroopa magistrantidele ja doktorantidele, kes on konkursi alusel vastu võetud Erasmus Mundus magistriõppesse ja Erasmus Mundus doktoriõppesse. Nimetatud stipendiumid on mõeldud õpinguteks Erasmus Mundus magistriprogrammi või Erasmus Mundus doktoriprogrammi kaasatud kõrgharidusasutustes. B-kategooria stipendiume võib anda kolmandate riikide üliõpilastele, kes ei kvalifitseeru A-kategooria stipendiumi saamiseks. |
| --- | --- |

b)

Ühendus võib eraldada B-kategooria täisõppestipendiume Euroopa magistrantidele ja doktorantidele, kes on konkursi alusel vastu võetud Erasmus Mundus magistriõppesse ja Erasmus Mundus doktoriõppesse. Nimetatud stipendiumid on mõeldud õpinguteks Erasmus Mundus magistriprogrammi või Erasmus Mundus doktoriprogrammi kaasatud kõrgharidusasutustes. B-kategooria stipendiume võib anda kolmandate riikide üliõpilastele, kes ei kvalifitseeru A-kategooria stipendiumi saamiseks.

| c) | Ühendus võib anda lühiajalisi stipendiume kolmandate riikide õppejõududele, kes külastavad Erasmus Mundus magistriprogramme õpetus- ja uurimistöö ülesannete täitmiseks ning teadustööks Erasmus Mundus magistriprogrammis osalevates Euroopa kõrgharidusasutustes. |
| --- | --- |

c)

Ühendus võib anda lühiajalisi stipendiume kolmandate riikide õppejõududele, kes külastavad Erasmus Mundus magistriprogramme õpetus- ja uurimistöö ülesannete täitmiseks ning teadustööks Erasmus Mundus magistriprogrammis osalevates Euroopa kõrgharidusasutustes.

| d) | Ühendus võib anda lühiajalisi stipendiume Euroopa õppejõududele, kes külastavad Erasmus Mundus magistriprogrammi kaasatud kolmandate riikide kõrgharidusasutusi õpetus- ja uurimistöö ülesannete täitmiseks ning teadustööks Erasmus Mundus magistriprogrammis osalevates kolmandate riikide kõrgharidusasutustes. |
| --- | --- |

d)

Ühendus võib anda lühiajalisi stipendiume Euroopa õppejõududele, kes külastavad Erasmus Mundus magistriprogrammi kaasatud kolmandate riikide kõrgharidusasutusi õpetus- ja uurimistöö ülesannete täitmiseks ning teadustööks Erasmus Mundus magistriprogrammis osalevates kolmandate riikide kõrgharidusasutustes.

| e) | Ühendus tagab, et kõrgharidusasutused kohaldavad stipendiumite andmisel läbipaistvaid kriteeriumeid, mis võetavad muu hulgas arvesse võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise põhimõtteid. |
| --- | --- |

e)

Ühendus tagab, et kõrgharidusasutused kohaldavad stipendiumite andmisel läbipaistvaid kriteeriumeid, mis võetavad muu hulgas arvesse võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise põhimõtteid.

2.   Stipendiumid on avatud Euroopa ja kolmandate riikide magistrantidele ja doktorantidele ning õppejõududele, nagu on määratletud artiklis 2.

3.   Stipendiumi saavaid üliõpilasi teavitatakse nende algsest õppimiskohast kohe kui tehakse stipendiumi andmise otsus.

4.   Isikud, kes on saanud Erasmus Mundus magistriprogrammi stipendiumi, on kõlblikud saama ka Erasmus Mundus doktoriprogrammi stipendiumi.

5.   Komisjon astub samme tagamaks, et ükski isik ei saaks rahalist toetust samal eesmärgil rohkem kui ühe ühenduse programmi raames. Eeskätt ei ole Erasmus Munduse stipendiumi saanud isikud kõlblikud saama Erasmuse toetust Erasmus Mundus magistriprogrammile või doktoriprogrammile Euroopa elukestva õppe programmi raames. Samuti ei ole isikud, kes on saanud toetust teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (1) rakendamise eriprogrammi „Inimesed” (Marie Curie’ meetmed) raames, kõlblikud saama Erasmus Munduse toetust samaks õppe- või teadustöö perioodiks.

MEEDE 2:   ERASMUS MUNDUS PARTNERLUSSUHTED

1.   Ühendus valib välja silmapaistva akadeemilise kvaliteediga partnerlussuhted, mida vastavalt programmi eesmärgile nimetatakse „Erasmus Mundus partnerlussuheteks”. Need järgivad artiklis 3 nimetatud eesmärke ja erieesmärke ning on nendega kooskõlas, kuivõrd need on vastavuses õigusliku alusega, millele rahastamine tugineb.

2.   Vastavalt programmi eesmärgile ja kooskõlas õigusliku alusega, millele rahastamine tugineb, Erasmus Mundus partnerlussuhted:

| a) | kaasavad vähemalt viis kõrgharidusasutust vähemalt kolmest Euroopa riigist ja kõrgharidusasutusi teatud kolmandatest riikidest, kes ei osale Euroopa elukestva õppe programmis ja kes määratletakse iga-aastases konkursikutses; |
| --- | --- |

a)

kaasavad vähemalt viis kõrgharidusasutust vähemalt kolmest Euroopa riigist ja kõrgharidusasutusi teatud kolmandatest riikidest, kes ei osale Euroopa elukestva õppe programmis ja kes määratletakse iga-aastases konkursikutses;

| b) | rakendavad partnerlussuhteid oskusteabe edastamise alusena; |
| --- | --- |

b)

rakendavad partnerlussuhteid oskusteabe edastamise alusena;

| c) | korraldavad akadeemilise kvaliteedi kriteeriumide alusel välja valitud üliõpilaste vahetust igal kõrgharidustasemel (akadeemilise õppe esimese astme üliõpilasest järeldoktorini), õppejõudude ja kõrgharidusasutuste töötajate vahetust eri pikkusega ajavahemikeks, võimaldades sealhulgas praktikat; |
| --- | --- |

c)

korraldavad akadeemilise kvaliteedi kriteeriumide alusel välja valitud üliõpilaste vahetust igal kõrgharidustasemel (akadeemilise õppe esimese astme üliõpilasest järeldoktorini), õppejõudude ja kõrgharidusasutuste töötajate vahetust eri pikkusega ajavahemikeks, võimaldades sealhulgas praktikat;

| d) | omavad partnerõppeasutuses sooritatud õppe- ja teadustööperioodide vastastikuseks tunnustamiseks Euroopa ainepunktide ülekande süsteemil ja kolmandate riikide võrdväärsetel süsteemidel põhinevat või nendega sobituvat sisemist mehhanismi; |
| --- | --- |

d)

omavad partnerõppeasutuses sooritatud õppe- ja teadustööperioodide vastastikuseks tunnustamiseks Euroopa ainepunktide ülekande süsteemil ja kolmandate riikide võrdväärsetel süsteemidel põhinevat või nendega sobituvat sisemist mehhanismi;

| e) | kasutavad Erasmuse programmi raames väljaarendatud liikuvuse vahendeid, nagu näiteks eelnevate õppeperioodide tunnustamine, õppeleping ja tulemuste protokoll; |
| --- | --- |

e)

kasutavad Erasmuse programmi raames väljaarendatud liikuvuse vahendeid, nagu näiteks eelnevate õppeperioodide tunnustamine, õppeleping ja tulemuste protokoll;

| f) | kehtestavad ühised läbipaistvad tingimused liikuvustoetuste andmiseks, milles muu hulgas võetakse nõuetekohaselt arvesse soolise võrdõiguslikkuse ja õigluse küsimusi ja keeleoskust ning mis lihtsustavad juurdepääsu vastavalt võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise põhimõtetele; |
| --- | --- |

f)

kehtestavad ühised läbipaistvad tingimused liikuvustoetuste andmiseks, milles muu hulgas võetakse nõuetekohaselt arvesse soolise võrdõiguslikkuse ja õigluse küsimusi ja keeleoskust ning mis lihtsustavad juurdepääsu vastavalt võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise põhimõtetele;

| g) | nõustuvad austama toetuse saajate (üliõpilased, õppejõud ja kõrgharidusasutuste töötajad) valikumenetluse suhtes kohaldatavaid eeskirju; |
| --- | --- |

g)

nõustuvad austama toetuse saajate (üliõpilased, õppejõud ja kõrgharidusasutuste töötajad) valikumenetluse suhtes kohaldatavaid eeskirju;

| h) | kehtestavad asjakohase korralduse, et lihtsustada Euroopa ja kolmandate riikide üliõpilaste, õppejõudude ja kõrgharidusasutuste töötajate juurdepääsu ja vastuvõtmist (teabevahendid, majutus, abi viisade saamisel jne); |
| --- | --- |

h)

kehtestavad asjakohase korralduse, et lihtsustada Euroopa ja kolmandate riikide üliõpilaste, õppejõudude ja kõrgharidusasutuste töötajate juurdepääsu ja vastuvõtmist (teabevahendid, majutus, abi viisade saamisel jne);

| i) | võimaldavad kasutada nendes riikides räägitavaid keeli, kus Erasmus Mundus partnerlussuhetega seotud kõrgharidusasutused paiknevad ning vajadusel pakutakse stipendiumisaajatele ettevalmistavat keelekoolitust ja abi eeskätt kõnealustes asutustes korraldatavate kursuste abil, ilma et see piiraks õppekeele kasutamist; |
| --- | --- |

i)

võimaldavad kasutada nendes riikides räägitavaid keeli, kus Erasmus Mundus partnerlussuhetega seotud kõrgharidusasutused paiknevad ning vajadusel pakutakse stipendiumisaajatele ettevalmistavat keelekoolitust ja abi eeskätt kõnealustes asutustes korraldatavate kursuste abil, ilma et see piiraks õppekeele kasutamist;

| j) | rakendavad edasisi partnerlustegevusi, nagu näiteks topeltkraade, ühiste õppekavade arengut, parima tava edastamist jne; |
| --- | --- |

j)

rakendavad edasisi partnerlustegevusi, nagu näiteks topeltkraade, ühiste õppekavade arengut, parima tava edastamist jne;

| k) | julgustavad määruse (EÜ) nr 1905/2006 või AKV-EÜ koostöölepingu alusel rahastatavate meetmete korral kolmandate riikide kodanikke pöörduma pärast õppe- või teadustöö perioodi tagasi oma päritoluriiki, et nad saaksid aidata kaasa nimetatud maade majanduse arengule ja heaolule. |
| --- | --- |

k)

julgustavad määruse (EÜ) nr 1905/2006 või AKV-EÜ koostöölepingu alusel rahastatavate meetmete korral kolmandate riikide kodanikke pöörduma pärast õppe- või teadustöö perioodi tagasi oma päritoluriiki, et nad saaksid aidata kaasa nimetatud maade majanduse arengule ja heaolule.

3.   Komisjon määrab pärast konsulteerimist oma delegatsioonide vahendusel kolmandate riikide pädevate asutustega kindlaks riiklikud ja piirkondlikud prioriteedid vastavalt partnerlussuhetes osaleva konkreetse kolmanda riigi (kolmandate riikide) vajadustele.

4.   Erasmus Mundus partnerlussuhted valitakse viieaastaseks perioodiks, mille suhtes kohaldatakse igal aastal eduaruandel põhinevat uuendusmenetlust.

5.   Stipendiumid on avatud Euroopa ja kolmandate riikide üliõpilastele ja õppejõududele, nagu on määratletud artiklis 2.

6.   Meetme 2 alusel stipendiumide eraldamisel toetab komisjon sotsiaalmajanduslikult ebasoodsas olukorras rühmi ja sotsiaalselt kaitsetutes olukordades rahvastikurühmi, ilma et ohustataks punkti 2 alapunktis f kehtestatud läbipaistvuse tingimusi.

7.   Komisjon astub samme tagamaks, et ükski isik ei saaks rahalist toetust samal eesmärgil rohkem kui ühe ühenduse programmi raames. Eeskätt ei ole Erasmus Munduse stipendiumi saanud isikud kõlblikud saama Erasmuse toetust samaks liikuvusperioodiks Euroopa elukestva õppe programmi raames. Samuti ei ole isikud, kes on saanud toetust eespool nimetatud eriprogrammi „Inimesed” raames kõlblikud saama Erasmus Munduse toetust samaks õppe- või teadustöö perioodiks.

8.   Varasema Erasmus Munduse väliskoostöö alaprogrammi (meetme 2 endine nimetus) raames valitud partnerlussuhted jätkuvad käesoleva meetme raames kuni nende valitud kestuse lõpuni ning nende suhtes kohaldatakse igal aastal eduaruandel põhinevat uuendamismenetlust.

MEEDE 3:   EUROOPA KÕRGHARIDUSE ATRAKTIIVSUSE EDENDAMINE

1.   Meetme 3 kaudu võib ühendus toetada Euroopa kõrghariduse atraktiivsuse, profiili, nähtavuse ja ligipääsetavuse parandamisele suunatud tegevust. Lisaks toetab ühendus programmi eesmärkidele kaasa aitavaid tegevusi, mis on seotud kõrghariduse rahvusvahelise mõõtme kõikide aspektidega, nagu näiteks edendamine, ligipääsetavus, kvaliteedi tagamine, ainepunktide tunnustamine, Euroopa kvalifikatsioonide tunnustamine välismaal ja kvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine kolmandate riikidega, õppekavade arendamine, liikuvus, teenuste kvaliteet jne. Tegevused võivad hõlmata programmi ja selle tulemuste reklaamimist.

2.   Abikõlblike asutuste hulka võivad kooskõlas artikli 5 punktiga f kuuluda kõrghariduse valdkonnas tegutsevad avalik-õiguslikud või eraõiguslikud asutused. Tegevus toimub projektidena, kuhu on kaasatud organisatsioonid vähemalt kolmest Euroopa riigist ja mis võivad kaasata organisatsioone kolmandatest riikidest.

3.   Tegevus võib toimuda eri vormides (konverentsid, seminarid, töörühmad, uurimused, analüüsid, pilootprojektid, auhinnad, rahvusvahelised võrgustikud, avaldatavate materjalide ettevalmistamine, info- ja sidetehnoloogiavahendite arendamine jne) ning võib aset leida mis tahes maailma paigas. Komisjon tagab programmiga seotud meetmeid ja arenguid hõlmava teabe võimalikult laialdase levitamise eeskätt mitmekeelse Erasmus Munduse veebisaidi vahendusel, mille nähtavust ja kättesaadavust tuleb parandada.

4.   Tegevusega püütakse luua sidemeid kõrghariduse ja teadusuuringute vahel ning kõrghariduse ja erasektori vahel Euroopa ja kolmandates riikides ning kasutada võimalikult suures ulatuses ära võimalikke koosmõjusid.

5.   Pädevad riiklikud asutused viivad koostöös osalevate kõrgharidusasutustega ellu kompleksset avaliku teabe poliitikat, mille eesmärk on anda õigeaegset ja täielikku teavet ning selgitada kehtivat korda, kusjuures alaesindatud piirkonnad peavad olema prioriteetsed.

6.   Ühendus võib vajaduse korral toetada vastavalt artikli 6 lõike 2 punktile b määratud struktuuride jõupingutusi programmi reklaamimisel ja selle tulemuste levitamisel riiklikul ja rahvusvahelisel tasemel.

7.   Ühendus toetab kõikide Erasmus Mundus magistriprogrammi ja Erasmus Mundus doktoriprogrammi lõpetanud (Euroopa või kolmandate riikide) üliõpilaste vilistlasühendust.

TEHNILISE ABI MEETMED

Komisjonil võib programmi rakendamisel vaja minna ressursse, et katta programmi üldise rahastamispaketiga ekspertide, rakendusasutuste, liikmesriikide olemasolevate pädevate asutuste ja vajaduse korral muude tehnilise või haldusabi vormidega seotud kulusid. Sellisteks kuludeks võivad olla uuringud, kohtumised, teavitustegevus, väljaanded, järelvalvemeetmed, kontrolli ja auditi meetmed, hindamismeetmed ja kulutusi teabevahetuseks vajalikele sidevõrkudele ning mis tahes muid kulutusi, mis on otseselt vajalikud programmi rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks.

VALIKUMENETLUSED

Valikumenetlustes järgitakse järgmisi sätteid:

| a) | meetme 1 kohased ettepanekud valib välja komisjon, keda abistab valimiskomisjon, mille esimees on komisjoni poolt valitud isik ja mis koosneb akadeemilistesse ringkondadesse kuuluvatest kõrgtaseme asjatundjatest, kes esindavad Euroopa Liidu kõrghariduse mitmekesisust. Valimiskomisjon tagab Erasmus Mundus magistriprogrammide ja doktoriprogrammide kõrgeima akadeemilise taseme, arvestades programmis osalevate kolmandate riikide võimalikult tasakaalustatud geograafilise esindatusega. Programmi kestuse ajal püütakse saavutada erinevate õppevaldkondade tasakaalustatud esindatust. Komisjon korraldab kõikide abikõlblike ettepanekute Euroopa tasemel hindamise iseseisvate akadeemiliste asjatundjate poolt enne ettepanekute esitamist valimiskomisjonile. Igale Erasmus Mundus magistriprogrammile ja doktoriprogrammile nähakse ette konkreetne arv stipendiume, mille valitud isikutele maksavad välja magistri- ja doktoriprogramme haldavad asutused. Magistrantide, doktorantide ja õppejõudude valimine viiakse läbi vastavalt akadeemilise kvaliteedi kriteeriumidele Erasmus Mundus magistriprogrammis ja doktoriprogrammis osalevate asutuste poolt pärast komisjoniga konsulteerimist. Ehkki meede 1 on suunatud peamiselt kolmandate riikide üliõpilastele, on see avatud ka Euroopa üliõpilastele. Erasmus Mundus magistriõppekava ja doktoriõppekava valikumenetlused hõlmavad konsulteerimist artikli 6 lõike 2 punkti b kohaselt määratud struktuuridega; |
| --- | --- |

a)

meetme 1 kohased ettepanekud valib välja komisjon, keda abistab valimiskomisjon, mille esimees on komisjoni poolt valitud isik ja mis koosneb akadeemilistesse ringkondadesse kuuluvatest kõrgtaseme asjatundjatest, kes esindavad Euroopa Liidu kõrghariduse mitmekesisust. Valimiskomisjon tagab Erasmus Mundus magistriprogrammide ja doktoriprogrammide kõrgeima akadeemilise taseme, arvestades programmis osalevate kolmandate riikide võimalikult tasakaalustatud geograafilise esindatusega. Programmi kestuse ajal püütakse saavutada erinevate õppevaldkondade tasakaalustatud esindatust. Komisjon korraldab kõikide abikõlblike ettepanekute Euroopa tasemel hindamise iseseisvate akadeemiliste asjatundjate poolt enne ettepanekute esitamist valimiskomisjonile. Igale Erasmus Mundus magistriprogrammile ja doktoriprogrammile nähakse ette konkreetne arv stipendiume, mille valitud isikutele maksavad välja magistri- ja doktoriprogramme haldavad asutused. Magistrantide, doktorantide ja õppejõudude valimine viiakse läbi vastavalt akadeemilise kvaliteedi kriteeriumidele Erasmus Mundus magistriprogrammis ja doktoriprogrammis osalevate asutuste poolt pärast komisjoniga konsulteerimist. Ehkki meede 1 on suunatud peamiselt kolmandate riikide üliõpilastele, on see avatud ka Euroopa üliõpilastele. Erasmus Mundus magistriõppekava ja doktoriõppekava valikumenetlused hõlmavad konsulteerimist artikli 6 lõike 2 punkti b kohaselt määratud struktuuridega;

| b) | meetme 2 kohased ettepanekud valib välja komisjon vastavalt määrustes (EÜ) nr 1085/2006, (EÜ) nr 1638/2006, (EÜ) nr 1905/2006 ja (EÜ) nr 1934/2006 ning AKV-EÜ koostöölepingus ja AKV-EÜ sisekokkuleppes sätestatud eeskirjadele.
  Ilma et see piiraks esimeses lõigus osutatud määruste ja kokkulepete sätteid, tagab komisjon samuti, et Erasmus Munduse partnerlussuhete ettepanekud vastavad kõige kõrgematele akadeemilise kvaliteedi standarditele, ning võtab arvesse võimalikult tasakaalustatud geograafilise esindatuse vajadust. Valiku üliõpilaste ja õppejõudude hulgast teevad pärast komisjoniga konsulteerimist partnerlussidemetes olevad asutused lähtuvalt akadeemilise kvaliteedi kriteeriumidest. Meede 2 on suunatud peamiselt kolmandate riikide üliõpilastele. Vastastikuseks kogemustevahetuseks peaks liikuvus hõlmama ka Euroopa kodanikke; |
| --- | --- |

b)

meetme 2 kohased ettepanekud valib välja komisjon vastavalt määrustes (EÜ) nr 1085/2006, (EÜ) nr 1638/2006, (EÜ) nr 1905/2006 ja (EÜ) nr 1934/2006 ning AKV-EÜ koostöölepingus ja AKV-EÜ sisekokkuleppes sätestatud eeskirjadele.

Ilma et see piiraks esimeses lõigus osutatud määruste ja kokkulepete sätteid, tagab komisjon samuti, et Erasmus Munduse partnerlussuhete ettepanekud vastavad kõige kõrgematele akadeemilise kvaliteedi standarditele, ning võtab arvesse võimalikult tasakaalustatud geograafilise esindatuse vajadust. Valiku üliõpilaste ja õppejõudude hulgast teevad pärast komisjoniga konsulteerimist partnerlussidemetes olevad asutused lähtuvalt akadeemilise kvaliteedi kriteeriumidest. Meede 2 on suunatud peamiselt kolmandate riikide üliõpilastele. Vastastikuseks kogemustevahetuseks peaks liikuvus hõlmama ka Euroopa kodanikke;

| c) | ettepanekud meetme 3 alusel valib välja komisjon; |
| --- | --- |

c)

ettepanekud meetme 3 alusel valib välja komisjon;

| d) | artikli 8 lõikes1 nimetatud komitee teavitab komisjoni viivitamata kõikidest valikuotsustest. |
| --- | --- |

d)

artikli 8 lõikes1 nimetatud komitee teavitab komisjoni viivitamata kõikidest valikuotsustest.

FINANTSSÄTTED

1.   Kindlasummalised toetused, ühikukulude astmestik ja auhinnad

Kindlasummalisi toetusi ja/või ühikukulude astmestikku, nagu on ette nähtud määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikli 181 lõikes 1, võib kasutada kõikide artiklis 4 osutatud meetmete korral.

Kindlasummalist toetust võib iga toetuslepingu partner kasutada maksimaalselt 25 000 euro ulatuses. Toetusi võib ühendada kuni 100 000 euroni ja/või kasutada ühenduses ühikukulude astmestikuga.

Komisjon võib programmi tegevustele määrata auhindu.

2.   Partnerluslepingud

Kui programmi meetmeid toetavad partnerlustoetuse raamlepingud vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklile 163, siis võib selliseid partnerlussuhteid valida ja rahastada viie aasta pikkuseks perioodiks, mille pikendamise suhtes kohaldatakse lihtsat uuendamismenetlust.

3.   Avalik-õiguslikud kõrgharidusasutused või organisatsioonid

Komisjon leiab, et kõikidel liikmesriikide määratletud avalik-õiguslikel kõrgharidusasutustel või organisatsioonidel, kes viimase kahe aasta jooksul on avaliku sektori allikatest saanud üle 50 % oma aastatuludest või kelle tegevust kontrollivad avalik-õiguslikud asutused või nende esindajad, on piisav rahaline, erialane ja haldussuutlikkus ning vajalik finantsstabiilsus, et viia ellu projekte käesoleva programmi alusel. Neilt ei nõuta selle tõendamiseks lisadokumentide esitamist. Sellised asutused või organisatsioonid võidakse vabastada auditeerimiskohustusest vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikli 173 lõike 4 viiendale taandele.

4.   Taotlejate kutsealane pädevus ja kvalifikatsioon

Komisjon võib otsustada vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikli 176 lõikele 2, et määratletud toetusesaajate kategoorial on olemas meetme või tööprogrammi ettepaneku kohane vajalik kutsealane pädevus ja kvalifikatsioon.

5.   Pettusevastased sätted

Artikli 7 alusel tehtud komisjoni otsustega, nendest tulenevate lepingute ja kokkulepetega ning osalevate kolmandate riikidega sõlmitud kokkulepetega nähakse eelkõige ette, et komisjon (või selle volitatud esindaja), sealhulgas Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF), teostab järelevalvet ja finantskontrolli, ning et kontrollikoda viib – vajadusel kohapeal – läbi auditeid.

Toetusesaaja tagab, et vajadusel tehakse komisjonile kättesaadavaks partnerite või liikmete valduses olevad tõendavad dokumendid.

Komisjon võib auditeerida toetusrahade kasutamist kas otse oma ametnike või mõne teise tema valitud kvalifitseeritud asutuse vahendusel. Auditeid võib läbi viia kogu lepingu kehtivusajal ja viie aasta jooksul alates lõppmakse tegemisest. Vajaduse korral võib komisjon teha audititulemuste põhjal tagastamisotsuse.

Komisjoni personalil ja komisjoni volitatud kolmandatel isikutel peab olema asjakohane juurdepääsuõigus eelkõige toetusesaaja ametiruumidele ja kogu auditi läbiviimiseks vajalikule teabele, sealhulgas elektroonilisele teabele.

Kontrollikojal ja OLAFil on samad õigused nagu komisjonil, eelkõige juurdepääsuõigus.

Lisaks võib komisjon viia programmi raames läbi kohapealseid kontrolle ja uurimisi vastavalt nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest. (2)

Käesoleva otsuse raames rahastatavate ühenduse meetmete puhul tähendab eeskirjade eiramine nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (3) artikli 1 lõike 2 tähenduses mis tahes üleastumist ühenduse õiguse sätetest või lepinguliste kohustuste rikkumist, mis tulenevad ettevõtja tegevusest või tegevusetusest, mis kahjustab või kahjustaks Euroopa Liidu üldeelarvet või nende hallatavaid eelarveid põhjendamatute kulutustega.

---

(1)  ELT L 54, 22.2.2007, lk 91.

(2)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

(3)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/99 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/99

---

KOMISJONI OTSUS,

8. detsember 2008,

mille kohaselt ühenduse rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu ja Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) raames

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 7820 all)

(Ainult eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, läti-, portugali-, prantsus-, rootsi-, sloveeni-, soome- ja taanikeelne tekst on autentsed)

(2008/960/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1258/1999 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (2) eriti selle artiklit 31,

olles konsulteerinud põllumajandusfondide komiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 7 lõike 4 ja määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 31 kohaselt teostab komisjon vajalikud kontrollimised, teavitab liikmesriike nende kontrollimiste tulemustest, võtab teatavaks liikmesriikide esitatud märkused, kutsub kokku kahepoolsed läbirääkimised, et jõuda kokkuleppele asjaomaste liikmesriikidega, ning teeb neile ametlikult teatavaks oma seisukoha. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 7 lõike 4 ja määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 31 kohaselt teostab komisjon vajalikud kontrollimised, teavitab liikmesriike nende kontrollimiste tulemustest, võtab teatavaks liikmesriikide esitatud märkused, kutsub kokku kahepoolsed läbirääkimised, et jõuda kokkuleppele asjaomaste liikmesriikidega, ning teeb neile ametlikult teatavaks oma seisukoha.

| (2) | Liikmesriikidel on olnud võimalus taotleda lepitusmenetlust. Teatavatel juhtudel on seda võimalust kasutatud ning komisjon on vaadanud läbi menetluse tulemusena koostatud aruande. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriikidel on olnud võimalus taotleda lepitusmenetlust. Teatavatel juhtudel on seda võimalust kasutatud ning komisjon on vaadanud läbi menetluse tulemusena koostatud aruande.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1258/1999 ja määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaselt võib rahastada üksnes selliseid põllumajanduslikke kulutusi, mis on tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1258/1999 ja määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaselt võib rahastada üksnes selliseid põllumajanduslikke kulutusi, mis on tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega.

| (4) | Pärast kontrollimisi on kahepoolsete läbirääkimiste tulemusena ja lepitusmenetluste käigus selgitatud välja, et osa liikmesriikide deklareeritud kuludest ei vasta kõnealusele tingimusele ning seega ei saa neid rahastada EAGGFi tagatisrahastust ega Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (edaspidi „EAGF”). |
| --- | --- |

(4)

Pärast kontrollimisi on kahepoolsete läbirääkimiste tulemusena ja lepitusmenetluste käigus selgitatud välja, et osa liikmesriikide deklareeritud kuludest ei vasta kõnealusele tingimusele ning seega ei saa neid rahastada EAGGFi tagatisrahastust ega Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (edaspidi „EAGF”).

| (5) | Tuleks märkida summad, mida ei kaeta EAGGFi tagatisrahastust ega EAGFist. Need summad ei ole seotud kulutustega, mis on tehtud 24 kuud enne komisjoni kirjalikku teatist liikmesriikidele kontrollimistulemuste kohta. |
| --- | --- |

(5)

Tuleks märkida summad, mida ei kaeta EAGGFi tagatisrahastust ega EAGFist. Need summad ei ole seotud kulutustega, mis on tehtud 24 kuud enne komisjoni kirjalikku teatist liikmesriikidele kontrollimistulemuste kohta.

| (6) | Käesolevas otsuses osutatud juhtumite kohta saatis komisjon liikmesriikidele kokkuvõtliku aruande hinnangust nende summade kohta, mida ei rahastata, kuna need ei vasta ühenduse eeskirjadele. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas otsuses osutatud juhtumite kohta saatis komisjon liikmesriikidele kokkuvõtliku aruande hinnangust nende summade kohta, mida ei rahastata, kuna need ei vasta ühenduse eeskirjadele.

| (7) | Käesolev otsus ei mõjuta finantsjäreldusi, mida komisjon võib teha seda teemat käsitlevate 11. septembril 2008. aastal pooleli olevatele Euroopa Kohtu otsustele tuginedes, |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus ei mõjuta finantsjäreldusi, mida komisjon võib teha seda teemat käsitlevate 11. septembril 2008. aastal pooleli olevatele Euroopa Kohtu otsustele tuginedes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse rahastamine ei kata lisas loetletud kulutusi, mida liikmesriikide akrediteeritud makseasutused on deklareerinud EAGGFi tagatisrahastu või EAGFi raames, kuna kulutused ei vasta ühenduse eeskirjadele.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile, Eesti Vabariigile, Iirimaale, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Portugali Vabariigile, Sloveenia Vabariigile, Soome Vabariigile, Rootsi Kuningriigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 8. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 103.

1

(2)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

2

---

LISA

Eelarvepunkt 6 7 0 1

| LR | Meede | EA | Finantskorrektsiooni põhjus | Tüüp | % | Vääring | Summa | Juba maha arvatud | Finantsmõju |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CY | Finantskontroll – hilinenud maksed | 2005 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | – 307 476,09 | 0,00 | – 307 476,09 |
| CY | Finantskontroll – hilinenud maksed | 2007 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | –15 492,01 | 0,00 | –15 492,01 |
| CY KOKKU | – 322 968,10 | 0,00 | – 322 968,10 |
| DK | Finantskontroll – ületamine | 2007 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | –5 152,13 | –5 152,13 | 0,00 |
| DK | Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed | 2003 | Puudulikud kohapealsed kontrollid | kindlasummaline | 2,00 | DKK | – 259 091,35 | 0,00 | – 259 091,35 |
| DK | Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed | 2003 | Maksmine põllumajandusettevõtjatele, kelle lisatasuõiguste arv on alla kümne, sanktsioonide kohaldamata jätmine | ühekordne | | DKK | –36 000,00 | 0,00 | –36 000,00 |
| DK | Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed | 2003 | Abikõlbmatud maksed põllumajandusettevõtjatele, kelle lisatasuõiguste arv on alla kümne, sanktsioonide kohaldamata jätmine | ühekordne | | DKK | –5 470,00 | 0,00 | –5 470,00 |
| DK | Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed | 2004 | Puudulikud kohapealsed kontrollid | kindlasummaline | 2,00 | DKK | – 260 526,93 | 0,00 | – 260 526,93 |
| DK | Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed | 2004 | Abikõlbmatud maksed põllumajandusettevõtjatele, kelle lisatasuõiguste arv on alla kümne, sanktsioonide kohaldamata jätmine | ühekordne | | DKK | –7 953,00 | 0,00 | –7 953,00 |
| DK | Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed | 2005 | Puudulikud kohapealsed kontrollid | kindlasummaline | 2,00 | DKK | – 251 525,26 | 0,00 | – 251 525,27 |
| DK | Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed | 2005 | Abikõlbmatud maksed põllumajandusettevõtjatele, kelle lisatasuõiguste arv on alla kümne, sanktsioonide kohaldamata jätmine | ühekordne | | DKK | –6 876,00 | 0,00 | –6 876,00 |
| DK | Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed | 2006 | Puudulikud kohapealsed kontrollid | kindlasummaline | 2,00 | DKK | –1 113,18 | 0,00 | –1 113,18 |
| DK KOKKU (EUR) | –5 152,13 | –5 152,13 | 0,00 |
| DK KOKKU (DKK) | – 828 555,71 | 0,00 | – 828 555,73 |
| EE | Otsetoetused | 2005 | Heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste kontrollimata jätmine | ühekordne | 5,00 | EUR | –53 048,53 | 0,00 | –53 048,53 |
| EE | Otsetoetused | 2005 | „Hilinenud maatükkide identifitseerimine ja abikõlblikkuse kontroll; liigse hälbe kasutamine ” | ühekordne | | EUR | –8 354,58 | 0,00 | –8 354,58 |
| EE KOKKU | –61 403,11 | 0,00 | –61 403,11 |
| ES | Finantskontroll – hilinenud maksed | 2007 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | –2 841 217,50 | –2 841 217,50 | 0,00 |
| ES | Finantskontroll – ületamine | 2006 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | –12 065,99 | 0,00 | –12 065,99 |
| ES | Finantskontroll – ületamine | 2007 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | 2 414 475,70 | 2 414 475,70 | 0,00 |
| ES | Puu- ja köögiviljad – virsikute ja pirnide töötlemine | 2006 | Puudused koguseid käsitlevas aruandluses | ühekordne | | EUR | – 344 930,75 | 0,00 | – 344 930,75 |
| ES | Suhkru riiklik ladustamine | 2006 | Väär deklareerimine e-FAUDIT-i süsteemis | ühekordne | | EUR | – 393 000,00 | 0,00 | – 393 000,00 |
| ES | Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalaga sidumata) | 2005 | Puudulikud põhi- ja lisakontrollid | kindlasummaline | 2,00 | EUR | –3 595,00 | 0,00 | –3 595,00 |
| ES | Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalaga sidumata) | 2006 | Puudulikud põhi- ja lisakontrollid | kindlasummaline | 2,00 | EUR | – 207 884,00 | 0,00 | – 207 884,00 |
| ES | Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalaga sidumata) | 2006 | Puudulikud põhi- ja lisakontrollid | kindlasummaline | 5,00 | EUR | – 288 357,00 | 0,00 | – 288 357,00 |
| ES | Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalaga seotud) | 2004 | IACSiga hõlmatud ristkontrollid vormistamata, halduskontrollide järelevalve puudused | kindlasummaline | 5,00 | EUR | –14 615,00 | 0,00 | –14 615,00 |
| ES | Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalaga seotud) | 2005 | IACSiga hõlmatud ristkontrollid vormistamata, halduskontrollide järelevalve puudused | kindlasummaline | 5,00 | EUR | –30 439,00 | 0,00 | –30 439,00 |
| ES KOKKU | –1 721 628,54 | – 426 741,80 | –1 294 886,74 |
| FI | Finantskontroll – hilinenud maksed | 2007 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | –42 506,38 | –42 506,38 | 0,00 |
| FI | Finantskontroll – ületamine | 2007 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | –1 726 188,56 | –1 726 188,56 | 0,00 |
| FI | Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed | 2004 | Abikõlbmatud maksed | ühekordne | | EUR | – 339,95 | 0,00 | – 339,95 |
| FI | Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed | 2004 | Karjaregistri ja toetavate dokumentide kontrolli puudujäägid ning kohapealsete kontrollide ebasobiv ajastus | kindlasummaline | 2,00 | EUR | –27 247,15 | 0,00 | –27 247,15 |
| FI | Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed | 2005 | Abikõlbmatud maksed | ühekordne | | EUR | –32,84 | 0,00 | –32,84 |
| FI | Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed | 2005 | Karjaregistri ja toetavate dokumentide kontrolli puudujäägid ning kohapealsete kontrollide ebasobiv ajastus | kindlasummaline | 2,00 | EUR | –28 736,83 | 0,00 | –28 736,83 |
| FI | Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed | 2006 | Abikõlbmatud maksed | ühekordne | | EUR | – 531,54 | 0,00 | – 531,54 |
| FI | Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed | 2006 | Karjaregistri ja toetavate dokumentide kontrolli puudujäägid ning kohapealsete kontrollide ebasobiv ajastus | kindlasummaline | 2,00 | EUR | –28 844,64 | 0,00 | –28 844,64 |
| FI KOKKU | –1 854 427,90 | –1 768 694,94 | –85 732,96 |
| FR | Veinitootmine – ümberkorraldamine | 2001 | Tagasimaksed, mis tulenevad komisjoni otsuse 2005/579/EÜ tühistamisest Euroopa Kohtu otsusega kohtuasjas T-370/05 | ühekordne | | EUR | 1 865 093,29 | 0,00 | 1 865 093,29 |
| FR | Veinitootmine – ümberkorraldamine | 2002 | Tagasimaksed, mis tulenevad komisjoni otsuse 2005/579/EÜ tühistamisest Euroopa Kohtu otsusega kohtuasjas T-370/05 | ühekordne | | EUR | 7 090 032,97 | 0,00 | 7 090 032,97 |
| FR | Veinitootmine – ümberkorraldamine | 2003 | Tagasimaksed, mis tulenevad komisjoni otsuse 2005/579/EÜ tühistamisest Euroopa Kohtu otsusega kohtuasjas T-370/05 | ühekordne | | EUR | 4 563 995,79 | 0,00 | 4 563 995,79 |
| FR | Finantskontroll – hilinenud maksed | 2007 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | –68 057,71 | –68 057,71 | 0,00 |
| FR | Finantskontroll – ületamine | 2007 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | 6 570 774,75 | 6 570 774,75 | 0,00 |
| FR | Puu- ja köögiviljad – pähklid (muud meetmed) | 2005 | Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine | ühekordne | | EUR | – 103 178,78 | 0,00 | – 103 178,78 |
| FR | Puu- ja köögiviljad – pähklid (muud meetmed) | 2006 | Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine | ühekordne | | EUR | –20 217,77 | 0,00 | –20 217,77 |
| FR | Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid | 2002 | Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine | ühekordne | | EUR | –59 992,28 | 0,00 | –59 992,28 |
| FR | Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid | 2003 | Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine | ühekordne | | EUR | – 679 369,40 | 0,00 | – 679 369,40 |
| FR | Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid | 2004 | Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine | ühekordne | | EUR | –1 027 984,81 | 0,00 | –1 027 984,81 |
| FR | Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid | 2004 | Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine | kindlasummaline | 5,00 | EUR | –1 304 495,63 | 0,00 | –1 304 495,63 |
| FR | Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid | 2005 | Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine | ühekordne | | EUR | –19 291 685,69 | 0,00 | –19 291 685,69 |
| FR | Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid | 2005 | Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine | kindlasummaline | 5,00 | EUR | –1 572 466,41 | 0,00 | –1 572 466,41 |
| FR | Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid | 2005 | Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine | kindlasummaline | 10,00 | EUR | –44 313,03 | 0,00 | –44 313,03 |
| FR | Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid | 2006 | Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine | ühekordne | | EUR | –16 287 142,74 | 0,00 | –16 287 142,74 |
| FR | Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid | 2006 | Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine | kindlasummaline | 5,00 | EUR | –1 195 302,78 | 0,00 | –1 195 302,78 |
| FR | Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid | 2006 | Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine | kindlasummaline | 10,00 | EUR | –35 982,74 | 0,00 | –35 982,74 |
| FR | Puu- ja köögiviljad – tootjarühmad | 2005 | Teatavad tunnustamise kriteeriumid täitmata | kindlasummaline | 10,00 | EUR | – 110 942,38 | 0,00 | – 110 942,38 |
| FR | Puu- ja köögiviljad – tootjarühmad | 2006 | Teatavad tunnustamise kriteeriumid täitmata | kindlasummaline | 10,00 | EUR | –78 515,09 | 0,00 | –78 515,09 |
| FR | Puu- ja köögiviljad – turult kõrvaldamine | 2005 | Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine | ühekordne | | EUR | – 514 054,00 | 0,00 | – 514 054,00 |
| FR | Puu- ja köögiviljad – turult kõrvaldamine | 2006 | Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine | ühekordne | | EUR | – 271 574,01 | 0,00 | – 271 574,01 |
| FR | IT audit – üldkontrolli audit | 2004 | Selliste loomade arvu erinevus, kelle eest on toetust makstud ja kelle eest oleks pidanud toetust maksma | ühekordne | | EUR | –10 785,10 | 0,00 | –10 785,10 |
| FR | IT audit – üldkontrolli audit | 2005 | Selliste loomade arvu erinevus, kelle eest on toetust makstud ja kelle eest oleks pidanud toetust maksma | ühekordne | | EUR | –24 879,30 | 0,00 | –24 879,30 |
| FR | IT audit – üldkontrolli audit | 2006 | Selliste loomade arvu erinevus, kelle eest on toetust makstud ja kelle eest oleks pidanud toetust maksma | ühekordne | | EUR | –26 907,72 | 0,00 | –26 907,72 |
| FR | Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed | 2003 | Puudused sanktsioonide kohaldamisel | kindlasummaline | 2,00 | EUR | –6 341 113,15 | 0,00 | –6 341 113,15 |
| FR | Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed | 2004 | Puudused sanktsioonide kohaldamisel | kindlasummaline | 2,00 | EUR | – 749 598,96 | 0,00 | – 749 598,96 |
| FR | Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed | 2005 | Puudused sanktsioonide kohaldamisel | kindlasummaline | 2,00 | EUR | –3 500 199,46 | 0,00 | –3 500 199,46 |
| FR | Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed | 2006 | Puudused sanktsioonide kohaldamisel | kindlasummaline | 2,00 | EUR | –3 409 359,12 | 0,00 | –3 409 359,13 |
| FR KOKKU | –36 638 221,26 | 6 502 717,04 | –43 140 938,32 |
| GB | Finantskontroll – hilinenud maksed | 2007 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | –84 719 103,39 | –84 719 103,39 | 0,00 |
| GB | Finantskontroll – ületamine | 2007 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | –3 631,78 | –3 631,78 | 0,00 |
| GB | Nõuetele vastavus | 2006 | 2. kohustusliku majandamisnõude eiramiste eest kohaldatavate sanktsioonide erinevused | kindlasummaline | 0,06 | GBP | – 258 049,93 | 0,00 | – 258 049,93 |
| GB | Nõuetele vastavus | 2006 | Kohapealsete kontrollide alammäär saavutamata | kindlasummaline | 0,30 | GBP | –4 618 521,99 | 0,00 | –4 618 521,99 |
| GB | Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid | 2003 | Puudulikud põhikontrollid | ühekordne | 5,00 | GBP | –58 457,00 | 0,00 | –58 457,00 |
| GB | Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid | 2004 | Puudulikud põhikontrollid | ühekordne | 5,00 | GBP | – 633 224,00 | 0,00 | – 633 224,00 |
| GB | Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid | 2005 | Puudulikud põhikontrollid | ühekordne | 5,00 | GBP | – 847 207,00 | 0,00 | – 847 207,00 |
| GB | Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid | 2006 | Puudulikud põhikontrollid | ühekordne | 5,00 | GBP | – 462 110,00 | 0,00 | – 462 110,00 |
| GB | Puu- ja köögiviljad – tootjarühmad | 2003 | Puudused hiljuti loodud tootjaorganisatsioonide tunnustamist käsitlevas kontrollisüsteemis | ühekordne | | GBP | – 558 146,00 | 0,00 | – 558 146,00 |
| GB | Puu- ja köögiviljad – tootjarühmad | 2004 | Puudused hiljuti loodud tootjaorganisatsioonide tunnustamist käsitlevas kontrollisüsteemis (tehnilisi vahendeid esitamata) | ühekordne | | GBP | –6 228 894,00 | 0,00 | –6 228 894,00 |
| GB | Puu- ja köögiviljad – tootjarühmad | 2005 | Puudused enne 2002. aastat loodud tootjaorganisatsioonide tunnustamist käsitlevas kontrollisüsteemis (tehnilisi vahendeid esitamata) | ühekordne | | GBP | –8 637 752,00 | 0,00 | –8 637 752,00 |
| GB | Puu- ja köögiviljad – tootjarühmad | 2006 | Puudused enne 2002. aastat loodud tootjaorganisatsioonide tunnustamist käsitlevas kontrollisüsteemis (tehnilisi vahendeid esitamata) | ühekordne | | GBP | –4 777 965,00 | 0,00 | –4 777 965,00 |
| GB | Erakorralised toetusmeetmed | 2003 | Puuduliku kontrolli tagajärjel tehtud maksed abikõlbmatute loomade eest | kindlasummaline | 2,00 | GBP | – 200 749,00 | 0,00 | – 200 749,00 |
| GB | Erakorralised toetusmeetmed | 2004 | Puuduliku kontrolli tagajärjel tehtud maksed abikõlbmatute loomade eest | kindlasummaline | 2,00 | GBP | – 473 831,00 | 0,00 | – 473 831,00 |
| GB | Erakorralised toetusmeetmed | 2005 | Puuduliku kontrolli tagajärjel tehtud maksed abikõlbmatute loomade eest | kindlasummaline | 2,00 | GBP | – 262 024,00 | 0,00 | – 262 024,00 |
| GB KOKKU (EUR) | –84 722 735,17 | –84 722 735,17 | 0,00 |
| GB KOKKU (GBP) | –28 016 930,92 | 0,00 | –28 016 930,92 |
| GR | Puuvill | 2002 | Abikõlbliku toodangu ületamine | kindlasummaline | 5,00 | EUR | –27 731 557,37 | 0,00 | –27 731 557,37 |
| GR | Puuvill | 2003 | Abikõlbliku toodangu ületamine | ühekordne | | EUR | –4 870 264,97 | 0,00 | –4 870 264,97 |
| GR | Puuvill | 2003 | Puudulikud keskkonnatingimuste kontrollid | kindlasummaline | 5,00 | EUR | –32 655 464,17 | 0,00 | –32 655 464,17 |
| GR | Puuvill | 2004 | Abikõlbliku toodangu ületamine | ühekordne | | EUR | –2 143 945,63 | 0,00 | –2 143 945,63 |
| GR | Finantskontroll – hilinenud maksed | 2005 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | –4 521 536,62 | –4 678 975,85 | 157 439,23 |
| GR | Finantskontroll – ületamine | 2004 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | –6 326 450,77 | – 151 597,30 | –6 174 853,47 |
| GR | Finantskontroll – ületamine | 2005 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | – 233 613,43 | –7 621,91 | – 225 991,52 |
| GR | Puu- ja köögiviljad – tsitrusviljade töötlemine | 2005 | Maksed tšekiga. Puudulikud haldus- ja raamatupidmisarvestuse kontrollid | kindlasummaline | 10,00 | EUR | –2 289 213,00 | 0,00 | –2 289 213,00 |
| GR | Puu- ja köögiviljad – tsitrusviljade töötlemine | 2006 | Maksed tšekiga. Puudulikud haldus- ja raamatupidmisarvestuse kontrollid | kindlasummaline | 10,00 | EUR | – 385 748,00 | 0,00 | – 385 748,00 |
| GR | Lihatootmise toetus – veised | 2003 | Puudulikud identifitseerimise ja registreerimise andmebaasi kontrollid ning kohalikud kontrollid | kindlasummaline | 10,00 | EUR | –9 445 037,70 | 0,00 | –9 445 037,71 |
| GR | Lihatootmise toetus – veised | 2004 | Puudulikud identifitseerimise ja registreerimise andmebaasi kontrollid ning kohalikud kontrollid | kindlasummaline | 5,00 | EUR | –3 639 136,55 | 0,00 | –3 639 136,55 |
| GR | Lihatootmise toetus – veised | 2004 | Puudulikud identifitseerimise ja registreerimise andmebaasi kontrollid ning kohalikud kontrollid | kindlasummaline | 10,00 | EUR | –1 872 425,62 | 0,00 | –1 872 425,62 |
| GR | Lihatootmise toetus – veised | 2005 | Puudulikud identifitseerimise ja registreerimise andmebaasi kontrollid ning kohalikud kontrollid | kindlasummaline | 5,00 | EUR | –85 029,84 | 0,00 | –85 029,85 |
| GR | Lihatootmise toetus – veised | 2005 | Puudulikud identifitseerimise ja registreerimise andmebaasi kontrollid ning kohalikud kontrollid | kindlasummaline | 10,00 | EUR | 460 487,38 | 0,00 | 460 487,38 |
| GR | Lihatootmise toetus – veised | 2006 | Puudulikud identifitseerimise ja registreerimise andmebaasi kontrollid ning kohalikud kontrollid | kindlasummaline | 5,00 | EUR | 162 160,27 | 0,00 | 162 160,27 |
| GR | Lihatootmise toetus – veised | 2006 | Puudulikud identifitseerimise ja registreerimise andmebaasi kontrollid ning kohalikud kontrollid | kindlasummaline | 10,00 | EUR | 77 552,14 | 0,00 | 77 552,14 |
| GR | Oliiviõli – tootmistoetus | 2003 | Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel | kindlasummaline | 15,00 | EUR | – 289 062,31 | 0,00 | – 289 062,31 |
| GR | Oliiviõli – tootmistoetus | 2004 | Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel | kindlasummaline | 15,00 | EUR | –81 190 095,29 | 0,00 | –81 190 095,29 |
| GR | Oliiviõli – tootmistoetus | 2005 | Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel | kindlasummaline | 10,00 | EUR | – 235 809,09 | 0,00 | – 235 809,09 |
| GR | Oliiviõli – tootmistoetus | 2005 | Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel | kindlasummaline | 15,00 | EUR | –1 265 993,69 | 0,00 | –1 265 993,69 |
| GR | Oliiviõli – tootmistoetus | 2006 | Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel | kindlasummaline | 10,00 | EUR | –34 325,00 | 0,00 | –34 325,00 |
| GR | Oliiviõli – tootmistoetus | 2006 | Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel | kindlasummaline | 15,00 | EUR | – 626 085,40 | 0,00 | – 626 085,40 |
| GR KOKKU | – 179 140 594,66 | –4 838 195,06 | – 174 302 399,62 |
| IE | Finantskontroll – hilinenud maksed | 2007 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | –93 944,01 | –93 944,01 | 0,00 |
| IE | Finantskontroll – ületamine | 2006 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | – 136 003,53 | 0,00 | – 136 003,53 |
| IE | Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid | 2004 | Abikõlbmatud kulud | ühekordne | | EUR | –1 479 118,94 | 0,00 | –1 479 118,94 |
| IE | Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid | 2005 | Abikõlbmatud kulud | ühekordne | | EUR | – 731 899,67 | 0,00 | – 731 899,67 |
| IE KOKKU | –2 440 966,15 | –93 944,01 | –2 347 022,14 |
| IT | Finantskontroll – hilinenud maksed | 2005 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | –12 020 178,75 | –12 411 322,67 | 391 143,82 |
| IT | Finantskontroll – hilinenud maksed | 2006 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | –44 999 501,14 | –50 877 193,90 | 5 877 692,76 |
| IT | Finantskontroll – ületamine | 2006 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | 431 931,77 | 431 931,77 | 0,00 |
| IT | Oliiviõli – tootmistoetus | 2003 | Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel | kindlasummaline | 10,00 | EUR | –69 502 963,67 | 0,00 | –69 502 963,67 |
| IT | Oliiviõli – tootmistoetus | 2004 | Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel | kindlasummaline | 5,00 | EUR | –33 962 143,60 | 0,00 | –33 962 143,60 |
| IT | Oliiviõli – tootmistoetus | 2004 | Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel | kindlasummaline | 10,00 | EUR | – 388 003,29 | 0,00 | – 388 003,29 |
| IT | Oliiviõli – tootmistoetus | 2005 | Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel | kindlasummaline | 5,00 | EUR | – 390 610,81 | 0,00 | – 390 610,81 |
| IT | Oliiviõli – tootmistoetus | 2005 | Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel, geograafilise informatsiooni süsteemi puudused | kindlasummaline | 10,00 | EUR | – 736 915,95 | 0,00 | – 736 915,95 |
| IT | Oliiviõli – tootmistoetus | 2006 | Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel | kindlasummaline | 5,00 | EUR | – 269 650,53 | 0,00 | – 269 650,53 |
| IT | Oliiviõli – tootmistoetus | 2006 | Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel, geograafilise informatsiooni süsteemi puudused | kindlasummaline | 10,00 | EUR | – 285 788,56 | 0,00 | – 285 788,56 |
| IT | Edendamismeetmed | 2004 | Hilinenud maksed ja puudulikud põhikontrollid | kindlasummaline | 10,00 | EUR | – 267 629,30 | 0,00 | – 267 629,30 |
| IT | Edendamismeetmed | 2004 | Hilinenud maksed ja puudulikud põhikontrollid | ühekordne | | EUR | – 438 250,40 | 0,00 | – 438 250,40 |
| IT | Edendamismeetmed | 2005 | Hilinenud maksed ja puudulikud põhikontrollid | kindlasummaline | 10,00 | EUR | – 550 739,86 | 0,00 | – 550 739,86 |
| IT | Edendamismeetmed | 2005 | Hilinenud maksed ja puudulikud põhikontrollid | ühekordne | | EUR | – 899 332,00 | 0,00 | – 899 332,00 |
| IT | Edendamismeetmed | 2006 | Hilinenud maksed ja puudulikud põhikontrollid | kindlasummaline | 10,00 | EUR | – 822 921,46 | 0,00 | – 822 921,46 |
| IT | Edendamismeetmed | 2006 | Hilinenud maksed ja puudulikud põhikontrollid | ühekordne | | EUR | –1 343 791,60 | 0,00 | –1 343 791,60 |
| IT | Edendamismeetmed | 2007 | Hilinenud maksed ja puudulikud põhikontrollid | kindlasummaline | 10,00 | EUR | – 135 044,28 | 0,00 | – 135 044,28 |
| IT | Edendamismeetmed | 2007 | Hilinenud maksed ja puudulikud põhikontrollid | ühekordne | | EUR | – 220 520,88 | 0,00 | – 220 520,88 |
| IT | Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalaga seotud) | 2004 | Puudused kontrolliaruannetes | kindlasummaline | 2,00 | EUR | – 303 451,00 | 0,00 | – 303 451,00 |
| IT | Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalaga seotud) | 2004 | Puudused kontrolliaruannetes | kindlasummaline | 2,00 | EUR | – 188 845,00 | 0,00 | – 188 845,00 |
| IT | Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalaga seotud) | 2005 | Puudused kontrolliaruannetes | kindlasummaline | 2,00 | EUR | – 319 213,00 | 0,00 | – 319 213,00 |
| IT | Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalaga seotud) | 2005 | Puudused kontrolliaruannetes | kindlasummaline | 2,00 | EUR | – 146 966,00 | 0,00 | – 146 966,00 |
| IT KOKKU | – 167 760 529,32 | –62 856 584,80 | – 104 903 944,62 |
| LV | | 2007 | Sanktsioonide ebaõige arvutamine | ühekordne | | LVL | –7 877,26 | 0,00 | –7 877,26 |
| LV KOKKU | –7 877,26 | 0,00 | –7 877,26 |
| NL | Finantskontroll – hilinenud maksed | 2006 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | – 137 870,39 | – 137 870,39 | 0,00 |
| NL | Finantskontroll – hilinenud maksed | 2007 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | –74 874,44 | –74 874,44 | 0,00 |
| NL | Finantskontroll – ületamine | 2005 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | – 183 554,00 | 0,00 | – 183 554,00 |
| NL | Finantskontroll – ületamine | 2006 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | –4 382 373,60 | –4 382 373,60 | 0,00 |
| NL | Finantskontroll – ületamine | 2007 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | – 124 315,72 | – 124 315,72 | 0,00 |
| NL KOKKU | –4 902 988,15 | –4 719 434,15 | – 183 554,00 |
| PT | Finantskontroll – hilinenud maksed | 2007 | Maksetähtaegade eiramine | ühekordne | | EUR | –14 191,28 | –14 191,28 | 0,00 |
| PT | Finantskontroll – ületamine | 2007 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | – 268 925,46 | – 268 925,46 | 0,00 |
| PT | Toiduabi ühenduses | 2006 | Abikõlbmatud kulud ja väär deklareerimine e-Faudit-i süsteemis | ühekordne | | EUR | –13 741,70 | 0,00 | –13 741,70 |
| PT | Toiduabi ühenduses | 2007 | Abikõlbmatud kulud | ühekordne | | EUR | –2 197,30 | 0,00 | –2 197,30 |
| PT | Puu- ja köögiviljad – banaanid | 2004 | Puudused Madeira tootjaorganisatsioonide raamatupidamisarvestus- ja kontrollisüsteemides | kindlasummaline | 5,00 | EUR | –48 193,97 | 0,00 | –48 193,97 |
| PT | Puu- ja köögiviljad – banaanid | 2005 | Puudused Madeira tootjaorganisatsioonide raamatupidamisarvestus- ja kontrollisüsteemides | kindlasummaline | 5,00 | EUR | – 247 262,07 | 0,00 | – 247 262,07 |
| PT KOKKU | – 594 511,78 | – 283 116,74 | – 311 395,04 |
| SE | Lihatootmise toetus – veised | 2003 | Kõrvalekallete kõrge määr, puudulikud kohapealsed kontrollid, söödamaa abikõlblikkuse puudulik kontroll | kindlasummaline | 2,00 | SEK | –22 378 863,88 | 0,00 | –22 378 863,88 |
| SE | Lihatootmise toetus – veised | 2003 | Kõrvalekallete kõrge määr, puudulikud kohapealsed kontrollid, söödamaa abikõlblikkuse puudulik kontroll | kindlasummaline | 5,00 | SEK | –20 284 766,35 | 0,00 | –20 284 766,35 |
| SE | Lihatootmise toetus – veised | 2004 | Kõrvalekallete kõrge määr, puudulikud kohapealsed kontrollid, söödamaa abikõlblikkuse puudulik kontroll | kindlasummaline | 2,00 | SEK | –21 595 488,80 | 0,00 | –21 595 488,80 |
| SE | Lihatootmise toetus – veised | 2004 | Kõrvalekallete kõrge määr, puudulikud kohapealsed kontrollid, söödamaa abikõlblikkuse puudulik kontroll | kindlasummaline | 5,00 | SEK | –19 650 275,70 | 0,00 | –19 650 275,71 |
| SE | Lihatootmise toetus – veised | 2005 | Kõrvalekallete kõrge määr, puudulikud kohapealsed kontrollid, söödamaa abikõlblikkuse puudulik kontroll | kindlasummaline | 2,00 | SEK | –23 046 504,52 | 0,00 | –23 046 504,52 |
| SE | Lihatootmise toetus – veised | 2005 | Kõrvalekallete kõrge määr, puudulikud kohapealsed kontrollid, söödamaa abikõlblikkuse puudulik kontroll | kindlasummaline | 5,00 | SEK | –19 591 659,24 | 0,00 | –19 591 659,24 |
| SE | Lihatootmise toetus – veised | 2006 | Kõrvalekallete kõrge määr, puudulikud kohapealsed kontrollid, söödamaa abikõlblikkuse puudulik kontroll | kindlasummaline | 2,00 | SEK | –43 931,84 | 0,00 | –43 931,84 |
| SE | Lihatootmise toetus – veised | 2006 | Kõrvalekallete kõrge määr, puudulikud kohapealsed kontrollid, söödamaa abikõlblikkuse puudulik kontroll | kindlasummaline | 5,00 | SEK | –52 328,54 | 0,00 | –52 328,54 |
| SE KOKKU | – 126 643 818,88 | 0,00 | – 126 643 818,89 |
| SI | Sertifitseerimine | 2005 | Kõige tõenäolisem viga | ühekordne | | EUR | –5 416,10 | 0,00 | –5 416,10 |
| SI KOKKU | –5 416,10 | 0,00 | –5 416,10 |

LR

Meede

EA

Finantskorrektsiooni põhjus

Tüüp

%

Vääring

Summa

Juba maha arvatud

Finantsmõju

CY

Finantskontroll – hilinenud maksed

2005

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

– 307 476,09

0,00

– 307 476,09

CY

Finantskontroll – hilinenud maksed

2007

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

–15 492,01

0,00

–15 492,01

CY KOKKU

– 322 968,10

0,00

– 322 968,10

DK

Finantskontroll – ületamine

2007

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

–5 152,13

–5 152,13

0,00

DK

Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed

2003

Puudulikud kohapealsed kontrollid

kindlasummaline

2,00

DKK

– 259 091,35

0,00

– 259 091,35

DK

Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed

2003

Maksmine põllumajandusettevõtjatele, kelle lisatasuõiguste arv on alla kümne, sanktsioonide kohaldamata jätmine

ühekordne

DKK

–36 000,00

0,00

–36 000,00

DK

Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed

2003

Abikõlbmatud maksed põllumajandusettevõtjatele, kelle lisatasuõiguste arv on alla kümne, sanktsioonide kohaldamata jätmine

ühekordne

DKK

–5 470,00

0,00

–5 470,00

DK

Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed

2004

Puudulikud kohapealsed kontrollid

kindlasummaline

2,00

DKK

– 260 526,93

0,00

– 260 526,93

DK

Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed

2004

Abikõlbmatud maksed põllumajandusettevõtjatele, kelle lisatasuõiguste arv on alla kümne, sanktsioonide kohaldamata jätmine

ühekordne

DKK

–7 953,00

0,00

–7 953,00

DK

Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed

2005

Puudulikud kohapealsed kontrollid

kindlasummaline

2,00

DKK

– 251 525,26

0,00

– 251 525,27

DK

Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed

2005

Abikõlbmatud maksed põllumajandusettevõtjatele, kelle lisatasuõiguste arv on alla kümne, sanktsioonide kohaldamata jätmine

ühekordne

DKK

–6 876,00

0,00

–6 876,00

DK

Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed

2006

Puudulikud kohapealsed kontrollid

kindlasummaline

2,00

DKK

–1 113,18

0,00

–1 113,18

DK KOKKU (EUR)

–5 152,13

–5 152,13

0,00

DK KOKKU (DKK)

– 828 555,71

0,00

– 828 555,73

EE

Otsetoetused

2005

Heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste kontrollimata jätmine

ühekordne

5,00

EUR

–53 048,53

0,00

–53 048,53

EE

Otsetoetused

2005

„Hilinenud maatükkide identifitseerimine ja abikõlblikkuse kontroll; liigse hälbe kasutamine ”

ühekordne

EUR

–8 354,58

0,00

–8 354,58

EE KOKKU

–61 403,11

0,00

–61 403,11

ES

Finantskontroll – hilinenud maksed

2007

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

–2 841 217,50

–2 841 217,50

0,00

ES

Finantskontroll – ületamine

2006

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

–12 065,99

0,00

–12 065,99

ES

Finantskontroll – ületamine

2007

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

2 414 475,70

2 414 475,70

0,00

ES

Puu- ja köögiviljad – virsikute ja pirnide töötlemine

2006

Puudused koguseid käsitlevas aruandluses

ühekordne

EUR

– 344 930,75

0,00

– 344 930,75

ES

Suhkru riiklik ladustamine

2006

Väär deklareerimine e-FAUDIT-i süsteemis

ühekordne

EUR

– 393 000,00

0,00

– 393 000,00

ES

Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalaga sidumata)

2005

Puudulikud põhi- ja lisakontrollid

kindlasummaline

2,00

EUR

–3 595,00

0,00

–3 595,00

ES

Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalaga sidumata)

2006

Puudulikud põhi- ja lisakontrollid

kindlasummaline

2,00

EUR

– 207 884,00

0,00

– 207 884,00

ES

Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalaga sidumata)

2006

Puudulikud põhi- ja lisakontrollid

kindlasummaline

5,00

EUR

– 288 357,00

0,00

– 288 357,00

ES

Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalaga seotud)

2004

IACSiga hõlmatud ristkontrollid vormistamata, halduskontrollide järelevalve puudused

kindlasummaline

5,00

EUR

–14 615,00

0,00

–14 615,00

ES

Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalaga seotud)

2005

IACSiga hõlmatud ristkontrollid vormistamata, halduskontrollide järelevalve puudused

kindlasummaline

5,00

EUR

–30 439,00

0,00

–30 439,00

ES KOKKU

–1 721 628,54

– 426 741,80

–1 294 886,74

FI

Finantskontroll – hilinenud maksed

2007

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

–42 506,38

–42 506,38

0,00

FI

Finantskontroll – ületamine

2007

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

–1 726 188,56

–1 726 188,56

0,00

FI

Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed

2004

Abikõlbmatud maksed

ühekordne

EUR

– 339,95

0,00

– 339,95

FI

Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed

2004

Karjaregistri ja toetavate dokumentide kontrolli puudujäägid ning kohapealsete kontrollide ebasobiv ajastus

kindlasummaline

2,00

EUR

–27 247,15

0,00

–27 247,15

FI

Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed

2005

Abikõlbmatud maksed

ühekordne

EUR

–32,84

0,00

–32,84

FI

Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed

2005

Karjaregistri ja toetavate dokumentide kontrolli puudujäägid ning kohapealsete kontrollide ebasobiv ajastus

kindlasummaline

2,00

EUR

–28 736,83

0,00

–28 736,83

FI

Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed

2006

Abikõlbmatud maksed

ühekordne

EUR

– 531,54

0,00

– 531,54

FI

Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed

2006

Karjaregistri ja toetavate dokumentide kontrolli puudujäägid ning kohapealsete kontrollide ebasobiv ajastus

kindlasummaline

2,00

EUR

–28 844,64

0,00

–28 844,64

FI KOKKU

–1 854 427,90

–1 768 694,94

–85 732,96

FR

Veinitootmine – ümberkorraldamine

2001

Tagasimaksed, mis tulenevad komisjoni otsuse 2005/579/EÜ tühistamisest Euroopa Kohtu otsusega kohtuasjas T-370/05

ühekordne

EUR

1 865 093,29

0,00

1 865 093,29

FR

Veinitootmine – ümberkorraldamine

2002

Tagasimaksed, mis tulenevad komisjoni otsuse 2005/579/EÜ tühistamisest Euroopa Kohtu otsusega kohtuasjas T-370/05

ühekordne

EUR

7 090 032,97

0,00

7 090 032,97

FR

Veinitootmine – ümberkorraldamine

2003

Tagasimaksed, mis tulenevad komisjoni otsuse 2005/579/EÜ tühistamisest Euroopa Kohtu otsusega kohtuasjas T-370/05

ühekordne

EUR

4 563 995,79

0,00

4 563 995,79

FR

Finantskontroll – hilinenud maksed

2007

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

–68 057,71

–68 057,71

0,00

FR

Finantskontroll – ületamine

2007

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

6 570 774,75

6 570 774,75

0,00

FR

Puu- ja köögiviljad – pähklid (muud meetmed)

2005

Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine

ühekordne

EUR

– 103 178,78

0,00

– 103 178,78

FR

Puu- ja köögiviljad – pähklid (muud meetmed)

2006

Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine

ühekordne

EUR

–20 217,77

0,00

–20 217,77

FR

Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid

2002

Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine

ühekordne

EUR

–59 992,28

0,00

–59 992,28

FR

Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid

2003

Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine

ühekordne

EUR

– 679 369,40

0,00

– 679 369,40

FR

Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid

2004

Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine

ühekordne

EUR

–1 027 984,81

0,00

–1 027 984,81

FR

Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid

2004

Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine

kindlasummaline

5,00

EUR

–1 304 495,63

0,00

–1 304 495,63

FR

Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid

2005

Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine

ühekordne

EUR

–19 291 685,69

0,00

–19 291 685,69

FR

Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid

2005

Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine

kindlasummaline

5,00

EUR

–1 572 466,41

0,00

–1 572 466,41

FR

Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid

2005

Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine

kindlasummaline

10,00

EUR

–44 313,03

0,00

–44 313,03

FR

Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid

2006

Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine

ühekordne

EUR

–16 287 142,74

0,00

–16 287 142,74

FR

Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid

2006

Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine

kindlasummaline

5,00

EUR

–1 195 302,78

0,00

–1 195 302,78

FR

Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid

2006

Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine

kindlasummaline

10,00

EUR

–35 982,74

0,00

–35 982,74

FR

Puu- ja köögiviljad – tootjarühmad

2005

Teatavad tunnustamise kriteeriumid täitmata

kindlasummaline

10,00

EUR

– 110 942,38

0,00

– 110 942,38

FR

Puu- ja köögiviljad – tootjarühmad

2006

Teatavad tunnustamise kriteeriumid täitmata

kindlasummaline

10,00

EUR

–78 515,09

0,00

–78 515,09

FR

Puu- ja köögiviljad – turult kõrvaldamine

2005

Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine

ühekordne

EUR

– 514 054,00

0,00

– 514 054,00

FR

Puu- ja köögiviljad – turult kõrvaldamine

2006

Abikõlbmatud kulud, sanktsioonide kohaldamata jätmine

ühekordne

EUR

– 271 574,01

0,00

– 271 574,01

FR

IT audit – üldkontrolli audit

2004

Selliste loomade arvu erinevus, kelle eest on toetust makstud ja kelle eest oleks pidanud toetust maksma

ühekordne

EUR

–10 785,10

0,00

–10 785,10

FR

IT audit – üldkontrolli audit

2005

Selliste loomade arvu erinevus, kelle eest on toetust makstud ja kelle eest oleks pidanud toetust maksma

ühekordne

EUR

–24 879,30

0,00

–24 879,30

FR

IT audit – üldkontrolli audit

2006

Selliste loomade arvu erinevus, kelle eest on toetust makstud ja kelle eest oleks pidanud toetust maksma

ühekordne

EUR

–26 907,72

0,00

–26 907,72

FR

Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed

2003

Puudused sanktsioonide kohaldamisel

kindlasummaline

2,00

EUR

–6 341 113,15

0,00

–6 341 113,15

FR

Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed

2004

Puudused sanktsioonide kohaldamisel

kindlasummaline

2,00

EUR

– 749 598,96

0,00

– 749 598,96

FR

Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed

2005

Puudused sanktsioonide kohaldamisel

kindlasummaline

2,00

EUR

–3 500 199,46

0,00

–3 500 199,46

FR

Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed

2006

Puudused sanktsioonide kohaldamisel

kindlasummaline

2,00

EUR

–3 409 359,12

0,00

–3 409 359,13

FR KOKKU

–36 638 221,26

6 502 717,04

–43 140 938,32

GB

Finantskontroll – hilinenud maksed

2007

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

–84 719 103,39

–84 719 103,39

0,00

GB

Finantskontroll – ületamine

2007

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

–3 631,78

–3 631,78

0,00

GB

Nõuetele vastavus

2006

2. kohustusliku majandamisnõude eiramiste eest kohaldatavate sanktsioonide erinevused

kindlasummaline

0,06

GBP

– 258 049,93

0,00

– 258 049,93

GB

Nõuetele vastavus

2006

Kohapealsete kontrollide alammäär saavutamata

kindlasummaline

0,30

GBP

–4 618 521,99

0,00

–4 618 521,99

GB

Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid

2003

Puudulikud põhikontrollid

ühekordne

5,00

GBP

–58 457,00

0,00

–58 457,00

GB

Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid

2004

Puudulikud põhikontrollid

ühekordne

5,00

GBP

– 633 224,00

0,00

– 633 224,00

GB

Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid

2005

Puudulikud põhikontrollid

ühekordne

5,00

GBP

– 847 207,00

0,00

– 847 207,00

GB

Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid

2006

Puudulikud põhikontrollid

ühekordne

5,00

GBP

– 462 110,00

0,00

– 462 110,00

GB

Puu- ja köögiviljad – tootjarühmad

2003

Puudused hiljuti loodud tootjaorganisatsioonide tunnustamist käsitlevas kontrollisüsteemis

ühekordne

GBP

– 558 146,00

0,00

– 558 146,00

GB

Puu- ja köögiviljad – tootjarühmad

2004

Puudused hiljuti loodud tootjaorganisatsioonide tunnustamist käsitlevas kontrollisüsteemis (tehnilisi vahendeid esitamata)

ühekordne

GBP

–6 228 894,00

0,00

–6 228 894,00

GB

Puu- ja köögiviljad – tootjarühmad

2005

Puudused enne 2002. aastat loodud tootjaorganisatsioonide tunnustamist käsitlevas kontrollisüsteemis (tehnilisi vahendeid esitamata)

ühekordne

GBP

–8 637 752,00

0,00

–8 637 752,00

GB

Puu- ja köögiviljad – tootjarühmad

2006

Puudused enne 2002. aastat loodud tootjaorganisatsioonide tunnustamist käsitlevas kontrollisüsteemis (tehnilisi vahendeid esitamata)

ühekordne

GBP

–4 777 965,00

0,00

–4 777 965,00

GB

Erakorralised toetusmeetmed

2003

Puuduliku kontrolli tagajärjel tehtud maksed abikõlbmatute loomade eest

kindlasummaline

2,00

GBP

– 200 749,00

0,00

– 200 749,00

GB

Erakorralised toetusmeetmed

2004

Puuduliku kontrolli tagajärjel tehtud maksed abikõlbmatute loomade eest

kindlasummaline

2,00

GBP

– 473 831,00

0,00

– 473 831,00

GB

Erakorralised toetusmeetmed

2005

Puuduliku kontrolli tagajärjel tehtud maksed abikõlbmatute loomade eest

kindlasummaline

2,00

GBP

– 262 024,00

0,00

– 262 024,00

GB KOKKU (EUR)

–84 722 735,17

–84 722 735,17

0,00

GB KOKKU (GBP)

–28 016 930,92

0,00

–28 016 930,92

GR

Puuvill

2002

Abikõlbliku toodangu ületamine

kindlasummaline

5,00

EUR

–27 731 557,37

0,00

–27 731 557,37

GR

Puuvill

2003

Abikõlbliku toodangu ületamine

ühekordne

EUR

–4 870 264,97

0,00

–4 870 264,97

GR

Puuvill

2003

Puudulikud keskkonnatingimuste kontrollid

kindlasummaline

5,00

EUR

–32 655 464,17

0,00

–32 655 464,17

GR

Puuvill

2004

Abikõlbliku toodangu ületamine

ühekordne

EUR

–2 143 945,63

0,00

–2 143 945,63

GR

Finantskontroll – hilinenud maksed

2005

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

–4 521 536,62

–4 678 975,85

157 439,23

GR

Finantskontroll – ületamine

2004

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

–6 326 450,77

– 151 597,30

–6 174 853,47

GR

Finantskontroll – ületamine

2005

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

– 233 613,43

–7 621,91

– 225 991,52

GR

Puu- ja köögiviljad – tsitrusviljade töötlemine

2005

Maksed tšekiga. Puudulikud haldus- ja raamatupidmisarvestuse kontrollid

kindlasummaline

10,00

EUR

–2 289 213,00

0,00

–2 289 213,00

GR

Puu- ja köögiviljad – tsitrusviljade töötlemine

2006

Maksed tšekiga. Puudulikud haldus- ja raamatupidmisarvestuse kontrollid

kindlasummaline

10,00

EUR

– 385 748,00

0,00

– 385 748,00

GR

Lihatootmise toetus – veised

2003

Puudulikud identifitseerimise ja registreerimise andmebaasi kontrollid ning kohalikud kontrollid

kindlasummaline

10,00

EUR

–9 445 037,70

0,00

–9 445 037,71

GR

Lihatootmise toetus – veised

2004

Puudulikud identifitseerimise ja registreerimise andmebaasi kontrollid ning kohalikud kontrollid

kindlasummaline

5,00

EUR

–3 639 136,55

0,00

–3 639 136,55

GR

Lihatootmise toetus – veised

2004

Puudulikud identifitseerimise ja registreerimise andmebaasi kontrollid ning kohalikud kontrollid

kindlasummaline

10,00

EUR

–1 872 425,62

0,00

–1 872 425,62

GR

Lihatootmise toetus – veised

2005

Puudulikud identifitseerimise ja registreerimise andmebaasi kontrollid ning kohalikud kontrollid

kindlasummaline

5,00

EUR

–85 029,84

0,00

–85 029,85

GR

Lihatootmise toetus – veised

2005

Puudulikud identifitseerimise ja registreerimise andmebaasi kontrollid ning kohalikud kontrollid

kindlasummaline

10,00

EUR

460 487,38

0,00

460 487,38

GR

Lihatootmise toetus – veised

2006

Puudulikud identifitseerimise ja registreerimise andmebaasi kontrollid ning kohalikud kontrollid

kindlasummaline

5,00

EUR

162 160,27

0,00

162 160,27

GR

Lihatootmise toetus – veised

2006

Puudulikud identifitseerimise ja registreerimise andmebaasi kontrollid ning kohalikud kontrollid

kindlasummaline

10,00

EUR

77 552,14

0,00

77 552,14

GR

Oliiviõli – tootmistoetus

2003

Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel

kindlasummaline

15,00

EUR

– 289 062,31

0,00

– 289 062,31

GR

Oliiviõli – tootmistoetus

2004

Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel

kindlasummaline

15,00

EUR

–81 190 095,29

0,00

–81 190 095,29

GR

Oliiviõli – tootmistoetus

2005

Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel

kindlasummaline

10,00

EUR

– 235 809,09

0,00

– 235 809,09

GR

Oliiviõli – tootmistoetus

2005

Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel

kindlasummaline

15,00

EUR

–1 265 993,69

0,00

–1 265 993,69

GR

Oliiviõli – tootmistoetus

2006

Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel

kindlasummaline

10,00

EUR

–34 325,00

0,00

–34 325,00

GR

Oliiviõli – tootmistoetus

2006

Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel

kindlasummaline

15,00

EUR

– 626 085,40

0,00

– 626 085,40

GR KOKKU

– 179 140 594,66

–4 838 195,06

– 174 302 399,62

IE

Finantskontroll – hilinenud maksed

2007

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

–93 944,01

–93 944,01

0,00

IE

Finantskontroll – ületamine

2006

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

– 136 003,53

0,00

– 136 003,53

IE

Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid

2004

Abikõlbmatud kulud

ühekordne

EUR

–1 479 118,94

0,00

–1 479 118,94

IE

Puu- ja köögiviljad – rakendusfondid

2005

Abikõlbmatud kulud

ühekordne

EUR

– 731 899,67

0,00

– 731 899,67

IE KOKKU

–2 440 966,15

–93 944,01

–2 347 022,14

IT

Finantskontroll – hilinenud maksed

2005

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

–12 020 178,75

–12 411 322,67

391 143,82

IT

Finantskontroll – hilinenud maksed

2006

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

–44 999 501,14

–50 877 193,90

5 877 692,76

IT

Finantskontroll – ületamine

2006

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

431 931,77

431 931,77

0,00

IT

Oliiviõli – tootmistoetus

2003

Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel

kindlasummaline

10,00

EUR

–69 502 963,67

0,00

–69 502 963,67

IT

Oliiviõli – tootmistoetus

2004

Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel

kindlasummaline

5,00

EUR

–33 962 143,60

0,00

–33 962 143,60

IT

Oliiviõli – tootmistoetus

2004

Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel

kindlasummaline

10,00

EUR

– 388 003,29

0,00

– 388 003,29

IT

Oliiviõli – tootmistoetus

2005

Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel

kindlasummaline

5,00

EUR

– 390 610,81

0,00

– 390 610,81

IT

Oliiviõli – tootmistoetus

2005

Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel, geograafilise informatsiooni süsteemi puudused

kindlasummaline

10,00

EUR

– 736 915,95

0,00

– 736 915,95

IT

Oliiviõli – tootmistoetus

2006

Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel

kindlasummaline

5,00

EUR

– 269 650,53

0,00

– 269 650,53

IT

Oliiviõli – tootmistoetus

2006

Korduvad puudused oliivisalude, pressimisettevõtete ja saagise kontrollimisel, geograafilise informatsiooni süsteemi puudused

kindlasummaline

10,00

EUR

– 285 788,56

0,00

– 285 788,56

IT

Edendamismeetmed

2004

Hilinenud maksed ja puudulikud põhikontrollid

kindlasummaline

10,00

EUR

– 267 629,30

0,00

– 267 629,30

IT

Edendamismeetmed

2004

Hilinenud maksed ja puudulikud põhikontrollid

ühekordne

EUR

– 438 250,40

0,00

– 438 250,40

IT

Edendamismeetmed

2005

Hilinenud maksed ja puudulikud põhikontrollid

kindlasummaline

10,00

EUR

– 550 739,86

0,00

– 550 739,86

IT

Edendamismeetmed

2005

Hilinenud maksed ja puudulikud põhikontrollid

ühekordne

EUR

– 899 332,00

0,00

– 899 332,00

IT

Edendamismeetmed

2006

Hilinenud maksed ja puudulikud põhikontrollid

kindlasummaline

10,00

EUR

– 822 921,46

0,00

– 822 921,46

IT

Edendamismeetmed

2006

Hilinenud maksed ja puudulikud põhikontrollid

ühekordne

EUR

–1 343 791,60

0,00

–1 343 791,60

IT

Edendamismeetmed

2007

Hilinenud maksed ja puudulikud põhikontrollid

kindlasummaline

10,00

EUR

– 135 044,28

0,00

– 135 044,28

IT

Edendamismeetmed

2007

Hilinenud maksed ja puudulikud põhikontrollid

ühekordne

EUR

– 220 520,88

0,00

– 220 520,88

IT

Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalaga seotud)

2004

Puudused kontrolliaruannetes

kindlasummaline

2,00

EUR

– 303 451,00

0,00

– 303 451,00

IT

Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalaga seotud)

2004

Puudused kontrolliaruannetes

kindlasummaline

2,00

EUR

– 188 845,00

0,00

– 188 845,00

IT

Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalaga seotud)

2005

Puudused kontrolliaruannetes

kindlasummaline

2,00

EUR

– 319 213,00

0,00

– 319 213,00

IT

Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalaga seotud)

2005

Puudused kontrolliaruannetes

kindlasummaline

2,00

EUR

– 146 966,00

0,00

– 146 966,00

IT KOKKU

– 167 760 529,32

–62 856 584,80

– 104 903 944,62

LV

2007

Sanktsioonide ebaõige arvutamine

ühekordne

LVL

–7 877,26

0,00

–7 877,26

LV KOKKU

–7 877,26

0,00

–7 877,26

NL

Finantskontroll – hilinenud maksed

2006

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

– 137 870,39

– 137 870,39

0,00

NL

Finantskontroll – hilinenud maksed

2007

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

–74 874,44

–74 874,44

0,00

NL

Finantskontroll – ületamine

2005

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

– 183 554,00

0,00

– 183 554,00

NL

Finantskontroll – ületamine

2006

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

–4 382 373,60

–4 382 373,60

0,00

NL

Finantskontroll – ületamine

2007

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

– 124 315,72

– 124 315,72

0,00

NL KOKKU

–4 902 988,15

–4 719 434,15

– 183 554,00

PT

Finantskontroll – hilinenud maksed

2007

Maksetähtaegade eiramine

ühekordne

EUR

–14 191,28

–14 191,28

0,00

PT

Finantskontroll – ületamine

2007

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

– 268 925,46

– 268 925,46

0,00

PT

Toiduabi ühenduses

2006

Abikõlbmatud kulud ja väär deklareerimine e-Faudit-i süsteemis

ühekordne

EUR

–13 741,70

0,00

–13 741,70

PT

Toiduabi ühenduses

2007

Abikõlbmatud kulud

ühekordne

EUR

–2 197,30

0,00

–2 197,30

PT

Puu- ja köögiviljad – banaanid

2004

Puudused Madeira tootjaorganisatsioonide raamatupidamisarvestus- ja kontrollisüsteemides

kindlasummaline

5,00

EUR

–48 193,97

0,00

–48 193,97

PT

Puu- ja köögiviljad – banaanid

2005

Puudused Madeira tootjaorganisatsioonide raamatupidamisarvestus- ja kontrollisüsteemides

kindlasummaline

5,00

EUR

– 247 262,07

0,00

– 247 262,07

PT KOKKU

– 594 511,78

– 283 116,74

– 311 395,04

SE

Lihatootmise toetus – veised

2003

Kõrvalekallete kõrge määr, puudulikud kohapealsed kontrollid, söödamaa abikõlblikkuse puudulik kontroll

kindlasummaline

2,00

SEK

–22 378 863,88

0,00

–22 378 863,88

SE

Lihatootmise toetus – veised

2003

Kõrvalekallete kõrge määr, puudulikud kohapealsed kontrollid, söödamaa abikõlblikkuse puudulik kontroll

kindlasummaline

5,00

SEK

–20 284 766,35

0,00

–20 284 766,35

SE

Lihatootmise toetus – veised

2004

Kõrvalekallete kõrge määr, puudulikud kohapealsed kontrollid, söödamaa abikõlblikkuse puudulik kontroll

kindlasummaline

2,00

SEK

–21 595 488,80

0,00

–21 595 488,80

SE

Lihatootmise toetus – veised

2004

Kõrvalekallete kõrge määr, puudulikud kohapealsed kontrollid, söödamaa abikõlblikkuse puudulik kontroll

kindlasummaline

5,00

SEK

–19 650 275,70

0,00

–19 650 275,71

SE

Lihatootmise toetus – veised

2005

Kõrvalekallete kõrge määr, puudulikud kohapealsed kontrollid, söödamaa abikõlblikkuse puudulik kontroll

kindlasummaline

2,00

SEK

–23 046 504,52

0,00

–23 046 504,52

SE

Lihatootmise toetus – veised

2005

Kõrvalekallete kõrge määr, puudulikud kohapealsed kontrollid, söödamaa abikõlblikkuse puudulik kontroll

kindlasummaline

5,00

SEK

–19 591 659,24

0,00

–19 591 659,24

SE

Lihatootmise toetus – veised

2006

Kõrvalekallete kõrge määr, puudulikud kohapealsed kontrollid, söödamaa abikõlblikkuse puudulik kontroll

kindlasummaline

2,00

SEK

–43 931,84

0,00

–43 931,84

SE

Lihatootmise toetus – veised

2006

Kõrvalekallete kõrge määr, puudulikud kohapealsed kontrollid, söödamaa abikõlblikkuse puudulik kontroll

kindlasummaline

5,00

SEK

–52 328,54

0,00

–52 328,54

SE KOKKU

– 126 643 818,88

0,00

– 126 643 818,89

SI

Sertifitseerimine

2005

Kõige tõenäolisem viga

ühekordne

EUR

–5 416,10

0,00

–5 416,10

SI KOKKU

–5 416,10

0,00

–5 416,10

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/112 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/112

---

KOMISJONI OTSUS,

12. detsember 2008,

teatavate kolmanda riigi raamatupidamisstandardite ja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kasutamise kohta konsolideeritud raamatupidamisaruannete koostamisel kolmandate riikide väärtpaberiemitentide poolt

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 8218 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/961/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ), (1) eriti selle artikli 23 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta) (2) nõutakse, et äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse mõne liikmesriigi õigust ja kelle väärtpaberitega on lubatud kaubelda mis tahes liikmesriigi reguleeritud turul, peavad koostama 1. jaanuaril 2005 või pärast seda algavate majandusaastate kohta oma konsolideeritud aastaaruande kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, millele praegu üldiselt viidatakse kui rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele, mis on vastu võetud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1606/2002 (edaspidi „vastuvõetud IFRS”). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta) (2) nõutakse, et äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse mõne liikmesriigi õigust ja kelle väärtpaberitega on lubatud kaubelda mis tahes liikmesriigi reguleeritud turul, peavad koostama 1. jaanuaril 2005 või pärast seda algavate majandusaastate kohta oma konsolideeritud aastaaruande kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, millele praegu üldiselt viidatakse kui rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele, mis on vastu võetud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1606/2002 (edaspidi „vastuvõetud IFRS”).

| (2) | Direktiivi 2004/109/EÜ artiklites 4 ja 5 on sätestatud, et kui emitendil on konsolideeritud aruande koostamise kohustus, peavad majandusaasta aruanne ja poolaasta vahearuanne koosnema sellistest konsolideeritud aruannetest, mis on koostatud vastavalt IFRSile. Kuigi kõnealust nõuet kohaldatakse nii ühenduse kui ka kolmandate riikide emitentide suhtes, võib kolmandate riikide emitendid nimetatud kohustusest vabastada, tingimusel et asjaomase kolmanda riigi õiguses on ette nähtud samaväärsed nõuded. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2004/109/EÜ artiklites 4 ja 5 on sätestatud, et kui emitendil on konsolideeritud aruande koostamise kohustus, peavad majandusaasta aruanne ja poolaasta vahearuanne koosnema sellistest konsolideeritud aruannetest, mis on koostatud vastavalt IFRSile. Kuigi kõnealust nõuet kohaldatakse nii ühenduse kui ka kolmandate riikide emitentide suhtes, võib kolmandate riikide emitendid nimetatud kohustusest vabastada, tingimusel et asjaomase kolmanda riigi õiguses on ette nähtud samaväärsed nõuded.

| (3) | Komisjoni otsuses 2006/891/EÜ (3) on sätestatud, et kolmanda riigi emitent võib koostada oma konsolideeritud aastaaruande enne 1. jaanuari 2009 algava majandusaasta kohta kooskõlas Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) välja antud IFRSiga, Kanada, Jaapani või Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega või mõne kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega, mida lähendatakse IFRSile. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsuses 2006/891/EÜ (3) on sätestatud, et kolmanda riigi emitent võib koostada oma konsolideeritud aastaaruande enne 1. jaanuari 2009 algava majandusaasta kohta kooskõlas Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) välja antud IFRSiga, Kanada, Jaapani või Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega või mõne kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega, mida lähendatakse IFRSile.

| (4) | Kooskõlas IASB välja antud IFRSiga koostatud raamatupidamisaruanne annab selle kasutajale piisavalt teavet, et võimaldada tal anda põhjendatud hinnang emitendi vara ja kohustuste, finantsseisundi, kasumi ja kahjumi ning väljavaadete kohta. Seetõttu on asjakohane lubada kolmanda riigi emitentidel ühenduses kasutada IASB välja antud IFRSi. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas IASB välja antud IFRSiga koostatud raamatupidamisaruanne annab selle kasutajale piisavalt teavet, et võimaldada tal anda põhjendatud hinnang emitendi vara ja kohustuste, finantsseisundi, kasumi ja kahjumi ning väljavaadete kohta. Seetõttu on asjakohane lubada kolmanda riigi emitentidel ühenduses kasutada IASB välja antud IFRSi.

| (5) | Et hinnata kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsust vastuvõetud IFRSiga, on komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1569/2007, millega kehtestatakse kolmandate riikide väärtpaberiemitentide kohaldatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ alusel, (4) sätestatud samaväärsuse määratlus ja kehtestatud kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism. Määrusega (EÜ) nr 1569/2007 nõutakse samuti, et komisjoni otsusega lubatakse ühenduse emitentidel kasutada määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud IFRSi asjaomastes kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(5)

Et hinnata kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsust vastuvõetud IFRSiga, on komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1569/2007, millega kehtestatakse kolmandate riikide väärtpaberiemitentide kohaldatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ alusel, (4) sätestatud samaväärsuse määratlus ja kehtestatud kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism. Määrusega (EÜ) nr 1569/2007 nõutakse samuti, et komisjoni otsusega lubatakse ühenduse emitentidel kasutada määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud IFRSi asjaomastes kolmandates riikides.

| (6) | Detsembris 2007 konsulteeris komisjon Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteega Ameerika Ühendriikide, Hiina ja Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsuse tehnilise hindamise küsimuses. Märtsis 2008 laiendas komisjon kõnealuste konsultatsioonide ulatust ka Lõuna-Korea, Kanada ja India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele. |
| --- | --- |

(6)

Detsembris 2007 konsulteeris komisjon Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteega Ameerika Ühendriikide, Hiina ja Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsuse tehnilise hindamise küsimuses. Märtsis 2008 laiendas komisjon kõnealuste konsultatsioonide ulatust ka Lõuna-Korea, Kanada ja India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele.

| (7) | Vastavalt märtsis ja mais 2008 ning oktoobris 2008 antud nõuandes soovitas Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee lugeda Ameerika Ühendriikide ja Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid IFRSiga samaväärseks ja lubada neid ühenduses kasutada. Samuti soovitas Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee kiita Hiina, Kanada, Lõuna-Korea ja India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega kooskõlas olevad raamatupidamisaruanded ühenduses heaks ajutiselt, mitte kauem kui 31. detsembrini 2011. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt märtsis ja mais 2008 ning oktoobris 2008 antud nõuandes soovitas Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee lugeda Ameerika Ühendriikide ja Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid IFRSiga samaväärseks ja lubada neid ühenduses kasutada. Samuti soovitas Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee kiita Hiina, Kanada, Lõuna-Korea ja India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega kooskõlas olevad raamatupidamisaruanded ühenduses heaks ajutiselt, mitte kauem kui 31. detsembrini 2011.

| (8) | 2006. aastal sõlmisid Ameerika Ühendriikide raamatupidamisstandardite nõukogu ja IASB vastastikuse mõistmise memorandumi, milles kinnitati ühist eesmärki lähendada Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid ja IFRSi ning visandati töökava selle eesmärgi saavutamiseks. Tänu kõnealusele töökavale on kaotatud mitu suurt erinevust Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete ja IFRSi vahel. Samuti kaotati pärast komisjoni ja USA Väärtpaberi- ja Valuutakomisjoni vahelisi läbirääkimisi vastavusse viimise nõue ühenduse emitentide suhtes, kes koostavad oma raamatupidamisaruanded kooskõlas IASB välja antud IFRSiga. Seepärast on asjakohane lugeda Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted samaväärseks vastuvõetud IFRSiga alates 1. jaanuarist 2009. |
| --- | --- |

(8)

2006. aastal sõlmisid Ameerika Ühendriikide raamatupidamisstandardite nõukogu ja IASB vastastikuse mõistmise memorandumi, milles kinnitati ühist eesmärki lähendada Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid ja IFRSi ning visandati töökava selle eesmärgi saavutamiseks. Tänu kõnealusele töökavale on kaotatud mitu suurt erinevust Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete ja IFRSi vahel. Samuti kaotati pärast komisjoni ja USA Väärtpaberi- ja Valuutakomisjoni vahelisi läbirääkimisi vastavusse viimise nõue ühenduse emitentide suhtes, kes koostavad oma raamatupidamisaruanded kooskõlas IASB välja antud IFRSiga. Seepärast on asjakohane lugeda Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted samaväärseks vastuvõetud IFRSiga alates 1. jaanuarist 2009.

| (9) | Augustis 2007 tegid Jaapani raamatupidamisstandardite nõukogu ja IASB teatavaks oma kokkuleppe kiirendada standardite lähendamist, kõrvaldades Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete ja IFRSi vahelised suurimad erinevused 2008. aastaks ning kõik erinevused enne 2011. aasta lõppu. Jaapani ametiasutused on kaotanud vastavusse viimise nõude ühenduse emitentide suhtes, kes koostavad oma raamatupidamisaruanded kooskõlas IFRSiga. Seega on asjakohane lugeda Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted samaväärseks vastuvõetud IFRSiga alates 1. jaanuarist 2009. |
| --- | --- |

(9)

Augustis 2007 tegid Jaapani raamatupidamisstandardite nõukogu ja IASB teatavaks oma kokkuleppe kiirendada standardite lähendamist, kõrvaldades Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete ja IFRSi vahelised suurimad erinevused 2008. aastaks ning kõik erinevused enne 2011. aasta lõppu. Jaapani ametiasutused on kaotanud vastavusse viimise nõude ühenduse emitentide suhtes, kes koostavad oma raamatupidamisaruanded kooskõlas IFRSiga. Seega on asjakohane lugeda Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted samaväärseks vastuvõetud IFRSiga alates 1. jaanuarist 2009.

| (10) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1569/2007 artiklile 4 võidakse kolmandate riikide emitentidel lubada kasutada muude kolmandate riikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid, kui need lähendavad oma standardeid IFRSile või on võtnud kohustuse võtta kasutusele IFRS või on enne 31. detsembrit 2008 saavutanud ühendusega vastastikuse tunnustamise kokkulepe üleminekuperioodi kohta, mis ei kesta kauem kui 31. detsembrini 2011. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1569/2007 artiklile 4 võidakse kolmandate riikide emitentidel lubada kasutada muude kolmandate riikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid, kui need lähendavad oma standardeid IFRSile või on võtnud kohustuse võtta kasutusele IFRS või on enne 31. detsembrit 2008 saavutanud ühendusega vastastikuse tunnustamise kokkulepe üleminekuperioodi kohta, mis ei kesta kauem kui 31. detsembrini 2011.

| (11) | Hiina ettevõtjate raamatupidamisstandardid on põhimõtteliselt lähendatud IFRSile ja hõlmavad peaaegu kogu praegust IFRSi. Ettevõtjate raamatupidamisstandardeid kohaldatakse aga alles alates 2007. aastast ja seetõttu on selle nõuetekohase kohaldamise kohta vaja täiendavaid tõendeid. |
| --- | --- |

(11)

Hiina ettevõtjate raamatupidamisstandardid on põhimõtteliselt lähendatud IFRSile ja hõlmavad peaaegu kogu praegust IFRSi. Ettevõtjate raamatupidamisstandardeid kohaldatakse aga alles alates 2007. aastast ja seetõttu on selle nõuetekohase kohaldamise kohta vaja täiendavaid tõendeid.

| (12) | Kanada raamatupidamisstandardite nõukogu võttis jaanuaris 2006 avalikult kohustuse võtta IFRS vastu 31. detsembriks 2011 ning rakendab tõhusaid meetmeid, et tagada nimetatud kuupäevaks õigeaegne ja täielik üleminek IFRSile. |
| --- | --- |

(12)

Kanada raamatupidamisstandardite nõukogu võttis jaanuaris 2006 avalikult kohustuse võtta IFRS vastu 31. detsembriks 2011 ning rakendab tõhusaid meetmeid, et tagada nimetatud kuupäevaks õigeaegne ja täielik üleminek IFRSile.

| (13) | Korea finantsjärelevalve komisjon ja Korea raamatupidamisinstituut võtsid märtsis 2007 avalikult kohustuse võtta IFRS vastu 31. detsembriks 2011 ning rakendavad tõhusaid meetmeid, et tagada nimetatud kuupäevaks õigeaegne ja täielik üleminek IFRSile. |
| --- | --- |

(13)

Korea finantsjärelevalve komisjon ja Korea raamatupidamisinstituut võtsid märtsis 2007 avalikult kohustuse võtta IFRS vastu 31. detsembriks 2011 ning rakendavad tõhusaid meetmeid, et tagada nimetatud kuupäevaks õigeaegne ja täielik üleminek IFRSile.

| (14) | India valitsus ja India raamatupidajate kogu (The Institute of Chartered Accountants of India) võtsid 2007. aasta juulis avalikult kohustuse võtta IFRS vastu 31. detsembriks 2011 ning rakendavad tõhusaid meetmeid, et tagada nimetatud kuupäevaks õigeaegne ja täielik üleminek IFRSile. |
| --- | --- |

(14)

India valitsus ja India raamatupidajate kogu (The Institute of Chartered Accountants of India) võtsid 2007. aasta juulis avalikult kohustuse võtta IFRS vastu 31. detsembriks 2011 ning rakendavad tõhusaid meetmeid, et tagada nimetatud kuupäevaks õigeaegne ja täielik üleminek IFRSile.

| (15) | Kuigi lõplikku otsust IFRSile lähendatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kohta ei tohiks teha enne, kui on hinnatud seda, kuidas ettevõtjad ja audiitorid kõnealuseid standardeid kohaldavad, tuleb toetada nii nende riikide jõupingutusi, kes on võtnud kohustuse lähendada oma raamatupidamisstandardid IFRSile, kui ka nende riikide omi, kes on kohustunud IFRSi vastu võtma. Seetõttu on asjakohane lubada kolmandate riikide emitentidel koostada ühenduses oma majandusaasta aruanded ja poolaasta vahearuanded kooskõlas Hiina, Kanada, Lõuna-Korea või India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega mitte pikema kui kolmeaastase üleminekuperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(15)

Kuigi lõplikku otsust IFRSile lähendatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kohta ei tohiks teha enne, kui on hinnatud seda, kuidas ettevõtjad ja audiitorid kõnealuseid standardeid kohaldavad, tuleb toetada nii nende riikide jõupingutusi, kes on võtnud kohustuse lähendada oma raamatupidamisstandardid IFRSile, kui ka nende riikide omi, kes on kohustunud IFRSi vastu võtma. Seetõttu on asjakohane lubada kolmandate riikide emitentidel koostada ühenduses oma majandusaasta aruanded ja poolaasta vahearuanded kooskõlas Hiina, Kanada, Lõuna-Korea või India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega mitte pikema kui kolmeaastase üleminekuperioodi jooksul.

| (16) | Komisjon peaks Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee tehnilist abi kasutades jätkama kõnealuste kolmandate riikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete arengu jälgimist vastuvõetud IFRSiga võrreldes. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon peaks Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee tehnilist abi kasutades jätkama kõnealuste kolmandate riikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete arengu jälgimist vastuvõetud IFRSiga võrreldes.

| (17) | Riike tuleks julgustada IFRSi vastu võtma. EL võib võtta vastu otsuse, et riiklikke standardeid, mida on käsitatud samaväärsetena, ei tohi enam kasutada direktiivi 2004/109/EÜ või komisjoni määruse (EÜ) nr 809/2004 (5) (millega rakendatakse direktiivi 2003/71/EÜ) kohaselt nõutud teabe koostamisel, kui kõnealused vastavad riigid on IFRSid vastu võtnud ainsate raamatupidamisstandarditena. |
| --- | --- |

(17)

Riike tuleks julgustada IFRSi vastu võtma. EL võib võtta vastu otsuse, et riiklikke standardeid, mida on käsitatud samaväärsetena, ei tohi enam kasutada direktiivi 2004/109/EÜ või komisjoni määruse (EÜ) nr 809/2004 (5) (millega rakendatakse direktiivi 2003/71/EÜ) kohaselt nõutud teabe koostamisel, kui kõnealused vastavad riigid on IFRSid vastu võtnud ainsate raamatupidamisstandarditena.

| (18) | Otsus 2006/891/EÜ tuleks selguse ja läbipaistvuse huvides asendada uue otsusega. |
| --- | --- |

(18)

Otsus 2006/891/EÜ tuleks selguse ja läbipaistvuse huvides asendada uue otsusega.

| (19) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Alates 1. jaanuarist 2009 käsitatakse lisaks määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud IFRSile konsolideeritud majandusaasta aruande ja konsolideeritud poolaasta vahearuande koostamisel samaväärsetena määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud IFRSiga järgmiseid raamatupidamisstandardeid:

| a) | rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid, tingimusel et auditeeritud raamatupidamisaruande lisades on antud selgesõnaline ja reservatsioonideta kinnitus selle kohta, et aruanne on kooskõlas rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega IAS 1 („Finantsaruannete esitamine”) kohaselt; |
| --- | --- |

a)

rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid, tingimusel et auditeeritud raamatupidamisaruande lisades on antud selgesõnaline ja reservatsioonideta kinnitus selle kohta, et aruanne on kooskõlas rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega IAS 1 („Finantsaruannete esitamine”) kohaselt;

| b) | Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted; |
| --- | --- |

b)

Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted;

| c) | Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted. |
| --- | --- |

c)

Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted.

Enne majandusaastaid, mis algavad 1. jaanuaril 2012 või hiljem, võib kolmanda riigi emitent koostada oma konsolideeritud majandusaasta aruande ja konsolideeritud poolaasta vahearuande kooskõlas Hiina Rahvavabariigi, Kanada, Korea Vabariigi või India Vabariigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega.

Artikkel 1a

Komisjon jälgib ka edaspidi Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee tehnilise abiga kolmandate riikide tegevust üleminekul rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele ja jätkab aktiivset dialoogi asutustega lähendamisprotsessi ajal. Komisjon esitab 2009. aastal Euroopa Parlamendile ja Euroopa väärtpaberikomiteele aruande kõnealuses küsimuses tehtud edusammude kohta. Komisjon teatab viivitamata nõukogule ja Euroopa Parlamendile juhtudest, mil ELi emitentidelt tulevikus nõutakse, et nende raamatupidamisaruanded tuleb viia vastavusse asjaomase välisriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate riiklike üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega.

Artikkel 1b

Kolmandate riikide poolt avalikult teatavaks tehtud kuupäevi seoses üleminekuga rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele käsitatakse võrdluskuupäevadena samaväärsuse tunnustamine kaotamisel kõnealuste kolmandate riikide suhtes.

Artikkel 2

Otsus 2006/891/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2009.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 12. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.

1

(2)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

2

(3)  ELT L 343, 8.12.2006, lk 96.

3

(4)  ELT L 340, 22.12.2007, lk 66.

4

(5)  ELT L 149, 30.4.2004, lk 1.

5

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/115 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/115

---

KOMISJONI OTSUS,

15. detsember 2008,

millega muudetakse otsuseid 2001/405/EÜ, 2002/255/EÜ, 2002/371/EÜ, 2002/740/EÜ, 2002/741/EÜ, 2005/341/EÜ ja 2005/343/EÜ, et pikendada teatavatele toodetele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogiliste kriteeriumide kehtivust

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 8442 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/962/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1980/2000 ühenduse muudetud ökomärgise andmise süsteemi kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 1 teist lõiku,

olles nõu pidanud Euroopa Liidu Ökomärgise Komisjoniga,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 4. mai 2001. aasta otsus 2001/405/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid pehmest paberist toodetele, (2) kaotab kehtivuse 4. mail 2009. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 4. mai 2001. aasta otsus 2001/405/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid pehmest paberist toodetele, (2) kaotab kehtivuse 4. mail 2009.

| (2) | Komisjoni 25. märtsi 2002. aasta otsus 2002/255/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid teleritele, (3) kaotab kehtivuse 31. märtsil 2009. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 25. märtsi 2002. aasta otsus 2002/255/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid teleritele, (3) kaotab kehtivuse 31. märtsil 2009.

| (3) | Komisjoni 15. mai 2002. aasta otsus 2002/371/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid tekstiilitoodetele, (4) kaotab kehtivuse 31. mail 2009. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 15. mai 2002. aasta otsus 2002/371/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid tekstiilitoodetele, (4) kaotab kehtivuse 31. mail 2009.

| (4) | Komisjoni 3. septembri 2002. aasta otsus 2002/740/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse muudetud ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid madratsitele ja muudetakse otsust 98/634/EÜ, (5) kaotab kehtivuse 28. veebruaril 2009. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 3. septembri 2002. aasta otsus 2002/740/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse muudetud ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid madratsitele ja muudetakse otsust 98/634/EÜ, (5) kaotab kehtivuse 28. veebruaril 2009.

| (5) | Komisjoni 4. septembri 2002. aasta otsus 2002/741/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse muudetud ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid koopia- ja joonestuspaberile ning muudetakse otsust 1999/554/EÜ, (6) kaotab kehtivuse 28. veebruaril 2009. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 4. septembri 2002. aasta otsus 2002/741/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse muudetud ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid koopia- ja joonestuspaberile ning muudetakse otsust 1999/554/EÜ, (6) kaotab kehtivuse 28. veebruaril 2009.

| (6) | Komisjoni 11. aprilli 2005. aasta otsus 2005/341/EÜ, millega kehtestatakse personaalarvutitele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded, (7) kaotab kehtivuse 30. aprillil 2009. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni 11. aprilli 2005. aasta otsus 2005/341/EÜ, millega kehtestatakse personaalarvutitele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded, (7) kaotab kehtivuse 30. aprillil 2009.

| (7) | Komisjoni 11. aprilli 2005. aasta otsus 2005/343/EÜ, millega kehtestatakse kandearvutitele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded, (8) kaotab kehtivuse 30. aprillil 2009. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni 11. aprilli 2005. aasta otsus 2005/343/EÜ, millega kehtestatakse kandearvutitele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded, (8) kaotab kehtivuse 30. aprillil 2009.

| (8) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1980/2000 on ökoloogilised kriteeriumid ning kõnealuste otsustega kehtestatud asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded õigel ajal läbi vaadatud. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1980/2000 on ökoloogilised kriteeriumid ning kõnealuste otsustega kehtestatud asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded õigel ajal läbi vaadatud.

| (9) | Kuna läbivaatamisprotsess on iga otsuse puhul eri etapis, on asjakohane pikendada ökoloogiliste kriteeriumide ja nendega kehtestatud hindamis- ja kontrollinõuete kehtivusaega. Kehtivusaega tuleks pikendada 7 kuu võrra otsuste 2002/255/EÜ ja 2002/371/EÜ puhul, 8 kuu võrra otsuse 2001/405/EÜ puhul, 10 kuu võrra otsuse 2002/740/EÜ puhul, 13 kuu võrra otsuste 2005/341/EÜ ja 2005/343/EÜ puhul ja 15 kuu võrra otsuse 2002/741/EÜ puhul. |
| --- | --- |

(9)

Kuna läbivaatamisprotsess on iga otsuse puhul eri etapis, on asjakohane pikendada ökoloogiliste kriteeriumide ja nendega kehtestatud hindamis- ja kontrollinõuete kehtivusaega. Kehtivusaega tuleks pikendada 7 kuu võrra otsuste 2002/255/EÜ ja 2002/371/EÜ puhul, 8 kuu võrra otsuse 2001/405/EÜ puhul, 10 kuu võrra otsuse 2002/740/EÜ puhul, 13 kuu võrra otsuste 2005/341/EÜ ja 2005/343/EÜ puhul ja 15 kuu võrra otsuse 2002/741/EÜ puhul.

| (10) | Seetõttu tuleks otsuseid 2001/405/EÜ, 2002/255/EÜ, 2002/371/EÜ, 2002/740/EÜ, 2002/741/EÜ, 2005/341/EÜ ja 2005/343/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seetõttu tuleks otsuseid 2001/405/EÜ, 2002/255/EÜ, 2002/371/EÜ, 2002/740/EÜ, 2002/741/EÜ, 2005/341/EÜ ja 2005/343/EÜ vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1980/2000 artikli 17 alusel asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1980/2000 artikli 17 alusel asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2001/405/EÜ artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Tooterühma „pehmest paberist tooted” ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad 4. jaanuarini 2010.”

Artikkel 2

Otsuse 2002/255/EÜ artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Tooterühma „telerid” ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad 31. oktoobrini 2009.”

Artikkel 3

Otsuse 2002/371/EÜ artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Tooterühma „tekstiilitooted” ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad 31. detsembrini 2009.”

Artikkel 4

Otsuse 2002/740/EÜ artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Tooterühma „madratsid” ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad 31. detsembrini 2009.”

Artikkel 5

Otsuse 2002/741/EÜ artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Tooterühma „koopia- ja joonestuspaber” ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad 31. maini 2010.”

Artikkel 6

Otsuse 2005/341/EÜ artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Tooterühma „personaalarvutid” ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad 31. maini 2010.”

Artikkel 7

Otsuse 2005/343/EÜ artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Tooterühma „kandearvutid” ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad 31. maini 2010.”

Artikkel 8

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 15 detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 237, 21.9.2000, lk 1.

1

(2)  EÜT L 142, 29.5.2001, lk 10.

2

(3)  EÜT L 87, 4.4.2002, lk 53.

3

(4)  EÜT L 133, 15.5.2002, lk 29.

4

(5)  EÜT L 236, 4.9.2002, lk 10.

5

(6)  EÜT L 237, 5.9.2002, lk 6.

6

(7)  ELT L 115, 4.5.2005, lk 1.

7

(8)  ELT L 115, 4.5.2005, lk 35.

8

---