# Euroopa Liidu L 337/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 337 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide16. detsember 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 337

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide16. detsember 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1248/2008, 15. detsember 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1249/2008, 10. detsember 2008, milles sätestatakse ühenduse looma-, sea- ja lambarümpade klassifitseerimisskaalade ning kõnealuste klassifitseerimisskaalade kohastest hindadest teatamise üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1250/2008, 12. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2074/2005 seoses sertifitseerimisnõuetega inimtoiduks ettenähtud kalandustoodete, elusate kahepoolmeliste molluskite, okasnahksete, mantelloomade ja meritigude importimiseks (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1251/2008, 12. detsember 2008, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete turuleviimise tingimuste ja sertifitseerimisnõuetega ja ühendusse importimisega ning millega sätestatakse vektorliikide loetelu (
  1
  ) | 41 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1252/2008, 12. detsember 2008, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 1251/2008 ning peatatakse teatavate vesiviljelusloomade saadetiste import Malaisiast ühendusse (
  1
  ) | 76 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1253/2008, 15. detsember 2008, mis käsitleb metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaadi lubamist söödalisandina (
  1
  ) | 78 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1254/2008, 15. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga | 80 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1255/2008, 15. detsember 2008, millega määratakse kindlaks alates 16. detsembrist 2008 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud | 83 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2008/116/EÜ, 15. detsember 2008, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ aklonifeeni, imidaklopriidi ja metasakloori lisamisega toimeainete hulka (
  1
  ) | 86 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1248/2008, 15. detsember 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1249/2008, 10. detsember 2008, milles sätestatakse ühenduse looma-, sea- ja lambarümpade klassifitseerimisskaalade ning kõnealuste klassifitseerimisskaalade kohastest hindadest teatamise üksikasjalikud rakenduseeskirjad

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1250/2008, 12. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2074/2005 seoses sertifitseerimisnõuetega inimtoiduks ettenähtud kalandustoodete, elusate kahepoolmeliste molluskite, okasnahksete, mantelloomade ja meritigude importimiseks (
  1
  )

1

31

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1251/2008, 12. detsember 2008, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete turuleviimise tingimuste ja sertifitseerimisnõuetega ja ühendusse importimisega ning millega sätestatakse vektorliikide loetelu (
  1
  )

1

41

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1252/2008, 12. detsember 2008, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 1251/2008 ning peatatakse teatavate vesiviljelusloomade saadetiste import Malaisiast ühendusse (
  1
  )

1

76

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1253/2008, 15. detsember 2008, mis käsitleb metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaadi lubamist söödalisandina (
  1
  )

1

78

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1254/2008, 15. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga

80

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1255/2008, 15. detsember 2008, millega määratakse kindlaks alates 16. detsembrist 2008 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

83

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2008/116/EÜ, 15. detsember 2008, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ aklonifeeni, imidaklopriidi ja metasakloori lisamisega toimeainete hulka (
  1
  )

1

86

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2008/945/EÜ, Euratom |
| | * | Nõukogu otsus, 8. detsember 2008, millega muudetakse nõukogu kodukorda | 92 |
| | | Komisjon |
| | | 2008/946/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 12. detsember 2008, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses vesiviljelusloomade karantiininõuetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 7905 all)

   (
  1
  ) | 94 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2008/945/EÜ, Euratom

*

Nõukogu otsus, 8. detsember 2008, millega muudetakse nõukogu kodukorda

92

Komisjon

2008/946/EÜ

*

Komisjoni otsus, 12. detsember 2008, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses vesiviljelusloomade karantiininõuetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 7905 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 7905 all)

1

94

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu raamotsus 2008/947/JSK, 27. november 2008, vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kohtuotsuste ja vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevate otsuste suhtes, et teostada tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalvet | 102 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu raamotsus 2008/947/JSK, 27. november 2008, vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kohtuotsuste ja vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevate otsuste suhtes, et teostada tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalvet

102

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 16.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 337/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 337/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1248/2008,

15. detsember 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. detsembril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 82,0 |
| TR | 101,7 |
| ZZ | 91,9 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 56,0 |
| TR | 103,0 |
| ZZ | 108,7 |
| 0709 90 70 | MA | 106,6 |
| TR | 137,6 |
| ZZ | 122,1 |
| 0805 10 20 | AR | 18,1 |
| BR | 44,6 |
| CL | 52,1 |
| MA | 76,3 |
| TR | 81,3 |
| ZA | 43,4 |
| ZZ | 52,6 |
| 0805 20 10 | MA | 71,9 |
| TR | 72,0 |
| ZZ | 72,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 49,8 |
| HR | 54,2 |
| IL | 75,7 |
| TR | 55,0 |
| ZZ | 58,7 |
| 0805 50 10 | MA | 64,0 |
| TR | 55,3 |
| ZZ | 59,7 |
| 0808 10 80 | CA | 82,7 |
| CN | 81,3 |
| MK | 34,6 |
| US | 109,3 |
| ZZ | 77,0 |
| 0808 20 50 | CN | 41,0 |
| TR | 104,0 |
| US | 108,6 |
| ZZ | 84,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

82,0

TR

101,7

ZZ

91,9

0707 00 05

JO

167,2

MA

56,0

TR

103,0

ZZ

108,7

0709 90 70

MA

106,6

TR

137,6

ZZ

122,1

0805 10 20

AR

18,1

BR

44,6

CL

52,1

MA

76,3

TR

81,3

ZA

43,4

ZZ

52,6

0805 20 10

MA

71,9

TR

72,0

ZZ

72,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

49,8

HR

54,2

IL

75,7

TR

55,0

ZZ

58,7

0805 50 10

MA

64,0

TR

55,3

ZZ

59,7

0808 10 80

CA

82,7

CN

81,3

MK

34,6

US

109,3

ZZ

77,0

0808 20 50

CN

41,0

TR

104,0

US

108,6

ZZ

84,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 16.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 337/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 337/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1249/2008,

10. detsember 2008,

milles sätestatakse ühenduse looma-, sea- ja lambarümpade klassifitseerimisskaalade ning kõnealuste klassifitseerimisskaalade kohastest hindadest teatamise üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkti m koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 204 lõike 2 punktile h on ühenduse rümpade klassifitseerimisskaala suhtes vaja kõnealust määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2009. Seepärast peaksid liikmesriigid kõnealuste ühenduse klassifitseerimisskaalade ning nendel põhinevatest hindadest teatamise üksikasjalikud rakenduseeskirjad vastu võtma ja neid kohaldama alates 1. jaanuarist 2009. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 204 lõike 2 punktile h on ühenduse rümpade klassifitseerimisskaala suhtes vaja kõnealust määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2009. Seepärast peaksid liikmesriigid kõnealuste ühenduse klassifitseerimisskaalade ning nendel põhinevatest hindadest teatamise üksikasjalikud rakenduseeskirjad vastu võtma ja neid kohaldama alates 1. jaanuarist 2009.

| (2) | Ühenduse rümpade liigitusskaalade rakenduseeskirjad on seni sätestatud mitmes õigusaktis, eelkõige komisjoni 10. märtsi 1982. aasta määruses (EMÜ) nr 563/82, millega kehtestatakse määruse (EMÜ) nr 1208/81 (täiskasvanud veiste turuhindade kindlaksmääramise kohta rümpade ühenduse liigitusskaala alusel) üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) komisjoni 24. oktoobri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2967/85, millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) komisjoni 13. veebruari 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 344/91, millega kehtestatakse ühenduse täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaala kohaldamisala laiendamist käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1186/90 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (4) komisjoni 16. veebruari 1996. aasta määrus (EÜ) nr 295/96, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EMÜ) nr 1892/87 kohaldamiseks täiskasvanud veiste turuhindade registreerimisele ühenduse rümpade liigitusskaala alusel, (5) komisjoni 20. jaanuari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 103/2006, millega võetakse vastu ühenduse täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaala kohaldamise lisasätted, (6) komisjoni 20. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 908/2006, millega kehtestatakse ühenduse tüüpiliste sealihaturgude loetelu, (7) komisjoni 24. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1128/2006 turustusetapi kohta, millega on seotud searümpade keskmine hind, (8) komisjoni 5. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1319/2006 liikmesriikide ja komisjoni teatava vastastikuse sealihasektorialase teabevahetuse kohta, (9) komisjoni 24. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 710/2008, millega määratakse kindlaks ühenduse searümpade turuhinna arvutamisel kasutatavad kaalumiskoefitsiendid 2008./2009. turustusaastaks, (10) komisjoni 11. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 22/2008, millega kehtestatakse ühenduse lambarümpade liigitusskaala üksikasjalikud eeskirjad, (11) komisjoni 7. septembri 1983. aasta otsus 83/471/EMÜ ühenduse inspekteerimiskomitee kohta seoses täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaala kohaldamisega. (12) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealused määrused ja otsus asendada ühe aktiga. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse rümpade liigitusskaalade rakenduseeskirjad on seni sätestatud mitmes õigusaktis, eelkõige komisjoni 10. märtsi 1982. aasta määruses (EMÜ) nr 563/82, millega kehtestatakse määruse (EMÜ) nr 1208/81 (täiskasvanud veiste turuhindade kindlaksmääramise kohta rümpade ühenduse liigitusskaala alusel) üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) komisjoni 24. oktoobri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2967/85, millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) komisjoni 13. veebruari 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 344/91, millega kehtestatakse ühenduse täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaala kohaldamisala laiendamist käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1186/90 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (4) komisjoni 16. veebruari 1996. aasta määrus (EÜ) nr 295/96, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EMÜ) nr 1892/87 kohaldamiseks täiskasvanud veiste turuhindade registreerimisele ühenduse rümpade liigitusskaala alusel, (5) komisjoni 20. jaanuari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 103/2006, millega võetakse vastu ühenduse täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaala kohaldamise lisasätted, (6) komisjoni 20. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 908/2006, millega kehtestatakse ühenduse tüüpiliste sealihaturgude loetelu, (7) komisjoni 24. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1128/2006 turustusetapi kohta, millega on seotud searümpade keskmine hind, (8) komisjoni 5. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1319/2006 liikmesriikide ja komisjoni teatava vastastikuse sealihasektorialase teabevahetuse kohta, (9) komisjoni 24. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 710/2008, millega määratakse kindlaks ühenduse searümpade turuhinna arvutamisel kasutatavad kaalumiskoefitsiendid 2008./2009. turustusaastaks, (10) komisjoni 11. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 22/2008, millega kehtestatakse ühenduse lambarümpade liigitusskaala üksikasjalikud eeskirjad, (11) komisjoni 7. septembri 1983. aasta otsus 83/471/EMÜ ühenduse inspekteerimiskomitee kohta seoses täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaala kohaldamisega. (12) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealused määrused ja otsus asendada ühe aktiga.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 42 lõikega 1 on ette nähtud, et ühenduse rümpade klassifitseerimisskaalasid kohaldatakse täiskasvanud veiste ja sigade rümpade suhtes vastavalt kõnealuse määruse V lisas sätestatud konkreetsetele eeskirjadele, liikmesriigid võivad kohaldada ühenduse klassifitseerimisskaalat ka lambarümpade suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 42 lõikega 1 on ette nähtud, et ühenduse rümpade klassifitseerimisskaalasid kohaldatakse täiskasvanud veiste ja sigade rümpade suhtes vastavalt kõnealuse määruse V lisas sätestatud konkreetsetele eeskirjadele, liikmesriigid võivad kohaldada ühenduse klassifitseerimisskaalat ka lambarümpade suhtes.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 42 lõike 1 punktis a on sätestatud, et veise- ja vasikalihasektoris kohaldatakse ühenduse rümpade klassifitseerimisskaalasid täiskasvanud veiste rümpade suhtes. Kõnealuse määruse III lisa IV punkti lõikes 2 määratletakse täiskasvanud veised vastavalt looma eluskaalule. Olenemata kõnealusest määratlusest ning ühtse kohaldamise tagamiseks on asjakohane lubada liikmesriikidel muuta kohustuslikuks ühenduse skaala kohaldamine selliste veiste rümpade suhtes, kelle konkreetne vanus on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1760/2000 (millega kehtestatakse veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomine, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamine) (13) ettenähtud identifitseerimise ja registreerimise süsteemi alusel. Kõnealust identifitseerimise ja registreerimise süsteemi tuleks samuti kasutada määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti A alapunktis II osutatud rümpade jagamisel A ja B kategooriasse. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 42 lõike 1 punktis a on sätestatud, et veise- ja vasikalihasektoris kohaldatakse ühenduse rümpade klassifitseerimisskaalasid täiskasvanud veiste rümpade suhtes. Kõnealuse määruse III lisa IV punkti lõikes 2 määratletakse täiskasvanud veised vastavalt looma eluskaalule. Olenemata kõnealusest määratlusest ning ühtse kohaldamise tagamiseks on asjakohane lubada liikmesriikidel muuta kohustuslikuks ühenduse skaala kohaldamine selliste veiste rümpade suhtes, kelle konkreetne vanus on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1760/2000 (millega kehtestatakse veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomine, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamine) (13) ettenähtud identifitseerimise ja registreerimise süsteemi alusel. Kõnealust identifitseerimise ja registreerimise süsteemi tuleks samuti kasutada määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti A alapunktis II osutatud rümpade jagamisel A ja B kategooriasse.

| (5) | Täiskasvanud veiste ja lammaste rümpade ühtse klassifitseerimise tagamiseks ühenduses on vaja täpsemalt määratleda määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti A alapunktis III ja punkti C alapunktis III osutatud lihakusklassid ja rasvaladestus. |
| --- | --- |

(5)

Täiskasvanud veiste ja lammaste rümpade ühtse klassifitseerimise tagamiseks ühenduses on vaja täpsemalt määratleda määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti A alapunktis III ja punkti C alapunktis III osutatud lihakusklassid ja rasvaladestus.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti A alapunktiga III on ette nähtud topeltlihaselisusega veistelt saadud rümpade lihakusklass S. Võttes arvesse, et kõnealune konkreetne lihakusklass kajastab veisekarja konkreetseid omadusi mõnes liikmesriigis, on asjakohane sätestada, et liikmesriikidel on võimalus kasutada lihakusklassi S. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti A alapunktiga III on ette nähtud topeltlihaselisusega veistelt saadud rümpade lihakusklass S. Võttes arvesse, et kõnealune konkreetne lihakusklass kajastab veisekarja konkreetseid omadusi mõnes liikmesriigis, on asjakohane sätestada, et liikmesriikidel on võimalus kasutada lihakusklassi S.

| (7) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 43 teise taande punkti m alapunktile iii võib täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimise üldisest kohustusest lubada erandeid liikmesriikidele, kes seda taotlevad konkreetsetele väiksemahulistele ettevõtetele. Ühenduse klassifitseerimisskaala kohaldamisest saadud kogemuste põhjal peavad liikmesriigid asjakohaseks sellise erandi lubamist tapamajadele, kus tapetakse aastas keskmiselt kuni 75 täiskasvanud veist nädalas. Võttes arvesse kõnealuste tapamajade toodangu piiratud mahtu, peab komisjon sellist erandit põhjendatuks. Samadel põhjustel oli selline erand ette nähtud määruse (EMÜ) nr 344/91 artikli 2 lõike 2 esimese taandega. Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 43 teise taande punkti m alapunkti iii kohaldamise lihtsustamiseks on asjakohane võimaldada liikmesriikidel endil sellist erandit lubada. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 43 teise taande punkti m alapunktile iii võib täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimise üldisest kohustusest lubada erandeid liikmesriikidele, kes seda taotlevad konkreetsetele väiksemahulistele ettevõtetele. Ühenduse klassifitseerimisskaala kohaldamisest saadud kogemuste põhjal peavad liikmesriigid asjakohaseks sellise erandi lubamist tapamajadele, kus tapetakse aastas keskmiselt kuni 75 täiskasvanud veist nädalas. Võttes arvesse kõnealuste tapamajade toodangu piiratud mahtu, peab komisjon sellist erandit põhjendatuks. Samadel põhjustel oli selline erand ette nähtud määruse (EMÜ) nr 344/91 artikli 2 lõike 2 esimese taandega. Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 43 teise taande punkti m alapunkti iii kohaldamise lihtsustamiseks on asjakohane võimaldada liikmesriikidel endil sellist erandit lubada.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 43 punkti m alapunktis iv on sätestatud, et liikmesriikidele on antud luba loobuda searümpade klassifitseerimisskaala kohaldamisest. Kõnealust sätet tuleb eelkõige kohaldada väiksemahuliste ettevõtete suhtes, kus tapetakse keskmiselt kuni 200 siga nädalas. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 43 punkti m alapunktis iv on sätestatud, et liikmesriikidele on antud luba loobuda searümpade klassifitseerimisskaala kohaldamisest. Kõnealust sätet tuleb eelkõige kohaldada väiksemahuliste ettevõtete suhtes, kus tapetakse keskmiselt kuni 200 siga nädalas.

| (9) | Turu läbipaistvuse parandamist silmas pidades tuleks ühenduse klassifitseerimisskaala täpse kohaldamise tagamiseks täpsustada klassifitseerimise tingimused ja praktilised meetodid, täiskasvanud veiste, sigade ja lammaste rümpade kaalumine ja identifitseerimine. |
| --- | --- |

(9)

Turu läbipaistvuse parandamist silmas pidades tuleks ühenduse klassifitseerimisskaala täpse kohaldamise tagamiseks täpsustada klassifitseerimise tingimused ja praktilised meetodid, täiskasvanud veiste, sigade ja lammaste rümpade kaalumine ja identifitseerimine.

| (10) | Siiski tuleks sellest sätestada teatavad erandid, eelkõige seoses rümpade klassifitseerimise ja kaalumise tähtajaga automatiseeritud liigitustehnikate tehnilise rikke korral, rümpade klassifitseerimist ja kõiki rümpi ise konditustavaid tapamaju tähistavate templite või etikettide asukohaga. Searümpade puhul peaks kaal käsitlema jahutatud rümba kaalu, mis arvutatakse kindlaksmääratava ümberarvestusteguri kohaldamisega kaalumistulemusele. Kõnealune tegur võib varieeruda sõltuvalt ajast, mis jääb sea kaela avamise ja kaalumise vahele. Seetõttu tuleb lubada eespool nimetatud teguri kohandamist. |
| --- | --- |

(10)

Siiski tuleks sellest sätestada teatavad erandid, eelkõige seoses rümpade klassifitseerimise ja kaalumise tähtajaga automatiseeritud liigitustehnikate tehnilise rikke korral, rümpade klassifitseerimist ja kõiki rümpi ise konditustavaid tapamaju tähistavate templite või etikettide asukohaga. Searümpade puhul peaks kaal käsitlema jahutatud rümba kaalu, mis arvutatakse kindlaksmääratava ümberarvestusteguri kohaldamisega kaalumistulemusele. Kõnealune tegur võib varieeruda sõltuvalt ajast, mis jääb sea kaela avamise ja kaalumise vahele. Seetõttu tuleb lubada eespool nimetatud teguri kohandamist.

| (11) | Füüsilist või juriidilist isikut, kes laseb veiseid tappa, tuleks teavitada tapmiseks antud loomade klassifitseerimise tulemustest. Tarnijate suhtes täieliku läbipaistvuse tagamiseks peaks kõnealune teave hõlmama ka konkreetseid täiendavaid andmeid. |
| --- | --- |

(11)

Füüsilist või juriidilist isikut, kes laseb veiseid tappa, tuleks teavitada tapmiseks antud loomade klassifitseerimise tulemustest. Tarnijate suhtes täieliku läbipaistvuse tagamiseks peaks kõnealune teave hõlmama ka konkreetseid täiendavaid andmeid.

| (12) | Täiskasvanud veiste ja lammaste rümpade klassifitseerimise täpsuse ja usaldusväärsuse tagamiseks peaksid kõnealust klassifitseerimist teostama töötajad, kellel on litsentsi või tõendiga kinnitatud vajalik kvalifikatsioon. |
| --- | --- |

(12)

Täiskasvanud veiste ja lammaste rümpade klassifitseerimise täpsuse ja usaldusväärsuse tagamiseks peaksid kõnealust klassifitseerimist teostama töötajad, kellel on litsentsi või tõendiga kinnitatud vajalik kvalifikatsioon.

| (13) | Selleks et lubada alternatiivseid meetodeid täiskasvanud veiste rümpade lihakuse ja rasvkatte visuaalseks hindamiseks, võib kehtestada automaatsed liigitustehnikad, kui need põhinevad statistiliselt tõestatud meetoditel. Automaatsete liigitustehnikate lubamine peaks sõltuma teatavate tingimuste ja nõuete, samuti statistilise vea piirnormi järgimisest, mida tuleb täpsustada. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et lubada alternatiivseid meetodeid täiskasvanud veiste rümpade lihakuse ja rasvkatte visuaalseks hindamiseks, võib kehtestada automaatsed liigitustehnikad, kui need põhinevad statistiliselt tõestatud meetoditel. Automaatsete liigitustehnikate lubamine peaks sõltuma teatavate tingimuste ja nõuete, samuti statistilise vea piirnormi järgimisest, mida tuleb täpsustada.

| (14) | Tuleks ette näha võimalus muuta pärast litsentsi andmist täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimise automaatsete liigitustehnikate tehnilisi näitajaid, et parandada nende täpsust. Selliste muudatuste puhul peaks siiski olema nõutav eelneva nõusoleku saamine pädevatelt asutustelt, kes peaksid kindlaks tegema, kas sellised muudatused tagavad vähemalt sama täpsuse taseme. |
| --- | --- |

(14)

Tuleks ette näha võimalus muuta pärast litsentsi andmist täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimise automaatsete liigitustehnikate tehnilisi näitajaid, et parandada nende täpsust. Selliste muudatuste puhul peaks siiski olema nõutav eelneva nõusoleku saamine pädevatelt asutustelt, kes peaksid kindlaks tegema, kas sellised muudatused tagavad vähemalt sama täpsuse taseme.

| (15) | Searümba väärtus määratakse kindlaks eelkõige selle kaalu ja tailihasisalduse suhte põhjal. Et tagada tailihasisalduse hindamine objektiivsel alusel, peaks kõnealune hindamine toimuma rümba konkreetsete anatoomiliste osade kinnitatud ja statistiliselt tõestatud meetoditega. Kuna searümpade tailihasisalduse hindamisel võib kohaldada eri meetodeid, on vaja tagada, et meetodi valik ei mõjuta hinnangulist tailihasisaldust. Searümba kaubandusliku väärtuse kindlaksmääramisel tuleks lubada ka muid hindamiskriteeriume kui kaal ja hinnanguline tailihasisaldus. |
| --- | --- |

(15)

Searümba väärtus määratakse kindlaks eelkõige selle kaalu ja tailihasisalduse suhte põhjal. Et tagada tailihasisalduse hindamine objektiivsel alusel, peaks kõnealune hindamine toimuma rümba konkreetsete anatoomiliste osade kinnitatud ja statistiliselt tõestatud meetoditega. Kuna searümpade tailihasisalduse hindamisel võib kohaldada eri meetodeid, on vaja tagada, et meetodi valik ei mõjuta hinnangulist tailihasisaldust. Searümba kaubandusliku väärtuse kindlaksmääramisel tuleks lubada ka muid hindamiskriteeriume kui kaal ja hinnanguline tailihasisaldus.

| (16) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti C alapunktis III on sätestatud, et lammaste rümbad tuleb liigitada eri klassidesse lihakuse ja rasvasuse alusel. Vähem kui 13 kg kaaluvate tallerümpade liigitamiseks võib lubada kasutada muid kriteeriume, eelkõige kaalu, liha värvust ja rasvaladestust. |
| --- | --- |

(16)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti C alapunktis III on sätestatud, et lammaste rümbad tuleb liigitada eri klassidesse lihakuse ja rasvasuse alusel. Vähem kui 13 kg kaaluvate tallerümpade liigitamiseks võib lubada kasutada muid kriteeriume, eelkõige kaalu, liha värvust ja rasvaladestust.

| (17) | Täiskasvanud veiste, sigade ja lammaste rümpade liigitamise usaldusväärsust peaksid kontrollima inspekteeritavatest ettevõtetest sõltumatud asutused korrapäraste kohapealsete kontrollidega. Kõnealuste kontrollide teostamiseks tuleks kehtestada tingimused ja miinimumnõuded, sealhulgas teostatud kontrollide aruandlus ja võimalikud järelmeetmed. Kui täiskasvanud veiste rümbad on klassifitseeritud automatiseeritud liigitustehnikate kasutamisega, tuleks kehtestada konkreetsed kohapealseid kontrolle käsitlevad täiendavad sätted, mis hõlmaks ka kõnealuste kontrollimiste sageduse suurendamist esialgse ajavahemiku jooksul pärast litsentsi andmist. |
| --- | --- |

(17)

Täiskasvanud veiste, sigade ja lammaste rümpade liigitamise usaldusväärsust peaksid kontrollima inspekteeritavatest ettevõtetest sõltumatud asutused korrapäraste kohapealsete kontrollidega. Kõnealuste kontrollide teostamiseks tuleks kehtestada tingimused ja miinimumnõuded, sealhulgas teostatud kontrollide aruandlus ja võimalikud järelmeetmed. Kui täiskasvanud veiste rümbad on klassifitseeritud automatiseeritud liigitustehnikate kasutamisega, tuleks kehtestada konkreetsed kohapealseid kontrolle käsitlevad täiendavad sätted, mis hõlmaks ka kõnealuste kontrollimiste sageduse suurendamist esialgse ajavahemiku jooksul pärast litsentsi andmist.

| (18) | Veise-, sea- ja lambarümpade võrreldavate hindade saamiseks ühenduses on vaja ette näha, et hindade registreerimisel viidatakse täpselt määratletud turustusetapile. Lisaks sellele tuleb kindlaks määrata täiskasvanud veiste ja lammaste rümpade ELi võrdlusesitusviis. Tuleks kindlaks määrata ka teatavad paranduskoefitsiendid, millega mõnedes liikmesriikides kasutatavad esitusviisid teisendatakse ühenduse võrdlusesitusviisiks. |
| --- | --- |

(18)

Veise-, sea- ja lambarümpade võrreldavate hindade saamiseks ühenduses on vaja ette näha, et hindade registreerimisel viidatakse täpselt määratletud turustusetapile. Lisaks sellele tuleb kindlaks määrata täiskasvanud veiste ja lammaste rümpade ELi võrdlusesitusviis. Tuleks kindlaks määrata ka teatavad paranduskoefitsiendid, millega mõnedes liikmesriikides kasutatavad esitusviisid teisendatakse ühenduse võrdlusesitusviisiks.

| (19) | Selle tagamiseks, et rümpade registreeritud hinnad on liikmesriigi veise-, sea- ja lambalihasektoris tüüpilised, on vaja määratleda kategooriad ja klassid ning konkreetsed kriteeriumid, mille alusel määratletakse ettevõtted või isikud, kelle jaoks hinna registreerimine on kohustuslik. |
| --- | --- |

(19)

Selle tagamiseks, et rümpade registreeritud hinnad on liikmesriigi veise-, sea- ja lambalihasektoris tüüpilised, on vaja määratleda kategooriad ja klassid ning konkreetsed kriteeriumid, mille alusel määratletakse ettevõtted või isikud, kelle jaoks hinna registreerimine on kohustuslik.

| (20) | Veiserümpade hindade registreerimiseks peaks liikmesriikidel olema lubatud otsustada, kas jagada oma territoorium osadeks ning kui selle kasuks otsustatakse, siis kui mitmeks piirkonnaks. Ühendkuningriigi jaoks on asjakohane ette näha, et hinna registreerimine oleks seotud kahe piirkonnaga, nimelt Suurbritannia ja Põhja-Iirimaaga. |
| --- | --- |

(20)

Veiserümpade hindade registreerimiseks peaks liikmesriikidel olema lubatud otsustada, kas jagada oma territoorium osadeks ning kui selle kasuks otsustatakse, siis kui mitmeks piirkonnaks. Ühendkuningriigi jaoks on asjakohane ette näha, et hinna registreerimine oleks seotud kahe piirkonnaga, nimelt Suurbritannia ja Põhja-Iirimaaga.

| (21) | Juhul kui liikmesriigid on moodustanud täiskasvanud veiste rümpade hindade kindlaksmääramiseks piirkondlikud komiteed, tuleks näha ette, et nende liikmeskond tagab tasakaalustatud ja objektiivse käsitluse ning et nende komiteede määratud hindu võetakse arvesse siseriikliku hinna arvutamisel. |
| --- | --- |

(21)

Juhul kui liikmesriigid on moodustanud täiskasvanud veiste rümpade hindade kindlaksmääramiseks piirkondlikud komiteed, tuleks näha ette, et nende liikmeskond tagab tasakaalustatud ja objektiivse käsitluse ning et nende komiteede määratud hindu võetakse arvesse siseriikliku hinna arvutamisel.

| (22) | Juhul kui täiskasvanud veiste tarnijatele tehakse lisamakseid, peaksid ettevõtted või isikud, kelle jaoks hinna registreerimine on kohustuslik, olema kohustatud tegema teatavaid hinnaparandusi, et vältida keskmise siseriikliku hinna arvutamise mis tahes moonutamist. |
| --- | --- |

(22)

Juhul kui täiskasvanud veiste tarnijatele tehakse lisamakseid, peaksid ettevõtted või isikud, kelle jaoks hinna registreerimine on kohustuslik, olema kohustatud tegema teatavaid hinnaparandusi, et vältida keskmise siseriikliku hinna arvutamise mis tahes moonutamist.

| (23) | Keskmiste nädalahindade arvutamiseks tuleks liikmesriikide jaoks sätestada praktiline meetod. Komisjonile teatatakse kord nädalas kõnealustest hindadest, mis on ühenduse tasandil kaalutud keskmiste hindade kindlaksmääramise alus. |
| --- | --- |

(23)

Keskmiste nädalahindade arvutamiseks tuleks liikmesriikide jaoks sätestada praktiline meetod. Komisjonile teatatakse kord nädalas kõnealustest hindadest, mis on ühenduse tasandil kaalutud keskmiste hindade kindlaksmääramise alus.

| (24) | Täiskasvanud veiste rümpade hindade registreerimise järelevalvega seoses peaksid liikmesriigid olema kohustatud andma komisjonile korrapäraselt konkreetset teavet. |
| --- | --- |

(24)

Täiskasvanud veiste rümpade hindade registreerimise järelevalvega seoses peaksid liikmesriigid olema kohustatud andma komisjonile korrapäraselt konkreetset teavet.

| (25) | Ühenduse looma- ja lambarümpade klassifitseerimisskaalade ühtse kohaldamise tagamiseks kogu ühenduses on määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 42 lõikega 2 ette nähtud kohapealsed kontrollid, mida ühenduse nimel teostab ühenduse inspekteerimiskomitee, kuhu kuuluvad komisjoni eksperdid ja liikmesriikide määratud eksperdid. Kõnealuse komitee koosseisu ja toimimise kohta tuleb kindlaks määrata rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(25)

Ühenduse looma- ja lambarümpade klassifitseerimisskaalade ühtse kohaldamise tagamiseks kogu ühenduses on määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 42 lõikega 2 ette nähtud kohapealsed kontrollid, mida ühenduse nimel teostab ühenduse inspekteerimiskomitee, kuhu kuuluvad komisjoni eksperdid ja liikmesriikide määratud eksperdid. Kõnealuse komitee koosseisu ja toimimise kohta tuleb kindlaks määrata rakenduseeskirjad.

| (26) | On vaja ette näha, et liikmesriigid võtavad teatavad meetmed ühenduse klassifitseerimisskaalade nõuetekohase kohaldamise tagamiseks, et tagada hinnaaruandluse täpsus ja karistada mis tahes rikkumiste eest. Lisaks sellele on liikmesriigid kohustatud nendest meetmetest komisjonile teatama. |
| --- | --- |

(26)

On vaja ette näha, et liikmesriigid võtavad teatavad meetmed ühenduse klassifitseerimisskaalade nõuetekohase kohaldamise tagamiseks, et tagada hinnaaruandluse täpsus ja karistada mis tahes rikkumiste eest. Lisaks sellele on liikmesriigid kohustatud nendest meetmetest komisjonile teatama.

| (27) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(27)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

REGULEERIMISALA

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesolevas määruses sätestatakse ühenduse veise-, sea- ja lambarümpade klassifitseerimisskaalade ning kõnealuste klassifitseerimisskaalade kohastest hindadest teatamise üksikasjalikud rakenduseeskirjad vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 43 punktis m sätestatule.

II   PEATÜKK

VEISELIHASEKTOR

Artikkel 2

Reguleerimisala ja üldsätted

1.   Veise- ja vasikalihasektoris kohaldatakse ühenduse rümpade klassifitseerimisskaalat täiskasvanud veiste rümpade suhtes.

2.   Olenemata määruse (EÜ) nr 1234/2007 III lisa IV osa lõikest 2 võivad liikmesriigid otsustada, et lõikes 1 osutatud ühenduse klassifitseerimisskaalat kohaldatakse selliste veiste rümpade suhtes, kelle vanus tapmisel on 12 kuud või rohkem.

3.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti A alapunkti II kohaldamisel eristatakse kuni kaheaastaste noorte kastreerimata isasloomade rümbad (kategooria A) ja muude kastreerimata isasloomade rümbad (kategooria B) looma vanuse järgi.

4.   Lõikes 2 ja 3 osutatud veiste vanust kontrollitakse määruse (EÜ) nr 1760/2000 I jaotise kohaselt igas liikmesriigis loodud veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi andmete põhjal.

Artikkel 3

Lihakusklasse ja rasvaladestust käsitlevad lisasätted

Täiendavad üksikasjalikud sätted määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti A alapunktis III osutatud lihakusklassi ja rasvaladestuse mõistete kohta sätestatakse käesoleva määruse I lisas.

Artikkel 4

Lihakusklass S

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti A alapunktis III osutatud lihakusklassi S võivad liikmesriigid kasutada, et võtta arvesse nende veisekarja konkreetseid omadusi.

Artikkel 5

Erand rümpade kohustuslikust klassifitseerimisest

Liikmesriigid võivad otsustada, et määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti A alapunktis V sätestatud täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimise nõuete kohaldamine ei ole kohustuslik sellistele tapamajadele, kus tapetakse aastas keskmiselt kuni 75 täiskasvanud veist nädalas.

Artikkel 6

Klassifitseerimine ja identifitseerimine

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti A alapunktis V osutatud klassifitseerimist ja identifitseerimist teostavad tapamajad ise.

2.   Rümba klassifitseerimine, identifitseerimine ja kaalumine peab toimuma hiljemalt ühe tunni jooksul pärast looma kaela avamist.

Kui artiklis 9 osutatud automatiseeritud liigitustehnikate abil ei ole rümba klassifitseerimine võimalik, siis toimub rümpade klassifitseerimine ja identifitseerimine tapapäeval.

3.   Rümpade identifitseerimine toimub vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti A alapunktides II ja III osutatud märgiga, mis näitab kategooriat ning lihakus- ja rasvasusklassi.

Märgistatakse templijäljendiga rümba välispinnale, kasutades kustutamatut ja mittetoksilist templivärvi vastavalt meetodile, mille on heaks kiitnud pädev asutus; tähed ja numbrid peavad olema vähemalt 2 cm kõrgused.

Märgid kantakse seljaosa tagaveerandile selgroo neljanda lüli kohale ja esiveerandil rinnakule 10 ja 30 cm vahelisele kaugusele rinnakuluu otsast. Liikmesriigid võivad siiski määrata ka muid kohti igal rümbaveerandil, tingimusel et nad komisjoni sellest eelnevalt teavitavad.

4.   Vaatamata komisjoni määruse (EÜ) nr 1669/2006 (14) artikli 4 lõike 3 punktile c ja komisjoni määruse (EÜ) nr 826/2008 (15) I lisa punkti I alapunktile a võivad liikmesriigid lubada märgistamise asendamist etikettide kasutamisega järgmistel tingimustel:

| a) | etikette võivad hoida ja kinnitada ainult heakskiidetud ettevõtted, kus loomi tapetakse; etikettide suurus peab olema vähemalt 50 cm2; |
| --- | --- |

a)

etikette võivad hoida ja kinnitada ainult heakskiidetud ettevõtted, kus loomi tapetakse; etikettide suurus peab olema vähemalt 50 cm2;

| b) | lisaks lõikes 3 sätestatud nõuetele peavad etikettidel olema tapamaja loa number, looma tunnus- või tapanumber, tapakuupäev ja rümba kaal ja vajaduse korral viide sellele, et klassifitseerimine on toimunud automatiseeritud liigitustehnikate abil; |
| --- | --- |

b)

lisaks lõikes 3 sätestatud nõuetele peavad etikettidel olema tapamaja loa number, looma tunnus- või tapanumber, tapakuupäev ja rümba kaal ja vajaduse korral viide sellele, et klassifitseerimine on toimunud automatiseeritud liigitustehnikate abil;

| c) | punktis b osutatud märked peavad olema täiesti loetavad ja parandused ei ole lubatud, v.a juhul, kui need on etiketil selgelt märgitud ning tehtud pädeva asutuse järelevalve ning kõnealuse asutuse määratud tegelike kasutustingimuste kohaselt; |
| --- | --- |

c)

punktis b osutatud märked peavad olema täiesti loetavad ja parandused ei ole lubatud, v.a juhul, kui need on etiketil selgelt märgitud ning tehtud pädeva asutuse järelevalve ning kõnealuse asutuse määratud tegelike kasutustingimuste kohaselt;

| d) | etiketid peavad olema võltsimis- ja rebenemiskindlad ning püsivalt kinnitatud iga rümbaveerandi lõike 3 kolmandas lõigus määratletud kohtadele. |
| --- | --- |

d)

etiketid peavad olema võltsimis- ja rebenemiskindlad ning püsivalt kinnitatud iga rümbaveerandi lõike 3 kolmandas lõigus määratletud kohtadele.

Etikettide kasutamine on kohustuslik, kui klassifitseerimine on toimunud artiklis 11 osutatud automatiseeritud liigitustehnikate abil.

5.   Lõigetes 3 ja 4 osutatud märke ja etikette ei tohi eemaldada enne rümbaveerandite konditustamist.

6.   Kategooria tähistatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti A alapunktile II ja kõnealuse määruse artikli 2 lõigetele 3 ja 4.

Alaliigid või vajaduse korral vanuse põhjal jaotamise kategooriad märgitakse muude tähiste abil kui need, mida kasutatakse klassifitseerimisel.

7.   Lõigetes 3–6 sätestatud kohustused, mis on seotud täiskasvanud veiste rümpade identifitseerimisega, ei kehti nende heakskiidetud tapamajade suhtes, kes konditustavad ise kõik saadud rümbad.

Artikkel 7

Teatis klassifitseerimise tulemuste kohta

1.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti A alapunktile V teostatud klassifitseerimise tulemused teatatakse kirjalikult või elektroonilisel teel füüsilisele või juriidilisele isikule, kes on lasknud veised tappa.

2.   Klassifitseerimise tulemuste edastamisel märgitakse kaubaarvele või sellele lisatud dokumendile, mis on adresseeritud looma tarnijale või selle puudumisel tapmise eest vastutavale füüsilisele või juriidilisele isikule, rümba kohta järgmised andmed:

| a) | kategooria ning lihakusklass ja rasvaladestus, kasutades vastavaid määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti A alapunktides II ja III osutatud tähti ja numbreid; |
| --- | --- |

a)

kategooria ning lihakusklass ja rasvaladestus, kasutades vastavaid määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti A alapunktides II ja III osutatud tähti ja numbreid;

| b) | rümba kaal vastavalt käesoleva määruse artikli 13 lõikele 2, täpsustades, kas tegemist on tapasooja või jahutatud rümba kaaluga; |
| --- | --- |

b)

rümba kaal vastavalt käesoleva määruse artikli 13 lõikele 2, täpsustades, kas tegemist on tapasooja või jahutatud rümba kaaluga;

| c) | rümpade esitusviis konksul kaalumise ja klassifitseerimise hetkel; |
| --- | --- |

c)

rümpade esitusviis konksul kaalumise ja klassifitseerimise hetkel;

| d) | vajaduse korral, et klassifitseerimine on toimunud automatiseeritud liigitustehnikate abil. |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral, et klassifitseerimine on toimunud automatiseeritud liigitustehnikate abil.

3.   Liikmesriigid võivad taotleda, et lõike 2 punktis a osutatud teatisega on hõlmatud ka lihakuse ja rasvaladestuse alaliigid, kui selline teave on kättesaadav.

Lõike 2 punktis c osutatud rümba esitusviisi märge ei ole kohustuslik, kui liikmesriigi tasemel vastuvõetud õigusaktide kohaselt on lubatud vaid üks rümba esitusviis.

Artikkel 8

Kvalifitseeritud klassifitseerijate teostatav klassifitseerimine

Liikmesriigid tagavad, et klassifitseerimist teostavad pädevad, vastava litsentsiga klassifitseerijad. Litsentsi võib asendada liikmesriigi antud tõend, kui selline tõend vastab kvalifikatsioonitunnistusele.

Artikkel 9

Automatiseeritud liigitustehnikate kasutamise lubamine

1.   Liikmesriigid võivad anda välja litsentsi automatiseeritud liigitustehnikate kasutamise lubamise kohta nende territooriumil või selle osas.

Loa andmise eeltingimuseks on II lisa A osas sätestatud sertifitseerimiskatse tingimuste ja miinimumnõuete täitmine.

Vähemalt kaks kuud enne sertifitseerimiskatse algust edastavad liikmesriigid komisjonile II lisa B osas osutatud teabe. Liikmesriigid nimetavad sõltumatu asutuse, kes analüüsib sertifitseerimiskatse tulemusi. Kahe kuu jooksul pärast sertifitseerimiskatse lõpetamist esitavad liikmesriigid komisjonile II lisa C osas nimetatud teabe.

2.   Kui automatiseeritud liigitustehnika kasutamise litsents antakse välja sertifitseerimiskatse põhjal, mille jooksul on kasutatud rohkem kui üht rümba esitusviisi, ei tohi nende rümpade esitusviiside erinevus põhjustada erinevusi klassifitseerimistulemustes.

3.   Pärast komisjonile teatamist võivad liikmesriigid anda automatiseeritud liigitustehnikate kasutamist lubava litsentsi nende territooriumil või selle osas ilma sertifitseerimiskatset korraldamata juhul, kui sama automatiseeritud liigitustehnika kasutamisele on juba antud litsents kõnealuse liikmesriigi teises osas või teises liikmesriigis sertifitseerimiskatse alusel, mis on läbi viidud rümpadega, mida nad käsitavad kõnealuses liikmesriigis või selle osas tapetud täiskasvanud veiste kategooria, kehaehitus- ja rasvkatteklassi puhul samaväärselt tüüpilisena.

4.   Litsentsi saanud automatiseeritud liigitustehnikate tehniliste näitajate muutmine on lubatud ainult pärast kõnealuse liikmesriigi pädevate asutuste nõusoleku saamist ja tingimusel, et tõendatakse, et selliste muudatuste tulemuseks on sertifitseerimiskatse ajal saaduga vähemalt sama täpsuse tase.

Liikmesriigid teatavad komisjonile kõigist muudatustest, millele nad on nõusoleku andnud.

Artikkel 10

Klassifitseerimine automatiseeritud liigitustehnikaid kasutades

1.   Ettevõtted, mis klassifitseerivad rümpasid automatiseeritud liigitustehnikaid kasutades, peavad:

| a) | määrama rümba kategooria; sel eesmärgil kasutatakse määruse (EÜ) nr 1760/2000 I jaotises nimetatud veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi; |
| --- | --- |

a)

määrama rümba kategooria; sel eesmärgil kasutatakse määruse (EÜ) nr 1760/2000 I jaotises nimetatud veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi;

| b) | koostama igapäevaseid kontrolliaruandeid automatiseeritud liigitustehnikate toimimise kohta, sealhulgas vajaduse korral kõigi tekkinud puudujääkide ja võetud meetmete kohta. |
| --- | --- |

b)

koostama igapäevaseid kontrolliaruandeid automatiseeritud liigitustehnikate toimimise kohta, sealhulgas vajaduse korral kõigi tekkinud puudujääkide ja võetud meetmete kohta.

2.   Klassifitseerimine automaatseid liigitustehnikaid kasutades on kehtiv ainult juhul, kui

| a) | rümba esitusviis on identne sertifitseerimiskatses kasutatuga või |
| --- | --- |

a)

rümba esitusviis on identne sertifitseerimiskatses kasutatuga või

| b) | asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele nõuetekohaselt tõendatakse, et rümba erinev esitusviis ei mõjuta klassifitseerimise tulemusi, mis on saadud automatiseeritud liigitustehnikaid kasutades. |
| --- | --- |

b)

asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele nõuetekohaselt tõendatakse, et rümba erinev esitusviis ei mõjuta klassifitseerimise tulemusi, mis on saadud automatiseeritud liigitustehnikaid kasutades.

Artikkel 11

Kohapealne kontroll

1.   Artiklis 8 osutatud klassifitseerijate tulemust ning rümpade klassifitseerimist ja identifitseerimist määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti A alapunktiga V hõlmatud ettevõtetes kontrollib koha peal ilma ette teatamata klassifitseerimisasutustest ja ettevõtetest sõltumatu asutus.

Klassifitseerimisasutustest sõltumatuse nõuet ei kohaldata siiski juhul, kui kontrollijaks on pädev asutus.

2.   Kontroll tuleb läbi viia vähemalt kaks korda iga kolme kuu jooksul kõikides heakskiidetud ettevõtetes, kus tapetakse aastas keskmiselt rohkem kui 75 täiskasvanud veist nädalas. Iga kontroll peab hõlmama vähemalt 40 juhuslikult valitud rümpa.

Heakskiidetud ettevõtetes, kus tapetakse aastas keskmiselt 75 või vähem täiskasvanud veist nädalas, määrab liikmesriik oma riskianalüüsi põhjal kindlaks teostatavate kontrollide sageduse ja kontrollitavate rümpade miinimumkoguse, võttes eelkõige arvesse täiskasvanud veiste tapaarvu asjaomastes tapamajades ning eelmiste kontrollide käigus tehtud tähelepanekuid kõnealustes tapamajades.

Liikmesriigid teatavad komisjonile meetmetest, mida nad on võtnud seoses teise alapunkti sätete kohaldamisega hiljemalt 1. juuliks 2009 ja edasistest muudatustest teavitatakse hiljemalt ühe kuu jooksul.

3.   Kõigis heakskiidetud ettevõtetes, kus klassifitseerimiseks kasutatakse automatiseeritud liigitamistehnikat, tuleb esimese 12 kuu jooksul pärast artikli 9 lõikes 1 osutatud litsentsi andmist iga kolme kuu kohta teha vähemalt kuus kontrollimist. Seejärel tuleb kõigis heakskiidetud ettevõtetes, kus klassifitseerimiseks kasutatakse automatiseeritud liigitamistehnikat, kontrolle läbi viia vähemalt kaks korda iga kolme kuu jooksul. Iga kontroll peab hõlmama vähemalt 40 juhuslikult valitud rümpa. Kontrollitakse eelkõige:

| a) | rümba kategooriat; |
| --- | --- |

a)

rümba kategooriat;

| b) | automatiseeritud klassifitseerimistehnikate täpsust, kasutades II lisa A3 osas nimetatud punktide ja piirangute süsteemi; |
| --- | --- |

b)

automatiseeritud klassifitseerimistehnikate täpsust, kasutades II lisa A3 osas nimetatud punktide ja piirangute süsteemi;

| c) | rümba esitusviisi; |
| --- | --- |

c)

rümba esitusviisi;

| d) | automatiseeritud liigitamistehnikate igapäevast kalibreerimist, samuti kõiki muid asjakohaseid tehnilisi aspekte, mille kaudu tagatakse, et automatiseeritud liigitamistehnikaid kasutades saadav täpsuse tase on vähemalt sama hea kui sertifitseerimiskatsel saadud tase; |
| --- | --- |

d)

automatiseeritud liigitamistehnikate igapäevast kalibreerimist, samuti kõiki muid asjakohaseid tehnilisi aspekte, mille kaudu tagatakse, et automatiseeritud liigitamistehnikaid kasutades saadav täpsuse tase on vähemalt sama hea kui sertifitseerimiskatsel saadud tase;

| e) | artikli 10 lõike 1 punktis b osutatud igapäevaseid kontrollimisaruandeid. |
| --- | --- |

e)

artikli 10 lõike 1 punktis b osutatud igapäevaseid kontrollimisaruandeid.

4.   Kui kontrollide eest vastutav asutus ei kuulu riigiasutuse haldusalasse, tuleb lõigetes 2 ja 3 sätestatud kontrollimised teostada riigiasutuse järelevalve all samadel tingimustel vähemalt kord aastas. Riigiasutusele teatatakse kontrollimiste eest vastutava organi töö tulemustest korrapäraselt.

Artikkel 12

Ülevaatusaruanded ja järelmeetmed

1.   Riiklikud kontrolliasutused koostavad artiklis 11 osutatud kontrolle käsitlevad inspekteerimisaruanded ja säilitavad neid. Kõnealustes aruannetes märgitakse kontrollitud rümpade arv ning ebaõigelt klassifitseeritud või identifitseeritud rümpade arv. Aruandes märgitakse ka üksikasjad rümpade esitusviiside kohta, mida on kasutatud ja vajaduse korral nende vastavus ühenduse eeskirjadele.

2.   Kui artiklis 11 osutatud kontrollide käigus tuvastatakse olulisel hulgal ebaõiget klassifitseerimist ja eeskirjadele mittevastavaid identifitseerimisi

| a) | suurendatakse kontrollitavate rümpade arvu ja kohapealsete kontrollide sagedust; |
| --- | --- |

a)

suurendatakse kontrollitavate rümpade arvu ja kohapealsete kontrollide sagedust;

| b) | artiklis 8 ja artikli 9 lõikes 1 sätestatud litsentsid või tõendid võib kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

b)

artiklis 8 ja artikli 9 lõikes 1 sätestatud litsentsid või tõendid võib kehtetuks tunnistada.

Artikkel 13

Registreeritav turuhind

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 42 lõike 1 punktis a osutatud ühenduse klassifitseerimisskaala alusel kindlaksmääratav turuhind on looma tarnijale makstav tapamaja netohind ilma käibemaksuta. Kõnealune hind väljendatakse käesoleva artikli lõike 3 kohaselt esitatud ning tapamaja konksul kaalutud ja liigitatud rümba 100 kilogrammi kohta.

2.   Arvestatakse rümba tapasooja kaalu, mis on kindlaks tehtud hiljemalt ühe tunni jooksul pärast looma kaela avamist.

Rümba jahutatud kaal vastab esimeses lõigus osutatud tapasooja rümba kaalule, millest lahutatakse 2 %.

3.   Turuhindade kindlaksmääramiseks esitatakse rümp välisrasva eemaldamata, kusjuures kael on lõigatud veterinaarnõuete kohaselt:

| a) | neerudeta; |
| --- | --- |

a)

neerudeta;

| b) | neerurasvata; |
| --- | --- |

b)

neerurasvata;

| c) | vaagnarasvata; |
| --- | --- |

c)

vaagnarasvata;

| d) | vahelihase kõõluselise osata; |
| --- | --- |

d)

vahelihase kõõluselise osata;

| e) | vahelihase lihaselise osata; |
| --- | --- |

e)

vahelihase lihaselise osata;

| f) | ilma sabata; |
| --- | --- |

f)

ilma sabata;

| g) | ilma seljaajuta; |
| --- | --- |

g)

ilma seljaajuta;

| h) | ilma kubemevoldi rasvkoeta; |
| --- | --- |

h)

ilma kubemevoldi rasvkoeta;

| i) | ilma rasvkoeta tagaosa sisetüki pinnal; |
| --- | --- |

i)

ilma rasvkoeta tagaosa sisetüki pinnal;

| j) | ilma kägiveeni ja sellega külgneva rasvkoeta. |
| --- | --- |

j)

ilma kägiveeni ja sellega külgneva rasvkoeta.

4.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti A alapunkti V teise lõigu kohaldamisel ja erandina käesoleva artikli lõikest 3 välisrasva eemaldamine hõlmab üksnes välisrasva osalist eemaldamist

| a) | reiepiirkonnast, sirloinilt ja keskosa ribidelt; |
| --- | --- |

a)

reiepiirkonnast, sirloinilt ja keskosa ribidelt;

| b) | rinnaku lamedalt osalt, anuse ja genitaalide kaugemast ümbrusest ja sabalt; |
| --- | --- |

b)

rinnaku lamedalt osalt, anuse ja genitaalide kaugemast ümbrusest ja sabalt;

| c) | sisetükilt. |
| --- | --- |

c)

sisetükilt.

5.   Kui rümpade esitusviis pärast konksul kaalumist ja liigitamist erineb lõikes 3 sätestatud esitusviisist, kohandatakse rümba kaalu, kohaldades kõnealuselt esitusviisilt võrdlusesitusviisile üleminekuks vajalikke III lisas täpsustatud korrigeerimistegureid. Sel juhul kohandatakse vastavalt rümba iga 100 kilogrammi hinda.

Kui esimeses lõigus osutatud kohandused on liikmesriigi territooriumil ühesugused, arvutatakse need riiklikul alusel. Kui sellised kohandused on tapamajades erinevad, arvutatakse need iga konkreetse juhu jaoks eraldi.

Artikkel 14

Kategooriad ja klassid turuhinna registreerimiseks

1.   Turuhindu registreeritakse riigis ja ühenduses määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 42 lõike 1 punktis a osutatud ühenduse klassifitseerimisskaala alusel iga nädal ning registreerimine on seotud kõnealuse määruse V lisa punkti A alapunktis II täpsustatud viie kategooria järgmiste lihakus- ja rasvasusklassidega:

| a) | kuni kaheaastaste noorte kastreerimata isasloomade rümbad: U2, U3, R2, R3, O2, O3; |
| --- | --- |

a)

kuni kaheaastaste noorte kastreerimata isasloomade rümbad: U2, U3, R2, R3, O2, O3;

| b) | muude kastreerimata isasloomade rümbad: R3; |
| --- | --- |

b)

muude kastreerimata isasloomade rümbad: R3;

| c) | kastreeritud isasloomade rümbad: U2, U3, U4, R3, R4, O3, O4; |
| --- | --- |

c)

kastreeritud isasloomade rümbad: U2, U3, U4, R3, R4, O3, O4;

| d) | poeginud emasloomade rümbad: R3, R4, O2, O3, O4, P2, P3; |
| --- | --- |

d)

poeginud emasloomade rümbad: R3, R4, O2, O3, O4, P2, P3;

| e) | muude emasloomade rümbad: U2, U3, R2, R3, R4, O2, O3, O4. |
| --- | --- |

e)

muude emasloomade rümbad: U2, U3, R2, R3, R4, O2, O3, O4.

2.   Liikmesriigid otsustavad ise, kas nende territooriumi tuleb lugeda üheks piirkonnaks või see tuleb jagada mitmeks piirkonnaks. Selle otsuse tegemisel arvestatakse:

| a) | nende territooriumi suurust; |
| --- | --- |

a)

nende territooriumi suurust;

| b) | võimalikku haldusjaotust; |
| --- | --- |

b)

võimalikku haldusjaotust;

| c) | hindade geograafilist varieerumist. |
| --- | --- |

c)

hindade geograafilist varieerumist.

Ühendkuningriik peab koosnema vähemalt kahest piirkonnast, nimelt Suurbritanniast ja Põhja-Iirimaast, mida omakorda võib osadeks jagada esimeses lõigus osutatud kriteeriumide alusel.

Artikkel 15

Tüüpilised hinnad

1.   Hindu peab registreerima:

| a) | sellise tapamaja käitaja, kus tapetakse aastas vähemalt 20 000 omakasvatatud või oma nimel kasvatatud ja/või ostetud täiskasvanud veist; |
| --- | --- |

a)

sellise tapamaja käitaja, kus tapetakse aastas vähemalt 20 000 omakasvatatud või oma nimel kasvatatud ja/või ostetud täiskasvanud veist;

| b) | liikmesriigi nimetatud sellise tapamaja käitaja, kus tapetakse aastas vähem kui 20 000 omakasvatatud või oma nimel kasvatatud ja/või ostetud täiskasvanud veist; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi nimetatud sellise tapamaja käitaja, kus tapetakse aastas vähem kui 20 000 omakasvatatud või oma nimel kasvatatud ja/või ostetud täiskasvanud veist;

| c) | füüsiline või juriidiline isik, kes saadab aastas tapamajja tapmisele vähemalt 10 000 täiskasvanud veist, ning |
| --- | --- |

c)

füüsiline või juriidiline isik, kes saadab aastas tapamajja tapmisele vähemalt 10 000 täiskasvanud veist, ning

| d) | liikmesriigi nimetatud füüsiline või juriidiline isik, kes saadab aastas tapamajja tapmisele vähem kui 10 000 täiskasvanud veist. |
| --- | --- |

d)

liikmesriigi nimetatud füüsiline või juriidiline isik, kes saadab aastas tapamajja tapmisele vähem kui 10 000 täiskasvanud veist.

Liikmesriik peab tagama, et hindade registreerimine hõlmab vähemalt:

| a) | 25 % tapaarvust piirkondades, mis kokku hõlmavad vähemalt 75 % selle liikmesriigi kogutapaarvust, ja |
| --- | --- |

a)

25 % tapaarvust piirkondades, mis kokku hõlmavad vähemalt 75 % selle liikmesriigi kogutapaarvust, ja

| b) | 30 % tema territooriumi piires tapetud täiskasvanud veistest. |
| --- | --- |

b)

30 % tema territooriumi piires tapetud täiskasvanud veistest.

2.   Lõike 1 kohaselt registreeritud hinnad on sellised tapakaaluhinnad, mis on arvutatud asjaomasel registreerimisperioodil tapetud täiskasvanud veiste kohta artikli 13 lõikes 2 osutatud jahutatud rümba kaalu alusel.

Kui tapamajas tapetakse tapamaja käitaja kasvatatud või tema nimel kasvatatud täiskasvanud veiseid, registreeritakse hinnana sama nädala jooksul selles tapamajas tapetud samaväärsesse kategooriasse ja klassi kuuluvate rümpade eest makstud keskmine hind.

Iga artikli 14 lõikes 1 osutatud klassi kohta registreeritava hinna juurde märgitakse sellega seotud rümpade keskmine kaal ning kas hinda on või ei ole parandatud selleks, et võtta arvesse artiklis 13 osutatud elemente.

Artikkel 16

Nädala hindade arvutamine

1.   Artikli 15 kohaselt ajavahemikul esmaspäevast pühapäevani registreeritud hinnad:

| a) | teatab tapamaja käitaja või asjaomane füüsiline või juriidiline isik kirjalikult või elektroonilisel teel liikmesriigi pädevale asutusele hiljemalt liikmesriigi määratud kellaajaks või |
| --- | --- |

a)

teatab tapamaja käitaja või asjaomane füüsiline või juriidiline isik kirjalikult või elektroonilisel teel liikmesriigi pädevale asutusele hiljemalt liikmesriigi määratud kellaajaks või

| b) | tehakse liikmesriigi valikul pädevale asutusele teatavaks tapamajas või füüsilise või juriidilise isiku tegevuskohas. |
| --- | --- |

b)

tehakse liikmesriigi valikul pädevale asutusele teatavaks tapamajas või füüsilise või juriidilise isiku tegevuskohas.

Kui aga liikmesriik on moodustanud mingi piirkonna hindade kindlaksmääramise komitee ja selle komitee liikmeskonda kuulub võrdsel arvul täiskasvanud veiste ja nende rümpade ostjaid ja müüjaid ning selle esimees on pädeva asutuse töötaja, võib liikmesriik anda korralduse, et hinnad ja andmed tuleb saata otse asjaomase piirkonna komitee esimehele. Kui liikmesriik ei anna niisugust korraldust, saadab pädev asutus need selle komitee esimehele. Esimees tagab, et üksikhindade teatamisel komitee liikmetele ei ole nende päritolu äratuntav.

2.   Teatatavad hinnad on klassi keskmised hinnad.

3.   Kui artikli 15 lõike 1 esimeses lõigus nimetatud tapamaja või füüsiline või juriidiline isik teeb täiskasvanud veiste või nende rümpade tarnijatele lisamakseid ega arvesta neid makseid teatatud hindades, teatab ta oma liikmesriigi pädevale asutusele viimasest tema tehtud lisamaksest ja ajavahemikust, millega see makse on seotud. Edaspidi teatab ta liikmesriigile kõigi lisamaksete summad iga niisuguse makse teostamisel.

4.   Liikmesriigi pädev asutus määrab käesoleva artikli lõike 1 kohaselt talle teatatud hindade alusel kindlaks iga artikli 14 lõikes 1 nimetatud klassi kohta piirkonna keskmise hinna.

Käesoleva artikli lõike 1 teises lõigus osutatud komiteed määravad kindlaks käesoleva artikli lõike 1 kohaselt neile teatatud hindade alusel iga artikli 14 lõikes 1 nimetatud klassi kohta piirkonna keskmise hinna ning teatavad need hinnad liikmesriigi pädevale asutusele.

5.   Ühtse hinnaga ostude korral, mille puhul saadetises olevad rümbad ei kuulu ühes ja samas kategoorias rohkem kui kolme järjestikusesse lihakusklassi ja kolme järjestikusesse rasvasusklassi, võetakse lõikes 4 nimetatud hindade kindlaksmääramisel arvesse selle lihakusklassi hinda, millesse kuulub kõige rohkem rümpi, või kui rümbad jagunevad klasside vahel võrdselt, nende klasside keskmist hinda, kui niisugune klass on olemas. Kõigil muudel juhtudel seda hinda arvesse ei võeta.

Kui aga ühtse hinnaga ostud moodustavad vähem kui 35 % liikmesriigi täiskasvanud veiste kogutapaarvust, võib liikmesriik otsustada jätta niisuguste ostude hinnad lõike 4 alusel tehtavates arvutustes arvestamata.

6.   Seejärel arvutab pädev asutus iga klassi siseriikliku lähtehinna piirkondlike hindade kaalumise teel, et võtta arvesse nendega seotud piirkondade tapaarvude tähtsust asjaomases kategoorias võrreldes selle kategooria üldise tapaarvuga liikmesriigis.

7.   Pädev asutus kohandab lõikes 6 osutatud iga klassi siseriiklikku lähtehinda:

| a) | et võtta arvesse kõiki artiklis 13 osutatud elemente, kui seda kohandust ei ole veel tehtud; |
| --- | --- |

a)

et võtta arvesse kõiki artiklis 13 osutatud elemente, kui seda kohandust ei ole veel tehtud;

| b) | et tagada artikli 13 lõike 2 teises lõigus osutatud jahutatud rümba kaalu alusel arvutatud hind; |
| --- | --- |

b)

et tagada artikli 13 lõike 2 teises lõigus osutatud jahutatud rümba kaalu alusel arvutatud hind;

| c) | et võtta arvesse lõikes 3 osutatud lisamakseid, kui kohandus moodustaks vähemalt 1 % kõnealuse klassi hinnast. |
| --- | --- |

c)

et võtta arvesse lõikes 3 osutatud lisamakseid, kui kohandus moodustaks vähemalt 1 % kõnealuse klassi hinnast.

Punktis c kohast parandust tehes jagab pädev asutus asjaomases liikmesriigis eelnenud rahandusaasta jooksul seoses veiselihasektoriga tehtud lisamaksete kogusumma aasta jooksul tapetud selliste täiskasvanud veiste kogukaaluga tonnides, kelle kohta on hinnad teatatud.

8.   Kui liikmesriigi pädeva asutuse arvates on talle teatatud hinnad:

| a) | seotud ebaolulise rümpade arvuga, jätab ta need hinnad arvestamata; |
| --- | --- |

a)

seotud ebaolulise rümpade arvuga, jätab ta need hinnad arvestamata;

| b) | ebausaldusväärsed, võtab ta need arvesse vaid sel juhul ja siis, kui ta veendub nende usaldusväärsuses. |
| --- | --- |

b)

ebausaldusväärsed, võtab ta need arvesse vaid sel juhul ja siis, kui ta veendub nende usaldusväärsuses.

Artikkel 17

Nädala hindadest teatamine komisjonile

1.   Artikli 36 kohaselt teatavad liikmesriigid komisjonile hinnad, mis on arvutatud vastavalt artikli 16 lõigetele 4–7. Enne komisjonile teatamist ei teata nad neid hindu ühelegi teisele asutusele.

2.   Kui liikmesriigis või piirkonnas ei saa erandlike asjaolude tõttu või pakkumise hooajalisusest tulenevatel põhjustel hindu olulise arvu ühte või mitmesse artikli 14 lõikes 1 osutatud klassi kuuluvate rümpade kohta registreerida, võib komisjon kasutada viimaseid enne seda juhtumit kõnealuse klassi või kõnealuste klasside kohta registreeritud hindu; kui nimetatud olukord püsib kauem kui kahe järjestikuse nädala jooksul, võib komisjon otsustada kõnealuse klassi või klassid hindade aruandlusest ajutiselt välja jätta ning sellele klassile või nendele klassidele eraldatud kaalu(d) ajutiselt ümber jaotada.

Artikkel 18

Ühenduse keskmised hinnad

1.   Igas kategoorias

| a) | on iga artikli 14 lõikes 1 loetletud lihakus- ja rasvasusklassi ühenduse keskmine hind selle klassi kohta registreeritud siseriiklike turuhindade kaalutud keskmine hind. Kaalumisel lähtutakse liikmesriigi selle klassi tapaarvu osakaalust sama klassi kogutapaarvus ühenduses; |
| --- | --- |

a)

on iga artikli 14 lõikes 1 loetletud lihakus- ja rasvasusklassi ühenduse keskmine hind selle klassi kohta registreeritud siseriiklike turuhindade kaalutud keskmine hind. Kaalumisel lähtutakse liikmesriigi selle klassi tapaarvu osakaalust sama klassi kogutapaarvus ühenduses;

| b) | on iga lihakusklassi ühenduse keskmine hind sellesse lihakusklassi kuuluvate rasvasusklasside ühenduse keskmiste hindade kaalutud keskmine. Kaalumisel lähtutakse iga rasvasusklassi tapaarvu osakaalust selle lihakusklassi kogutapaarvus ühenduses; |
| --- | --- |

b)

on iga lihakusklassi ühenduse keskmine hind sellesse lihakusklassi kuuluvate rasvasusklasside ühenduse keskmiste hindade kaalutud keskmine. Kaalumisel lähtutakse iga rasvasusklassi tapaarvu osakaalust selle lihakusklassi kogutapaarvus ühenduses;

| c) | on ühenduse keskmine hind punktis a osutatud ühenduse keskmiste hindade kaalutud keskmine. Kaalumisel lähtutakse iga punktis a osutatud klassi tapaarvu osakaalust ühenduse sama kategooria tapaarvus. |
| --- | --- |

c)

on ühenduse keskmine hind punktis a osutatud ühenduse keskmiste hindade kaalutud keskmine. Kaalumisel lähtutakse iga punktis a osutatud klassi tapaarvu osakaalust ühenduse sama kategooria tapaarvus.

2.   Kõigi kategooriate ühenduse keskmine hind kokku on lõike 1 punktis c nimetatud keskmiste hindade kaalutud keskmine. Kaalumisel lähtutakse iga kategooria osakaalust ühenduse täiskasvanud veiste kogutapaarvus.

Artikkel 19

Liikmesriikide iga-aastane komisjoni teavitamine

Hiljemalt iga aasta 15. aprilliks edastavad liikmesriigid komisjonile:

| a) | selliste tapamajade konfidentsiaalse nimekirja, mis registreerivad hindu kas artikli 15 lõike 1 punkti a või punkti b alusel, märkides iga tapamaja täiskasvanud veiste eelnenud kalendriaasta tapamahu arvudes ja võimaluse korral tapakaalu tonnides; |
| --- | --- |

a)

selliste tapamajade konfidentsiaalse nimekirja, mis registreerivad hindu kas artikli 15 lõike 1 punkti a või punkti b alusel, märkides iga tapamaja täiskasvanud veiste eelnenud kalendriaasta tapamahu arvudes ja võimaluse korral tapakaalu tonnides;

| b) | selliste füüsiliste või juriidiliste isikute konfidentsiaalse nimekirja, kes registreerivad hindu kas artikli 15 lõike 1 punkti c või punkti d alusel, märkides nende poolt eelnenud kalendriaastal tapmisele saadetud täiskasvanud veiste arvu, väljendatuna võimaluse korral ka tapakaalu tonnides; |
| --- | --- |

b)

selliste füüsiliste või juriidiliste isikute konfidentsiaalse nimekirja, kes registreerivad hindu kas artikli 15 lõike 1 punkti c või punkti d alusel, märkides nende poolt eelnenud kalendriaastal tapmisele saadetud täiskasvanud veiste arvu, väljendatuna võimaluse korral ka tapakaalu tonnides;

| c) | piirkondade nimekirja, mille kohta hindu registreeritakse, ja igale piirkonnale artikli 16 lõike 6 kohaselt määratud kaalu. |
| --- | --- |

c)

piirkondade nimekirja, mille kohta hindu registreeritakse, ja igale piirkonnale artikli 16 lõike 6 kohaselt määratud kaalu.

III   PEATÜKK

SEALIHASEKTOR

Artikkel 20

Rümpade kohustuslik klassifitseerimine ja erandid sellest

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 42 lõikes 1 osutatud searümpade klassifitseerimisskaalat kasutavad kõik tapamajad kõikide rümpade klassifitseerimiseks, et võimaldada tootjatel saada tapamajja toodud sigade kaalul ja koostisel põhinevat õiglast tasu.

2.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid otsustada mitte teha käesoleva skaala kohaldamist kohustuslikuks tapamajades:

| a) | mille jaoks asjaomased liikmesriigid on kehtestanud maksimaalse tapaarvu; kõnealune arv ei tohi aasta keskmises arvestuses ületada 200 siga nädalas; |
| --- | --- |

a)

mille jaoks asjaomased liikmesriigid on kehtestanud maksimaalse tapaarvu; kõnealune arv ei tohi aasta keskmises arvestuses ületada 200 siga nädalas;

| b) | milles tapetakse vaid nende endi kasvandustes sündinud ja nuumatud sigu ning kus kõik saadud rümbad tükeldatakse. |
| --- | --- |

b)

milles tapetakse vaid nende endi kasvandustes sündinud ja nuumatud sigu ning kus kõik saadud rümbad tükeldatakse.

Sellisel juhul teavitavad asjaomased liikmesriigid komisjoni esimeses lõigus osutatud otsusest, näidates maksimaalse tapaarvu igas tapamajas, mis on ühenduse skaala kohaldamisest vabastatud.

Artikkel 21

Kaalumine, liigitamine ja märgistamine

1.   Searümbad liigitatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B alapunktis II määratletud klassifikatsiooni kohaselt kaalumise ajal.

Liikmesriikidel võib nende territooriumil tapetud sigade puhul lubada määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 osutatud korras võimaldada searümpade liigitamist enne kaalumist.

2.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 43 punkti m alapunktile iv, määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B alapunkti II sätetele ja käesoleva artikli lõikele 1 ei välistata liikmesriigi territooriumil tapetud sigade suhtes lisaks kaalule ja tailihasisaldusele täiendavate hindamiskriteeriumide kasutamist.

3.   Vahetult pärast liigitamist märgitakse searümpadele suurtäht, mis tähistab rümba klassi või hinnangulist tailihaprotsenti vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B alapunkti II sätetele.

Tähed või numbrid peavad olema vähemalt kahe sentimeetri kõrgused. Märgistamisel võib kasutada mürgitut, kustutamatut ja kuumakindlat tinti või muud püsiva märgistuse viisi, mille on eelnevalt kinnitanud riigi pädevad asutused.

Ilma et see mõjutaks esimese lõigu kohaldamist, võib rümbale märkida rümba kaalu või muud vajalikuks peetavad üksikasjad.

Poolrümpadel kantakse märgistus tagakoodi või singi nahale.

Märgistusena on lubatud ka etikett, mis on kinnitatud nii, et seda ei saa rikkumata eemaldada.

4.   Erandina lõikest 3 võivad liikmesriigid sätestada, et rümpasid ei ole vaja märgistada, kui iga rümba kohta koostatakse protokoll, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet:

| a) | rümba püsivate vahenditega ühekaupa identifitseerimine; |
| --- | --- |

a)

rümba püsivate vahenditega ühekaupa identifitseerimine;

| b) | rümba tapasoe kaal ja |
| --- | --- |

b)

rümba tapasoe kaal ja

| c) | hinnanguline tailihasisaldus. |
| --- | --- |

c)

hinnanguline tailihasisaldus.

Protokolli tuleb säilitada kuus kuud ning selle peab koostamise päeval originaaldokumendina tõendama selleks volitatud isik.

Kui aga rümpasid müüakse tervetena teise liikmesriiki, tuleb need märgistada kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B alapunktis II sätestatud asjakohase klassimääratluse või tailihasisaldust näitava protsendiga.

5.   Ilma et see mõjutaks määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B alapunkti III teise lõigu kohaldamist, ei tohi rümbast enne kaalumist, liigitamist ja märgistamist eemaldada rasv-, lihas- ega muud kude.

Artikkel 22

Rümba kaal

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 42 lõike 1 punkti b kohaldamisel tähendab rümba kaal jahutatud rümba massi nagu on kirjeldatud kõnealuse määruse V lisa punkti B alapunktis III.

2.   Rümp kaalutakse esimesel võimalusel pärast tapmist ning mitte hiljem kui 45 minutit pärast sea kaela avamist.

Jahutatud rümba mass vastab esimeses lõigus osutatud tapasooja rümba registreeritud kaalule, millest lahutatakse 2 %.

Kui mõni tapamaja ei suuda sea kaela avamise ja kaalumise 45minutilist ajavahemikku enamasti järgida, võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada seda ajavahemikku pikendada tingimusel, et teises lõigus nimetatud 2 % suurust mahaarvestust vähendatakse 0,1 protsendipunkti võrra iga kõnealuse ajavahemiku lõpust möödunud täiendava veerandtunni kohta.

3.   Erandina lõigetest 1 ja 2 võib jahutatud rümba massi arvutada varem kindlaksmääratud absoluutkaaluvähenduste skaala järgi, mille liikmesriigid on kehtestanud kooskõlas oma seakarjade omadustega ning teatanud komisjonile. Selliste skaalade kasutamine kinnitatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 sätestatud korras, juhul kui üksikkaaluklasside vähendused vastavad võimalikult suures osas lõigetest 1 ja 2 tulenevatele vähendustele.

Artikkel 23

Searümpade tailihasisaldus

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B alapunkti IV kohaldamisel tähendab searümpade tailihasisaldus:

| — | punaste vöötlihaste kogumassi, tingimusel et neid saab eraldada noa abil, ja |
| --- | --- |

—

punaste vöötlihaste kogumassi, tingimusel et neid saab eraldada noa abil, ja

| — | rümba massi. |
| --- | --- |

—

rümba massi.

Punaste vöötlihaste kogumass saadakse kas rümba täieliku või osalise dissekteerimise teel või täieliku või osalise dissekteerimise kombinatsiooni teel riiklikult kehtestatud rümpade hindamise kiirmeetodil, mis põhineb määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 sätestatud korras vastu võetud tõestatud statistilistel meetoditel.

Teises lõigus osutatud dissekteerimise võib ka asendada tailihaprotsendi hindamisega kompuutertomograafiga teostatava täieliku dissekteerimise teel tingimusel, et esitatakse piisavalt võrreldavaid dissekteerimistulemusi.

2.   Searümpade tailihasisalduse hindamise statistiline standardmeetod, mis on kinnitatud liigitusmeetodina määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B alapunktis IV määratletud tähenduses, on kas tavaline või vähendatud valimiga vähimruutude meetod, kuid võib kasutada ka muid statistiliselt tõestatud meetodeid.

Meetod põhineb asjaomase riigi või piirkonna sealihatoodangu representatiivsel valimil, mis koosneb vähemalt 120 rümbast, mille tailihasisaldus on kindlaks tehtud vastavalt käesoleva määruse IV lisas sätestatud dissekteerimismeetodile. Kui kasutatakse mitut proovivõtu meetodit, mõõdetakse vähemalt 50 rümba keskmine tailihasisaldus vähemalt täpsusega, mis saavutati standardset statistilist meetodit kasutades 120 rümba puhul, kasutades IV lisas sätestatud meetodit.

3.   Liigitusmeetodid kinnitatakse ainult sellisel juhul, kui prognoositava vea ruutkeskmine, mis on arvutatud vähemalt 60 rümbast koosneva representatiivse valimi täieliku ristkontrolli või kõnealuse valimi katsekogumi kontrolli teel, on väiksem kui 2,5. Lisaks võetakse vea ruutkeskmise arvutamisel arvesse ka kõiki võõrväärtusi.

4.   Liikmesriigid teavitavad protokolli abil komisjoni liigitusmeetoditest, mida nad soovivad lubada oma territooriumil kohaldada, kirjeldades proovidissekteerimist ja märkides põhimõtted, millel need meetodid põhinevad, ning tailihasisalduse mõõtmiseks kasutatavad võrrandid. Protokoll peaks olema kaheosaline ja hõlmama V lisas sätestatud andmeid. Protokolli esimene osa esitatakse komisjonile enne proovidissekteerimise alustamist.

Luba liigitusmeetodite kohaldamiseks liikmesriigi territooriumil antakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 sätestatud korras protokolli alusel.

5.   Liigitusmeetodeid tuleb kõikides üksikasjades kohaldada vastavalt kirjeldusele, mida sisaldab ühenduse otsus, millega need kinnitatakse.

Artikkel 24

Kohapealne kontroll

1.   Searümpade kaalumist, liigitamist ja märgistamist artiklis 20 osutatud ettevõtetes kontrollib koha peal ilma ette teatamata klassifitseerimisasutustest ja ettevõtetest sõltumatu asutus.

Klassifitseerimisasutusest sõltumatuse nõuet ei kohaldata siiski juhul, kui kontrollijaks on pädev asutus.

2.   Kontroll tuleb läbi viia vähemalt kaks korda iga kolme kuu jooksul kõikides heakskiidetud ettevõtetes, kus tapetakse aastas keskmiselt 200 ja rohkem siga nädalas.

Heakskiidetud ettevõtetele, kus tapetakse aastas keskmiselt vähem kui 200 siga nädalas, määravad kontrollide sageduse liikmesriigid.

3.   Lõigete 1 ja 2 sätete kohaldamiseks liikmesriigid:

| a) | määravad kindlaks kontrollide reguleerimisala nende riskihindamise alusel, võttes eelkõige arvesse sigade tapaarvu asjaomastes tapamajades ja eelmiste kontrollide käigus tehtud tähelepanekuid kõnealustes tapamajades; |
| --- | --- |

a)

määravad kindlaks kontrollide reguleerimisala nende riskihindamise alusel, võttes eelkõige arvesse sigade tapaarvu asjaomastes tapamajades ja eelmiste kontrollide käigus tehtud tähelepanekuid kõnealustes tapamajades;

| b) | teatavad komisjonile meetmetest, mida nad on võtnud seoses kõnealuste sätete kohaldamisega hiljemalt 1. juuliks 2009 ja edasistest muudatustest teavitatakse hiljemalt ühe kuu jooksul. |
| --- | --- |

b)

teatavad komisjonile meetmetest, mida nad on võtnud seoses kõnealuste sätete kohaldamisega hiljemalt 1. juuliks 2009 ja edasistest muudatustest teavitatakse hiljemalt ühe kuu jooksul.

4.   Kui kontrollide eest vastutav asutus ei kuulu riigiasutuse vastutusalasse, tuleb lõigetes 1 ja 2 sätestatud kontrollimised teostada riigiasutuse järelevalve all samadel tingimustel vähemalt kord aastas. Riigiasutusele teatatakse korrapäraselt kontrollimiste eest vastutava asutuse töö tulemustest.

Artikkel 25

Searümpade turuhinnad liikmesriikides

1.   Searümpade turuhind liikmesriigis võrdub selle liikmesriigi tüüpilistel turgudel või noteerimiskeskustes registreeritud noteeringute keskmisega.

2.   Lõikes 1 viidatud hind määratakse kindlaks järgmise massiga rümpade registreeritud noteeringute põhjal:

| — | 60 kuni vähem kui 120 kg E klassis; |
| --- | --- |

—

60 kuni vähem kui 120 kg E klassis;

| — | 120 kuni vähem kui 180 kg R klassis. |
| --- | --- |

—

120 kuni vähem kui 180 kg R klassis.

Kaaluklasside valik ja nende võimalik edaspidine kaalumine jääb asjaomase liikmesriigi otsustada; liikmesriik teavitab sellest komisjoni.

3.   Liikmesriigid teatavad komisjonile lõikes 1 osutatud tüüpilistest turgudest või noteerimiskeskustest hiljemalt 1. juuliks 2009 ja edasistest muudatustest teavitatakse hiljemalt ühe kuu jooksul.

Komisjon edastab esimeses lõigus osutatud teatised liikmesriikidele.

Artikkel 26

Ühenduse keskmine hind

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 17 ja 37 osutatud searümpade keskmine turuhind ühenduses määratakse kindlaks käibemaksuta hindade põhjal, mida elussigade tarnijatele sigade tapamajadesse toomisel makstakse.

2.   Lõike 1 alusel kindlaksmääratud hinnad sisaldavad töötlemata rupsi ja loomsete jääkide väärtust ning need väljendatakse 100 kg jahutatud searümpade kohta, mis:

| — | esitatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B alapunkti III esimeses lõigus sätestatud võrdlusesitusviisile ja |
| --- | --- |

—

esitatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B alapunkti III esimeses lõigus sätestatud võrdlusesitusviisile ja

| — | kaalutakse ja klassifitseeritakse tapamaja konksudel ning mille registreeritud kaal on ümber arvestatud jahutatud rümba kaaluks käesoleva määruse artiklis 22 sätestatud meetoditel. |
| --- | --- |

—

kaalutakse ja klassifitseeritakse tapamaja konksudel ning mille registreeritud kaal on ümber arvestatud jahutatud rümba kaaluks käesoleva määruse artiklis 22 sätestatud meetoditel.

3.   Lõikes 1 sätestatud turuhind ühenduses määratakse kindlaks igas liikmesriigis registreeritud hindade kaalumisel iga liikmesriigi seakarja suhtelist suurust kajastava koefitsiendiga.

Esimeses lõigus osutatud koefitsiendid määratakse kindlaks iga aasta detsembri alguse sigade arvu alusel vastavalt nõukogu direktiivile 93/23/EMÜ. (16)

Artikkel 27

Komisjonile nädala noteeringutest teatamine

1.   Vastavalt artiklile 36 edastavad liikmesriigid komisjonile:

| a) | vastavalt artikli 25 lõikele 1 ja artikli 26 lõigetele 1 ja 2 kindlaksmääratud noteeringud; |
| --- | --- |

a)

vastavalt artikli 25 lõikele 1 ja artikli 26 lõigetele 1 ja 2 kindlaksmääratud noteeringud;

| b) | esindavad noteeringud põrsa kohta keskmise eluskaaluga umbes 20 kilogrammi. |
| --- | --- |

b)

esindavad noteeringud põrsa kohta keskmise eluskaaluga umbes 20 kilogrammi.

2.   Kui komisjon ei saa üht või mitut noteeringut, võtab ta arvesse viimase kättesaadava noteeringu. Kui noteering või noteeringud puuduvad kolmel järjestikusel nädalal, ei arvesta komisjon enam seda noteeringut või neid noteeringuid.

3.   Liikmesriigid edastavad komisjoni taotluse põhjal määruse (EÜ) nr 1234/2007 I lisa XVII osaga hõlmatud toodete kohta järgmise teabe, kui see on kättesaadav:

| a) | kolmandatest riikidest imporditud toodete turuhinnad liikmesriikides; |
| --- | --- |

a)

kolmandatest riikidest imporditud toodete turuhinnad liikmesriikides;

| b) | kolmandate riikide tüüpilistel turgudel valitsevad hinnad. |
| --- | --- |

b)

kolmandate riikide tüüpilistel turgudel valitsevad hinnad.

IV   PEATÜKK

Lambalihasektor

Artikkel 28

Kergete tallede rümpade määratlemise kriteeriumid

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti C alapunkti III lõikes 2 osutatud kriteeriumide kohaldamise eesmärgil kohaldatakse käesoleva määruse VI lisas sätestatud eeskirju.

2.   VI lisas osutatud liha värvus määratakse kubemeosal kõhusirglihase juures standarditud värvikaardi alusel.

Artikkel 29

Lihakusklasside, rasvasuse, rümba kaalu ja liha värvusega seotud lisasätted

Täiendavad üksikasjalikud sätted määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti C alapunktis III osutatud lihakusklassi ja rasvasuse mõistete kohta sätestatakse käesoleva määruse VII lisas.

Artikkel 30

Klassifitseerimine ja identifitseerimine

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti C alapunktides III ja V osutatud klassifitseerimist ja identifitseerimist teostavad tapamajad ise.

2.   Rümba klassifitseerimine, identifitseerimine ja kaalumine peab toimuma hiljemalt ühe tunni jooksul pärast looma kaela avamist.

3.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 42 lõike 1 teises lõigus osutatud skaalale klassifitseeritud rümpade ja poolrümpade identifitseerimine osalevates ettevõtetes toimub märgiga, mis näitab rümba kategooriat ning lihakus- ja rasvasusklassi.

Kõnealune tähistamine toimub tembeldamise teel, kasutades kustutamatut ja mittetoksilist tinti vastavalt meetodile, mille on heaks kiitnud pädevad riigiasutused.

Kategooriad tähistatakse järgmiselt:

| a) | L: alla kaheteistkuuliste lammaste (tallede) rümbad; |
| --- | --- |

a)

L: alla kaheteistkuuliste lammaste (tallede) rümbad;

| b) | S: muude lammaste rümbad. |
| --- | --- |

b)

S: muude lammaste rümbad.

4.   Liikmesriigid võivad lubada märgistamise asendamist muutmatu ja kindlalt kinnitatud etiketi kasutamisega.

Artikkel 31

Kvalifitseeritud klassifitseerijate teostatav klassifitseerimine

Liikmesriigid tagavad, et klassifitseerimisega tegelevad piisavalt kvalifitseeritud klassifitseerijad. Liikmesriigid määravad sellised isikud kokkuleppemenetluse teel või nimetavad sel eesmärgil vastutava asutuse.

Artikkel 32

Kohapealne kontroll

1.   Artiklis 31 osutatud klassifitseerijate toimingut ning osalevates ettevõtetes rümpade klassifitseerimist ja identifitseerimist kontrollib koha peal ilma ette teatamata liikmesriigi poolt määratud ning klassifitseerimisasutustest ja osalevatest ettevõtetest sõltumatu asutus.

Klassifitseerimisasutusest sõltumatuse nõuet ei kohaldata siiski juhul, kui kontrollijaks on pädev asutus.

Kui kontrollide eest vastutav asutus ei kuulu riigiasutuse haldusalasse, tuleb esimeses lõigus sätestatud kontroll teostada riigiasutuse järelevalve all samadel tingimustel vähemalt kord aastas. Riigiasutusele teatatakse korrapäraselt kontrollimiste eest vastutava organi töö tulemustest.

2.   Kontroll tuleb läbi viia vähemalt üks kord iga kolme kuu jooksul kõikides osalevates klassifitseerimist teostavates ettevõtetes, kus tapetakse aastas keskmiselt 80 ja rohkem lammast nädalas. Iga kontroll peab hõlmama vähemalt 40 juhuslikult valitud rümpa.

Osalevates ettevõtetes, kus tapetakse aastas keskmiselt vähem kui 80 lammast nädalas, määrab liikmesriik oma riskianalüüsi põhjal kindlaks teostatavate kontrollide sageduse ja kontrollitavate rümpade miinimumkoguse, võttes eelkõige arvesse lammaste tapaarvu asjaomastes tapamajades ning eelmiste kontrollide käigus tehtud tähelepanekuid kõnealustes ettevõtetes.

Artikkel 33

Registreeritav turuhind

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 42 lõike 1 teises lõigus osutatud ühenduse lambarümpade klassifitseerimisskaala alusel kindlaksmääratav turuhind on ühendusest pärit lamba tarnijale makstav tapamaja netohind ilma käibemaksuta. Hind väljendatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti C alapunktis IV sätestatud võrdlusesitusviisi kohaselt esitatud ning tapamaja konksul kaalutud ja klassifitseeritud rümba kaalu 100 kilogrammi kohta.

2.   Arvesse võetav kaal on tapasooja rümba kaal, millest lahutatakse paranduskoefitsiendi kaudu jahutuskadu. Liikmesriigid teatavad komisjonile kasutatavad paranduskoefitsiendid.

3.   Kui rümpade esitusviis pärast konksul kaalumist ja klassifitseerimist erineb võrdlusesitusviisist, kohandavad liikmesriigid rümba kaalu määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti C alapunkti IV teises lõigus sätestatud paranduskoefitsientide kohaldamise teel. Liikmesriigid teatavad komisjonile kasutatavad paranduskoefitsiendid.

Artikkel 34

Hindade teatamine komisjonile

1.   Liikmesriigid, kelle lambalihatoodang ületab 200 tonni aastas, edastavad komisjonile konfidentsiaalse nimekirja tapamajadest ja/või muudest ettevõtetest, mis osalevad hindade kehtestamises vastavalt ühenduse skaalale (edaspidi „osalevad ettevõtted”) märkega osalevate ettevõtete iga-aastase ligikaudse tapamahu kohta.

2.   Lõikes 1 osutatud liikmesriigid teatavad artikli 36 kohaselt komisjonile vastavalt ühenduse skaalale iga lambaliha kvaliteediklassi keskmise hinna kõigis osalevates ettevõtetes märkega kvaliteediklassi suuruse kohta. Kui kvaliteediklass moodustab vähem kui 1 % koguhulgast, ei ole hindu vaja teatada. Liikmesriigid teatavad komisjonile samuti kogu klassifitseeritud lambaliha keskmise hinna kaalu alusel igas hinnaaruandluse eesmärgil kasutatavas skaalas.

Liikmesriigid võivad siiski jaotada iga määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti C alapunkti III lõikega 1 ette nähtud lihakus- ja rasvasusklassi kohta teatatud hinna kaalu alusel. „Kvaliteet” tähendab lihakus- ja rasvasusklassi kombinatsiooni.

Artikkel 35

Ühenduse keskmised hinnad

Lambarümpade keskmiste hindade arvutamisel ühenduses kaalutakse artikli 34 lõikes 2 osutatud hindu koefitsiendiga, mis kajastab iga liikmesriigi lambaliha toodangu suhtelist suurust ühenduse lambaliha kogutoodangu suhtes.

V   PEATÜKK

Ühised ja lõppsätted

Artikkel 36

Nädala hindadest teatamine komisjonile

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile igal nädalal, hiljemalt kolmapäeval kell 12.00 (Brüsseli aja järgi) käesoleva määruse artikli 17 lõikes1, artikli 27 lõikes 1 ja artikli 34 lõikes 2 osutatud turuhinnad ja noteeringud.

Hinnad ja noteeringud on seotud ajavahemikuga esmaspäevast pühapäevani teabe andmisele eelnenud nädalal.

Teatatud hinnad ja noteeringud väljendatakse eurodes, vajaduse korral riigi omavääringus.

2.   Lõikes 1 osutatud teave edastatakse elektroonilisel teel vormidel, mille komisjon annab liikmesriikide käsutusse.

Artikkel 37

Kaalumiskoefitsientide perioodiline läbivaatamine

1.   Käesoleva määruse artiklis 18, artikli 26 lõikes 3 ja artiklis 35 osutatud kaalumiskoefitsiendid vaadatakse läbi perioodiliselt, et võtta arvesse riigi ja ühenduse tasandil registreeritud suundumusi.

2.   Iga lõikes 1 osutatud läbivaatamise kohta teatab komisjon liikmesriikidele läbivaadatud kaalumiskoefitsiendid.

Artikkel 38

Ühenduse inspekteerimiskomitee

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 42 lõikes 2 osutatud ühenduse inspekteerimiskomitee (edaspidi „komitee”) vastutab kohapealsete kontrollide eest, mis hõlmavad:

| a) | ühenduse veise- ja lambarümpade klassifitseerimisskaalasid käsitlevate meetmete kohaldamist; |
| --- | --- |

a)

ühenduse veise- ja lambarümpade klassifitseerimisskaalasid käsitlevate meetmete kohaldamist;

| b) | turuhindade registreerimist vastavalt kõnealustele klassifitseerimisskaaladele; |
| --- | --- |

b)

turuhindade registreerimist vastavalt kõnealustele klassifitseerimisskaaladele;

| c) | toodete klassifitseerimist, identifitseerimist ja märgistamist määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 6 lõike 1 punktis e sätestatud riikliku sekkumise korras toimuva kokkuostu raames veise- ja vasikalihasektoris. |
| --- | --- |

c)

toodete klassifitseerimist, identifitseerimist ja märgistamist määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 6 lõike 1 punktis e sätestatud riikliku sekkumise korras toimuva kokkuostu raames veise- ja vasikalihasektoris.

2.   Komisjoni koosseisus on kõige rohkem:

| a) | kolm Euroopa Komisjoni eksperti, kellest üks tegutseb komisjoni eesistujana; |
| --- | --- |

a)

kolm Euroopa Komisjoni eksperti, kellest üks tegutseb komisjoni eesistujana;

| b) | üks asjaomase liikmesriigi ekspert; |
| --- | --- |

b)

üks asjaomase liikmesriigi ekspert;

| c) | kaheksa eksperti teistest liikmesriikidest. |
| --- | --- |

c)

kaheksa eksperti teistest liikmesriikidest.

Liikmesriigid nimetavad eksperte nende sõltumatuse ja võimekuse alusel, eelkõige rümpade klassifitseerimise ja turuhindade registreerimise küsimustes ning seoses asjaomase töö konkreetse laadiga.

Eksperdid ei tohi mingil juhul kasutada saadud teavet isiklikel eesmärkidel või teha seda teatavaks seoses komisjoni tööga.

3.   Kontrolle tehakse tapamajades, lihaturgudel, sekkumiskeskustes, noteerimiskeskustes ning piirkondlikes ja kesktalitustes, mis on seotud lõikes 1 osutatud sätete rakendamisega.

4.   Kohapealsed kontrollid tehakse liikmesriikides korrapäraste ajavahemike järel, mille pikkus võib erineda eelkõige sõltuvalt veise- ja lambaliha toodangu suhtelisest tähtsusest kontrollitavas liikmesriigis või klassifitseerimisskaala kohaldamisega seotud probleemidest.

Kontrollkäikude kava koostab komisjon pärast konsulteerimist liikmesriikidega. Külastatava liikmesriigi esindajad võivad kontrollides osaleda.

Iga liikmesriik korraldab tema territooriumil toimuvad kontrollkäigud vastavalt Euroopa Komisjoni määratletud nõuetele. Selleks edastab liikmesriik 30 päeva enne kontrollkäiku kavandatavate kontrollkäikude üksikasjaliku kava Euroopa Komisjonile, kes võib taotleda kava muutmist.

Komisjon teatab liikmesriikidele võimalikult varakult enne iga kontrollkäiku selle kava ja toimumise.

5.   Iga kontrollkäigu lõpul kohtuvad komisjoni liikmed ja kontrollitud liikmesriigi esindajad, et arutada kontrollkäigu tulemusi. Seejärel teevad komisjoni liikmed kontrollkäigu kohta järeldused lõikes 1 osutatud punktide osas.

Inspekteerimiskomitee eesistuja koostab aruande, mis sisaldab kontrollkäigu üksikasju ja esimeses lõigus osutatud järeldusi. Aruanne saadetakse esimesel võimalusel kontrollitud liikmesriigile ja seejärel teistele liikmesriikidele.

Kui teises lõigus osutatud aruandesse on märgitud puudujääke kontrollitud tegevusvaldkondades või esitatud soovitusi tegevuse parandamiseks, teatavad liikmesriigid Euroopa Komisjonile kõikidest kavandatavatest või tehtud muudatustest hiljemalt kolm kuud pärast kuupäeva, millal aruanne edastati.

6.   Komisjoni liikmete sõidu- ja elamiskulud kannab Euroopa Komisjon vastavalt eeskirjadele, mida kohaldatakse selliste isikute sõidu- ja elamiskulude hüvitamisel, kes ei ole seotud Euroopa Komisjoniga ja kelle viimane on kutsunud eksperdiks.

Artikkel 39

Liikmesriikide võetavad meetmed

1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et

| a) | tagada käesoleva määruse sätete kohaldamine; |
| --- | --- |

a)

tagada käesoleva määruse sätete kohaldamine;

| b) | tagada teatatavate hindade täpsus vastavalt artikli 17 lõikele 1, artikli 27 lõikele 1 ja artikli 34 lõikele 2; |
| --- | --- |

b)

tagada teatatavate hindade täpsus vastavalt artikli 17 lõikele 1, artikli 27 lõikele 1 ja artikli 34 lõikele 2;

| c) | karistada eelkõige selliste rikkumiste eest nagu templite ja etikettide võltsimine ning petlik kasutamine või litsentseerimata töötajate poolt teostatud klassifitseerimise eest. |
| --- | --- |

c)

karistada eelkõige selliste rikkumiste eest nagu templite ja etikettide võltsimine ning petlik kasutamine või litsentseerimata töötajate poolt teostatud klassifitseerimise eest.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile võimalikult kiiresti lõikes 1 osutatud meetmetest.

Artikkel 40

Määrused (EMÜ) nr 563/82, (EMÜ) nr 2967/85, (EMÜ) nr 344/91, (EÜ) nr 295/96, (EÜ) nr 103/2006, (EÜ) nr 1128/2006, (EÜ) nr 908/2006, (EÜ) nr 1319/2006, (EÜ) nr 710/2008, (EÜ) nr 22/2008 ja otsus 83/471/EMÜ tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele ja otsusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse VIII lisas esitatud vastavustabeli kohaselt.

Artikkel 41

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 67, 11.3.1982, lk 23.

2

(3)  EÜT L 285, 25.10.1985, lk 39.

3

(4)  EÜT L 41, 14.2.1991, lk 15.

4

(5)  EÜT L 39, 17.2.1996, lk 1.

5

(6)  ELT L 17, 21.1.2006, lk 6.

6

(7)  ELT L 168, 21.6.2006, lk 11.

7

(8)  ELT L 201, 25.7.2006, lk 6.

8

(9)  ELT L 243, 6.9.2006, lk 3.

9

(10)  ELT L 197, 25.7.2008, lk 28.

10

(11)  ELT L 9, 12.1.2008, lk 6.

11

(12)  EÜT L 259, 20.9.1983, lk 30.

12

(13)  EÜT L 204, 11.8.2000, lk 1.

13

(14)  ELT L 312, 11.11.2006, lk 6.

14

(15)  ELT L 223, 21.8.2008, lk 3.

15

(16)  EÜT L 149, 21.6.1993, lk 1.

16

---

I LISA

Artiklis 3 osutatud täiskasvanud veiste rümpade lihakus- ja rasvasusklasse käsitlevad lisasätted

1.   LIHAKUS

Rümba piirkondade, eriti selle oluliste osade (taga-, selja- ja abaosa) areng

| Lihakusklass | Lisasätted |
| --- | --- |
| S
  Super | Tagaosa | : | tagaosa äärmiselt ümar, topeltlihakusega, selgelt eristatavate koepiiridega |

Lihakusklass

Lisasätted

S

Super

Tagaosa

:

tagaosa äärmiselt ümar, topeltlihakusega, selgelt eristatavate koepiiridega

Sisetükk ulatub selgelt märgatavalt üle vaagnaliiduse (symphisis pelvis)

| Seljaosa | : | väga lai ja väga paks kuni abaosani |
| --- | --- | --- |

Seljaosa

:

väga lai ja väga paks kuni abaosani

Ristluutükk väga ümar

| Abaosa | : | äärmiselt ümar |
| --- | --- | --- |

Abaosa

:

äärmiselt ümar

E

Kõrgem

| Tagaosa | : | väga ümar |
| --- | --- | --- |

Tagaosa

:

väga ümar

Sisetükk ulatub märgatavalt üle vaagnaliiduse (symphisis pelvis)

| Seljaosa | : | lai ja väga paks kuni abaosani |
| --- | --- | --- |

Seljaosa

:

lai ja väga paks kuni abaosani

Ristluutükk väga ümar

| Abaosa | : | väga ümar |
| --- | --- | --- |

Abaosa

:

väga ümar

U

Väga hea

| Tagaosa | : | ümar |
| --- | --- | --- |

Tagaosa

:

ümar

Sisetükk ulatub üle vaagnaliiduse (symphisis pelvis)

| Seljaosa | : | lai ja paks kuni abaosani |
| --- | --- | --- |

Seljaosa

:

lai ja paks kuni abaosani

Ristluutükk ümar

| Abaosa | : | ümar |
| --- | --- | --- |

Abaosa

:

ümar

R

Hea

| Tagaosa | : | hästi arenenud |
| --- | --- | --- |

Tagaosa

:

hästi arenenud

Sisetükk ja ristluutükk kergelt ümarad

| Seljaosa | : | paks, kuid abaosas veidi kitsam |
| --- | --- | --- |

Seljaosa

:

paks, kuid abaosas veidi kitsam

| Abaosa | : | küllaltki hästi arenenud |
| --- | --- | --- |

Abaosa

:

küllaltki hästi arenenud

O

Rahuldav

| Tagaosa | : | keskmiselt kuni puudulikult arenenud |
| --- | --- | --- |

Tagaosa

:

keskmiselt kuni puudulikult arenenud

| Seljaosa | : | keskmise kuni puuduliku paksusega |
| --- | --- | --- |

Seljaosa

:

keskmise kuni puuduliku paksusega

Ristluutükk: sirge profiiliga

| Abaosa | : | keskmiselt arenenud kuni peaaegu lame |
| --- | --- | --- |

Abaosa

:

keskmiselt arenenud kuni peaaegu lame

P

Nõrk

| Tagaosa | : | nõrgalt arenenud |
| --- | --- | --- |

Tagaosa

:

nõrgalt arenenud

| Seljaosa | : | kitsas, luud nähtavad |
| --- | --- | --- |

Seljaosa

:

kitsas, luud nähtavad

| Abaosa | : | lame, luud nähtavad |
| --- | --- | --- |

Abaosa

:

lame, luud nähtavad

2.   RASVASUS

Rasva hulk rümba välispinnal ja rinnaõõnes

| Rasvasusklass | Lisasätted |
| --- | --- |
| 1
  Väga õhuke | Ilma rasvakihita rinnaõõnes |
| 2
  Õhuke | Rinnaõõnes on lihased ribide vahel selgesti nähtavad |
| 3
  Keskmine | Rinnaõõnes on lihased ribide vahel veel nähtavad |
| 4
  Paks | Tagaosal on silmatorkavalt lihastevahelist rasva. Rinnaõõnes võivad lihased ribide vahel olla rasvaga kaetud |
| 5
  Väga paks | Tagaosa on peaaegu täiesti rasvakihiga kaetud, nii et rasvaladestus ei ole enam selgesti nähtav. Rinnaõõnes on lihased ribide vahel rasvaga kaetud |

Rasvasusklass

Lisasätted

1

Väga õhuke

Ilma rasvakihita rinnaõõnes

2

Õhuke

Rinnaõõnes on lihased ribide vahel selgesti nähtavad

3

Keskmine

Rinnaõõnes on lihased ribide vahel veel nähtavad

4

Paks

Tagaosal on silmatorkavalt lihastevahelist rasva. Rinnaõõnes võivad lihased ribide vahel olla rasvaga kaetud

5

Väga paks

Tagaosa on peaaegu täiesti rasvakihiga kaetud, nii et rasvaladestus ei ole enam selgesti nähtav. Rinnaõõnes on lihased ribide vahel rasvaga kaetud

---

II LISA

AUTOMATISEERITUD LIIGITUSTEHNIKATE KASUTAMISE LUBAMINE

A   OSA

Lubamise tingimused ja miinimumnõuded

1.   Kõnealune liikmesriik korraldab sertifitseerimiskatse žüriiga, mis koosneb vähemalt viiest täiskasvanud veiste rümpade liigitamise alal litsentseeritud eksperdist. Kaks žüriiliiget peavad olema pärit katset korraldavast liikmesriigist. Teised žüriiliikmed on igaüks pärit mõnest teisest liikmesriigist. Žüriisse kuulub paaritu arv eksperte. Komisjoni teenistused ja teiste liikmesriikide eksperdid võivad sertifitseerimiskatsest osa võtta vaatlejatena.

Žüriiliikmed töötavad sõltumatult ja anonüümselt.

Kõnealune liikmesriik määrab katse koordinaatori, kes

| — | ei ole žürii liige; |
| --- | --- |

—

ei ole žürii liige;

| — | omab piisavaid tehnilisi teadmisi ja on täiesti sõltumatu; |
| --- | --- |

—

omab piisavaid tehnilisi teadmisi ja on täiesti sõltumatu;

| — | jälgib žüriiliikmete sõltumatut ja anonüümset tööd; |
| --- | --- |

—

jälgib žüriiliikmete sõltumatut ja anonüümset tööd;

| — | kogub žüriiliikmetelt ja automatiseeritud liigitustehnikate abil saadud klassifitseerimistulemused; |
| --- | --- |

—

kogub žüriiliikmetelt ja automatiseeritud liigitustehnikate abil saadud klassifitseerimistulemused;

| — | tagab, et kogu sertifitseerimiskatse vältel ei ole automatiseeritud liigitustehnikate abil saadud klassifitseerimistulemused kättesaadavad ühelegi žüriiliikmele ja vastupidi ega ühelegi huvitatud isikule; |
| --- | --- |

—

tagab, et kogu sertifitseerimiskatse vältel ei ole automatiseeritud liigitustehnikate abil saadud klassifitseerimistulemused kättesaadavad ühelegi žüriiliikmele ja vastupidi ega ühelegi huvitatud isikule;

| — | kinnitab iga rümba liigituse ja võib objektiivsetel täpsustamist nõudvatel põhjustel otsustada rümpade väljajätmise analüüsiks kasutatavast valimist. |
| --- | --- |

—

kinnitab iga rümba liigituse ja võib objektiivsetel täpsustamist nõudvatel põhjustel otsustada rümpade väljajätmise analüüsiks kasutatavast valimist.

2.   Sertifitseerimiskatse jaoks:

| — | jagatakse iga lihakus- ja rasvasusklass kolmeks alamklassiks; |
| --- | --- |

—

jagatakse iga lihakus- ja rasvasusklass kolmeks alamklassiks;

| — | nõutav valim on vähemalt 600 kinnitatud rümpa; |
| --- | --- |

—

nõutav valim on vähemalt 600 kinnitatud rümpa;

| — | tõrgete protsent ei tohi olla suurem kui 5 % rümpadest, mis sobivad klassifitseerimiseks automatiseeritud liigitustehnikate abil. |
| --- | --- |

—

tõrgete protsent ei tohi olla suurem kui 5 % rümpadest, mis sobivad klassifitseerimiseks automatiseeritud liigitustehnikate abil.

3.   Iga kinnitatud rümba puhul loetakse selle rümba õigeks liigiks žüriiliikmete tulemuste keskmine.

Automatiseeritud liigitustehnikate töö hindamiseks võrreldakse automatiseeritud liigitusmasina tulemusi iga kinnitatud rümba puhul žürii tulemuste keskmisega. Sellest tulenev automaatsete liigitustehnikate liigituse täpsus määratakse punktide süsteemiga, mida antakse järgmiselt:

| | Lihakus | Rasvasus |
| --- | --- | --- |
| Eksimust ei ole | 10 | 10 |
| Eksimus ühe ühiku võrra (st ühe alamklassi võrra üles- või allapoole) | 6 | 9 |
| Eksimus kahe ühiku võrra (st kahe alamklassi võrra üles- või allapoole) | –9 | 0 |
| Eksimus kolme ühiku võrra (st kolme alamklassi võrra üles- või allapoole) | –27 | –13 |
| Eksimus rohkem kui kolme ühiku võrra (st rohkem kui kolme alamklassi võrra üles- või allapoole) | –48 | –30 |

Lihakus

Rasvasus

Eksimust ei ole

10

10

Eksimus ühe ühiku võrra (st ühe alamklassi võrra üles- või allapoole)

6

9

Eksimus kahe ühiku võrra (st kahe alamklassi võrra üles- või allapoole)

–9

0

Eksimus kolme ühiku võrra (st kolme alamklassi võrra üles- või allapoole)

–27

–13

Eksimus rohkem kui kolme ühiku võrra (st rohkem kui kolme alamklassi võrra üles- või allapoole)

–48

–30

Loa saamiseks peaksid automatiseeritud liigitussüsteemid saavutama vähemalt 60 % maksimaalsest punktide arvust nii lihakuse kui ka rasvasuse puhul.

Lisaks peab klassifitseerimine automatiseeritud liigitustehnikate abil jääma järgmistesse piiridesse:

| | Lihakus | Rasvasus |
| --- | --- | --- |
| Nihe | ± 0,30 | ± 0,60 |
| Regressioonisirge tõus | 1 ± 0,15 | 1 ± 0,30 |

Lihakus

Rasvasus

Nihe

± 0,30

± 0,60

Regressioonisirge tõus

1 ± 0,15

1 ± 0,30

B   OSA

Teave, mida liikmesriigid peavad andma sertifitseerimiskatse korralduse kohta

| — | sertifitseerimiskatse toimumiskuupäev; |
| --- | --- |

—

sertifitseerimiskatse toimumiskuupäev;

| — | kõnealuses liikmesriigis või selle osas klassifitseeritud täiskasvanud veiste rümpade üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

—

kõnealuses liikmesriigis või selle osas klassifitseeritud täiskasvanud veiste rümpade üksikasjalik kirjeldus;

| — | kõnealuses liikmesriigis või selle osas tapetud täiskasvanud veiste tüüpilise rümpade valimi valimise statistilised meetodid kategooria, lihakus- ja rasvasusklasside osas; |
| --- | --- |

—

kõnealuses liikmesriigis või selle osas tapetud täiskasvanud veiste tüüpilise rümpade valimi valimise statistilised meetodid kategooria, lihakus- ja rasvasusklasside osas;

| — | sertifitseerimiskatset teostava(te) tapamaja(de) nimi/nimed ja aadress(id), töötlemisliini(de) korralduse ja töö selgitus, sealhulgas kiirus tunnis; |
| --- | --- |

—

sertifitseerimiskatset teostava(te) tapamaja(de) nimi/nimed ja aadress(id), töötlemisliini(de) korralduse ja töö selgitus, sealhulgas kiirus tunnis;

| — | sertifitseerimiskatse käigus kasutatav(ad) rümba esitusviis(id); |
| --- | --- |

—

sertifitseerimiskatse käigus kasutatav(ad) rümba esitusviis(id);

| — | automatiseeritud liigituseks kasutatava seadme ja selle tehniliste ülesannete kirjeldus, eeskätt seadme turvakontseptsioon igat tüüpi manipulatsioonide vastu; |
| --- | --- |

—

automatiseeritud liigituseks kasutatava seadme ja selle tehniliste ülesannete kirjeldus, eeskätt seadme turvakontseptsioon igat tüüpi manipulatsioonide vastu;

| — | kõnealuse liikmesriigi poolt ametisse nimetatud litsentseeritud eksperdid, kes osalevad sertifitseerimiskatses žüriiliikmetena; |
| --- | --- |

—

kõnealuse liikmesriigi poolt ametisse nimetatud litsentseeritud eksperdid, kes osalevad sertifitseerimiskatses žüriiliikmetena;

| — | sertifitseerimiskatse koordinaator ning tõendid tema piisavate tehniliste teadmiste ja täieliku sõltumatuse kohta; |
| --- | --- |

—

sertifitseerimiskatse koordinaator ning tõendid tema piisavate tehniliste teadmiste ja täieliku sõltumatuse kohta;

| — | kõnealuse liikmesriigi poolt sertifitseerimiskatse tulemuste analüüsimiseks määratud sõltumatu asutuse nimi ja aadress. |
| --- | --- |

—

kõnealuse liikmesriigi poolt sertifitseerimiskatse tulemuste analüüsimiseks määratud sõltumatu asutuse nimi ja aadress.

C   OSA

Teave, mida liikmesriigid peavad andma sertifitseerimiskatse tulemuste kohta

| — | žürii ja koordinaatori poolt sertifitseerimiskatse ajal täidetud ning allkirjastatud klassifitseerimislehtede koopia; |
| --- | --- |

—

žürii ja koordinaatori poolt sertifitseerimiskatse ajal täidetud ning allkirjastatud klassifitseerimislehtede koopia;

| — | sertifitseerimiskatse ajal automatiseeritud liigitustehnikate abil saadud ning koordinaatori poolt allkirjastatud klassifitseerimistulemuste koopia; |
| --- | --- |

—

sertifitseerimiskatse ajal automatiseeritud liigitustehnikate abil saadud ning koordinaatori poolt allkirjastatud klassifitseerimistulemuste koopia;

| — | koordinaatori aruanne sertifitseerimiskatse kohta, pidades silmas käesoleva lisa B osas sätestatud tingimusi ja miinimumnõudeid; |
| --- | --- |

—

koordinaatori aruanne sertifitseerimiskatse kohta, pidades silmas käesoleva lisa B osas sätestatud tingimusi ja miinimumnõudeid;

| — | sertifitseerimiskatse tulemuste kvantitatiivne analüüs vastavalt komisjonis kokkulepitavale metoodikale, mis näitab iga eksperdist klassifitseerija klassifitseerimistulemusi ning automatiseeritud liigitustehnikate abil saadud klassifitseerimistulemusi. Analüüsiks kasutatavad andmed tuleb esitada komisjonis kokkulepitaval elektroonilisel kujul; |
| --- | --- |

—

sertifitseerimiskatse tulemuste kvantitatiivne analüüs vastavalt komisjonis kokkulepitavale metoodikale, mis näitab iga eksperdist klassifitseerija klassifitseerimistulemusi ning automatiseeritud liigitustehnikate abil saadud klassifitseerimistulemusi. Analüüsiks kasutatavad andmed tuleb esitada komisjonis kokkulepitaval elektroonilisel kujul;

| — | vastavalt käesoleva lisa A osa punkti 3 sätetele määratud automatiseeritud liigitustehnikate täpsus. |
| --- | --- |

—

vastavalt käesoleva lisa A osa punkti 3 sätetele määratud automatiseeritud liigitustehnikate täpsus.

---

III LISA

Artikli 13 lõikes 5 osutatud korrigeerimistegurid, mis on väljendatud protsendina rümba kaalust

| Protsent | Vähendus | Suurendus |
| --- | --- | --- |
| Rasvaklassid | 1–2 | 3 | 4–5 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Neerud | –0,4 | |
| Neerurasv | –1,75 | –2,5 | –3,5 | |
| Vaagnarasv | –0,5 | |
| Maks | –2,5 | |
| Vahelihase kõõluseline osa | –0,4 | |
| Vahelihase lihaseline osa | –0,4 | |
| Saba | –0,4 | |
| Seljaaju | –0,05 | |
| Udararasv | –1,0 | |
| Munandid | –0,3 | |
| Munandikotirasv | –0,5 | |
| Tagaosa sisetüki seesmine rasvkude | –0,3 | |
| Kägiveen ja sellega külgnev rasvkude | –0,3 | |
| Välisrasva eemaldamine | | 0 | 0 | + 2 | + 3 | + 4 |
| Rinnakurasva eemaldamine rasvakihi säilitamisega (lihaskude ei tohi jääda katmata) | | 0 | +0,2 | +0,2 | +0,3 | +0,4 |
| Munandikotirasvaga külgneva kubemetüki rasvkoe eemaldamine | | 0 | +0,3 | +0,4 | +0,5 | +0,6 |

Protsent

Vähendus

Suurendus

Rasvaklassid

1–2

3

4–5

1

2

3

4

5

Neerud

–0,4

Neerurasv

–1,75

–2,5

–3,5

Vaagnarasv

–0,5

Maks

–2,5

Vahelihase kõõluseline osa

–0,4

Vahelihase lihaseline osa

–0,4

Saba

–0,4

Seljaaju

–0,05

Udararasv

–1,0

Munandid

–0,3

Munandikotirasv

–0,5

Tagaosa sisetüki seesmine rasvkude

–0,3

Kägiveen ja sellega külgnev rasvkude

–0,3

Välisrasva eemaldamine

0

0

+ 2

+ 3

+ 4

Rinnakurasva eemaldamine rasvakihi säilitamisega (lihaskude ei tohi jääda katmata)

0

+0,2

+0,2

+0,3

+0,4

Munandikotirasvaga külgneva kubemetüki rasvkoe eemaldamine

0

+0,3

+0,4

+0,5

+0,6

---

IV LISA

Artikli 23 lõikes 2 osutatud tailihasisaldus

1.   Tailiha sisalduse hinnang põhineb dissekteerimisel, mida teostatakse vastavalt standardmeetodile.

2.   Osalise dissekteerimise puhul põhineb tailiha sisalduse hinnang nelja peamise jaotustüki (abaosa, seljatükk, singiosa ja küljetükk) dissekteerimisel. Tailiha standardsisaldus arvutatakse järgmiselt:

Formula

Kõnealuses neljas jaotustükis (abaosa, seljatükk, singiosa ja küljetükk) oleva tailiha massi arvutamiseks lahutatakse nende nelja jaotustüki muu liha kui tailiha kogumass jaotustükkide kogumassist enne dissekteerimist.

3.   Täieliku dissekteerimise puhul arvutatakse tailiha standardsisaldus järgmiselt:

Formula

Tailiha massi arvutamiseks lahutatakse muu liha kui tailiha kogumass rümba kogumassist enne dissekteerimist. Pead (v.a põseliha) ei dissekteerita.

---

V LISA

Artikli 23 lõikes 4 osutatud searümba liigitusmeetodeid käsitlev protokoll

| 1. | Protokolli esimeses osas esitatakse proovidissekteerimise üksikasjalik kirjeldus ning see hõlmab eelkõige:






  — | katseperioodi ja loa väljastamise korra täielikku ajakava; |
| --- | --- | --- |

1.

Protokolli esimeses osas esitatakse proovidissekteerimise üksikasjalik kirjeldus ning see hõlmab eelkõige:

—

katseperioodi ja loa väljastamise korra täielikku ajakava;

| — | tapamajade arvu ja asukohta; |
| --- | --- |

—

tapamajade arvu ja asukohta;

| — | määramise metoodikaga hõlmatud seakarja kirjeldust; |
| --- | --- |

—

määramise metoodikaga hõlmatud seakarja kirjeldust;

| — | märge valitud dissekteerimismeetodi kohta (täielik või osaline); |
| --- | --- |

—

märge valitud dissekteerimismeetodi kohta (täielik või osaline);

| — | artikli 23 lõikes 1 osutatud kompuutertomograafi kasutamise korral menetluse kirjeldust; |
| --- | --- |

—

artikli 23 lõikes 1 osutatud kompuutertomograafi kasutamise korral menetluse kirjeldust;

| — | valitud proovivõtumeetodiga seoses kasutatavate statistiliste meetodite esitust; |
| --- | --- |

—

valitud proovivõtumeetodiga seoses kasutatavate statistiliste meetodite esitust;

| — | riikliku kiirmeetodi kirjeldust; |
| --- | --- |

—

riikliku kiirmeetodi kirjeldust;

| — | kasutatavate rümpade täpset esitusviisi. |
| --- | --- |

—

kasutatavate rümpade täpset esitusviisi.

| 2. | Protokolli teises osas tuleks esitada proovidissekteerimise tulemuste üksikasjalik kirjeldus ning see peaks hõlmama eelkõige:






  — | valitud proovivõtumeetodiga seoses kasutatavate statistiliste meetodite esitust; |
| --- | --- | --- |

2.

Protokolli teises osas tuleks esitada proovidissekteerimise tulemuste üksikasjalik kirjeldus ning see peaks hõlmama eelkõige:

—

valitud proovivõtumeetodiga seoses kasutatavate statistiliste meetodite esitust;

| — | kehtestatavat või muudetavat võrrandit; |
| --- | --- |

—

kehtestatavat või muudetavat võrrandit;

| — | tulemuste numbrilist ja graafilist kirjeldust; |
| --- | --- |

—

tulemuste numbrilist ja graafilist kirjeldust;

| — | uute seadmete kirjeldust; |
| --- | --- |

—

uute seadmete kirjeldust;

| — | nende sigade kaalupiirangut, kelle suhtes uut meetodit võib kasutada, ja muud piiranguid seoses meetodi praktilise kasutamisega. |
| --- | --- |

—

nende sigade kaalupiirangut, kelle suhtes uut meetodit võib kasutada, ja muud piiranguid seoses meetodi praktilise kasutamisega.

---

VI LISA

Artiklis 28 osutatud vähem kui 13 kg kaaluvate tallerümpade klassifitseerimisskaala

| Kategooria | A | B | C |
| --- | --- | --- | --- |
| Kaal | ≤ 7 kg | 7,1–10 kg | 10,1–13 kg |
| Kvaliteet | 1. | 2. | 1. | 2. | 1. | 2. |
| Liha värvus | heleroosa | muu värv või muu rasvamäär | heleroosa või roosa | muu värv või muu rasvamäär | heleroosa või roosa | muu värv või muu rasvamäär |
| Rasvasusklass (1) | (2) (3) | (2) (3) | (2) (3) |

Kategooria

A

B

C

Kaal

≤ 7 kg

7,1–10 kg

10,1–13 kg

Kvaliteet

1.

2.

1.

2.

1.

2.

Liha värvus

heleroosa

muu värv või muu rasvamäär

heleroosa või roosa

muu värv või muu rasvamäär

heleroosa või roosa

muu värv või muu rasvamäär

Rasvasusklass (1)

(2) (3)

(2) (3)

(2) (3)

---

(1)  Nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti C alapunkti III lõikes 1.

---

VII LISA

Artiklis 29 osutatud lambarümpade lihakus- ja rasvasusklasse käsitlevad lisasätted

1.   LIHAKUS

Rümba profiili areng, eelkõige selle olulised osad (tagaveerand, seljaosa, abaosa).

| Lihakusklass | Lisasätted |
| --- | --- |
| S
  Super | Tagaveerand | : | topeltlihaselisus. Piirkonnad äärmiselt kumerad |
| Seljaosa | : | äärmiselt kumer, äärmiselt lai, äärmiselt paks |
| Abaosa | : | äärmiselt kumer ja äärmiselt paks |

Lihakusklass

Lisasätted

S

Super

Tagaveerand

:

topeltlihaselisus. Piirkonnad äärmiselt kumerad

Seljaosa

:

äärmiselt kumer, äärmiselt lai, äärmiselt paks

Abaosa

:

äärmiselt kumer ja äärmiselt paks

E

Kõrgem

| Tagaveerand | : | väga paks. Piirkonnad väga kumerad |
| --- | --- | --- |
| Seljaosa | : | väga kumer, väga lai ja väga paks kuni abaosani |
| Abaosa | : | väga kumer ja väga paks |

Tagaveerand

:

väga paks. Piirkonnad väga kumerad

Seljaosa

:

väga kumer, väga lai ja väga paks kuni abaosani

Abaosa

:

väga kumer ja väga paks

U

Väga hea

| Tagaveerand | : | paks. Profiilid kumerad |
| --- | --- | --- |
| Seljaosa | : | lai ja paks kuni abaosani |
| Abaosa | : | Paks ja kumer |

Tagaveerand

:

paks. Profiilid kumerad

Seljaosa

:

lai ja paks kuni abaosani

Abaosa

:

Paks ja kumer

R

Hea

| Tagaveerand | : | piirkonnad peamiselt lamedad |
| --- | --- | --- |
| Seljaosa | : | paks, kuid abaosas veidi kitsam |
| Abaosa | : | hästi arenenud, kuid õhem |

Tagaveerand

:

piirkonnad peamiselt lamedad

Seljaosa

:

paks, kuid abaosas veidi kitsam

Abaosa

:

hästi arenenud, kuid õhem

O

Rahuldav

| Tagaveerand | : | piirkonnad kergelt nõgusad |
| --- | --- | --- |
| Seljaosa | : | puudulik laius ja paksus |
| Abaosa | : | kaldub kitsusele. Puudulik paksus |

Tagaveerand

:

piirkonnad kergelt nõgusad

Seljaosa

:

puudulik laius ja paksus

Abaosa

:

kaldub kitsusele. Puudulik paksus

P

Nõrk

| Tagaveerand | : | piirkonnad nõgusad kuni väga nõgusad |
| --- | --- | --- |
| Seljaosa | : | kitsas ja nõgus, nähtavate luudega |
| Abaosa | : | kitsas, lame, nähtavate luudega |

Tagaveerand

:

piirkonnad nõgusad kuni väga nõgusad

Seljaosa

:

kitsas ja nõgus, nähtavate luudega

Abaosa

:

kitsas, lame, nähtavate luudega

2.   RASVASUSKLASS

Rasva hulk rümba välispinnal ja rinnaõõnes.

| Rasvasusklass | Lisasätted (1) |
| --- | --- |
| 1.
  Väga õhuke | Välispinnal | Nähtamatu või väga õhuke rasvakiht |
| Sisepinnal | Kõhuõõnes | Nähtamatu või väga õhuke rasvakiht neerudel |
| Rindkerel | Rindkerel |
| 2.
  Õhuke | Välispinnal | Õhuke rasvakiht osal rümbast, kuid vähem jalgadel |
| Sisepinnal | Kõhuõõnes | Osa neerudest kaetud rasvajälgede või õhukese rasvakihiga |
| Rindkerel | Lihased selgelt nähtavad ribide vahel |
| 3.
  Keskmine | Välispinnal | Õhuke rasvakiht katab suurema osa rümbast või kogu rümba. Kergelt paksenenud rasvakihid sabajuurepiirkonnas. |
| Sisepinnal | Kõhuõõnes | Kerge rasvakiht katab osa neerudest või neerud täielikult |
| Rindkerel | Lihased endiselt nähtavad ribide vahel |
| 4.
  Paks | Välispinnal | Paks rasvakiht katab enamuse rümbast, võib olla õhem jalgadel ja pakseneda abaosa suunas |
| Sisepinnal | Kõhuõõnes | Neerud on rasvaga kaetud |
| Rindkerel | Lihased ribide vahel võivad olla rasvaga kaetud. Rasvaladestused ribidel võivad olla nähtavad |
| 5.
  Väga paks | Välispinnal | Väga paks rasvakiht
  Rasvalaigud mõnikord nähtavad |
| Sisepinnal | Kõhuõõnes | Neerud kaetud paksu rasvakihiga |
| Rindkerel | Lihased ribide vahel rasvaga kaetud. Rasvaladestused ribidel nähtavad |

Rasvasusklass

Lisasätted (1)

1.

Väga õhuke

Välispinnal

Nähtamatu või väga õhuke rasvakiht

Sisepinnal

Kõhuõõnes

Nähtamatu või väga õhuke rasvakiht neerudel

Rindkerel

Rindkerel

2.

Õhuke

Välispinnal

Õhuke rasvakiht osal rümbast, kuid vähem jalgadel

Sisepinnal

Kõhuõõnes

Osa neerudest kaetud rasvajälgede või õhukese rasvakihiga

Rindkerel

Lihased selgelt nähtavad ribide vahel

3.

Keskmine

Välispinnal

Õhuke rasvakiht katab suurema osa rümbast või kogu rümba. Kergelt paksenenud rasvakihid sabajuurepiirkonnas.

Sisepinnal

Kõhuõõnes

Kerge rasvakiht katab osa neerudest või neerud täielikult

Rindkerel

Lihased endiselt nähtavad ribide vahel

4.

Paks

Välispinnal

Paks rasvakiht katab enamuse rümbast, võib olla õhem jalgadel ja pakseneda abaosa suunas

Sisepinnal

Kõhuõõnes

Neerud on rasvaga kaetud

Rindkerel

Lihased ribide vahel võivad olla rasvaga kaetud. Rasvaladestused ribidel võivad olla nähtavad

5.

Väga paks

Välispinnal

Väga paks rasvakiht

Rasvalaigud mõnikord nähtavad

Sisepinnal

Kõhuõõnes

Neerud kaetud paksu rasvakihiga

Rindkerel

Lihased ribide vahel rasvaga kaetud. Rasvaladestused ribidel nähtavad

---

(1)  Kõhuõõnt käsitlevaid lisasätteid ei kohaldata käesoleva määruse VI lisa kohaldamisel.

---

VIII LISA

Artiklis 40 osutatud vastavustabel

1.   MÄÄRUS (EMÜ) nr 563/82

| Määrus (EMÜ) nr 563/82 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | Artikli 13 lõige 1 |
| Artikli 1 lõige 2 | Artikli 13 lõige 2 |
| Artikli 1 lõige 3 | Artikli 13 lõike 5 esimene lõik |
| Artikli 1 lõige 4 | Artikli 13 lõike 5 teine lõik |
| Artikkel 2 | Artikli 2 lõiked 3 ja 4 |
| Artikkel 3 | Artikli 13 lõige 4 |
| Artikkel 4 | Artikkel 41 |

Määrus (EMÜ) nr 563/82

Käesolev määrus

Artikli 1 lõige 1

Artikli 13 lõige 1

Artikli 1 lõige 2

Artikli 13 lõige 2

Artikli 1 lõige 3

Artikli 13 lõike 5 esimene lõik

Artikli 1 lõige 4

Artikli 13 lõike 5 teine lõik

Artikkel 2

Artikli 2 lõiked 3 ja 4

Artikkel 3

Artikli 13 lõige 4

Artikkel 4

Artikkel 41

2.   MÄÄRUS (EMÜ) nr 2967/85

| Määrus (EMÜ) nr 2967/85 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikli 22 lõike 2 esimene ja teine lõik |
| Artikli 2 lõige 2 | Artikli 22 lõike 2 kolmas lõik |
| Artikli 2 lõige 3 | Artikli 22 lõige 3 |
| Artikkel 3 | Artikli 23 lõiked 2–5 |
| Artikli 4 lõige 1 | Artikli 21 lõike 3 esimene ja teine lõik |
| Artikli 4 lõige 2 | Artikli 21 lõike 3 neljas lõik |
| Artikli 4 lõige 3 | Artikli 21 lõike 3 viies lõik |
| Artikkel 5 | Artikli 21 lõike 4 taane a |
| Artikkel 6 | Artikkel 39 |
| Artikkel 7 | Artikkel 41 |

Määrus (EMÜ) nr 2967/85

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikli 2 lõige 1

Artikli 22 lõike 2 esimene ja teine lõik

Artikli 2 lõige 2

Artikli 22 lõike 2 kolmas lõik

Artikli 2 lõige 3

Artikli 22 lõige 3

Artikkel 3

Artikli 23 lõiked 2–5

Artikli 4 lõige 1

Artikli 21 lõike 3 esimene ja teine lõik

Artikli 4 lõige 2

Artikli 21 lõike 3 neljas lõik

Artikli 4 lõige 3

Artikli 21 lõike 3 viies lõik

Artikkel 5

Artikli 21 lõike 4 taane a

Artikkel 6

Artikkel 39

Artikkel 7

Artikkel 41

3.   MÄÄRUS (EMÜ) nr 344/91

| Määrus (EMÜ) nr 344/91 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | Artikli 6 lõige 3 |
| Artikli 1 lõige 2 | Artikli 6 lõige 4 |
| Artikli 1 lõige 2a | Artikli 6 lõige 2 |
| Artikli 1 lõige 3 | Artikli 6 lõige 5 |
| Artikli 1 lõige 4 | Artikli 6 lõige 6 |
| Artikli 1 lõige 5 | Artikli 7 lõike 2 sissejuhatav lause ja taane a |
| Artikli 2 lõige 1 | — |
| Artikli 2 lõike 2 sissejuhatav lause ja esimene taane | Artikkel 5 |
| Artikli 2 lõike 2 teine taane | — |
| Artikli 2 lõige 3 | Artikli 6 lõige 7 |
| Artikli 3 lõike 1 esimene lõik | Artikkel 8 |
| Artikli 3 lõike 1 teine lõik | — |
| Artikli 3 lõike 1a esimene kuni kolmas lõik | Artikli 9 lõige 1 |
| Artikli 3 lõike 1a neljas lõik | Artikli 9 lõike 3 taane a |
| Artikli 3 lõige 1b | Artikli 9 lõige 2 |
| Artikli 3 lõige 1c | Artikli 9 lõige 4 |
| Artikli 3 lõike 2 esimene lõik | Artikli 11 lõige 1 |
| Artikli 3 lõike 2 teine lõik | Artikli 11 lõige 2 |
| Artikli 3 lõike 2 kolmas lõik | Artikli 11 lõige 3 |
| Artikli 3 lõike 2 neljas lõik | Artikli 11 lõige 4 |
| Artikli 3 lõike 2 viies lõik | Artikli 12 lõige 2 |
| Artikli 3 lõike 2 kuues lõik | Artikli 12 lõige 1 |
| Artikli 3 lõige 3 | Artikli 39 lõige 2 |
| Artikkel 4 | Artikkel 41 |
| I lisa | II lisa A osa |
| II lisa | II lisa A osa ja B osa |

Määrus (EMÜ) nr 344/91

Käesolev määrus

Artikli 1 lõige 1

Artikli 6 lõige 3

Artikli 1 lõige 2

Artikli 6 lõige 4

Artikli 1 lõige 2a

Artikli 6 lõige 2

Artikli 1 lõige 3

Artikli 6 lõige 5

Artikli 1 lõige 4

Artikli 6 lõige 6

Artikli 1 lõige 5

Artikli 7 lõike 2 sissejuhatav lause ja taane a

Artikli 2 lõige 1

—

Artikli 2 lõike 2 sissejuhatav lause ja esimene taane

Artikkel 5

Artikli 2 lõike 2 teine taane

—

Artikli 2 lõige 3

Artikli 6 lõige 7

Artikli 3 lõike 1 esimene lõik

Artikkel 8

Artikli 3 lõike 1 teine lõik

—

Artikli 3 lõike 1a esimene kuni kolmas lõik

Artikli 9 lõige 1

Artikli 3 lõike 1a neljas lõik

Artikli 9 lõike 3 taane a

Artikli 3 lõige 1b

Artikli 9 lõige 2

Artikli 3 lõige 1c

Artikli 9 lõige 4

Artikli 3 lõike 2 esimene lõik

Artikli 11 lõige 1

Artikli 3 lõike 2 teine lõik

Artikli 11 lõige 2

Artikli 3 lõike 2 kolmas lõik

Artikli 11 lõige 3

Artikli 3 lõike 2 neljas lõik

Artikli 11 lõige 4

Artikli 3 lõike 2 viies lõik

Artikli 12 lõige 2

Artikli 3 lõike 2 kuues lõik

Artikli 12 lõige 1

Artikli 3 lõige 3

Artikli 39 lõige 2

Artikkel 4

Artikkel 41

I lisa

II lisa A osa

II lisa

II lisa A osa ja B osa

4.   MÄÄRUS (EÜ) nr 295/96

| Määrus (EÜ) nr 295/96 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 14 |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikli 15 lõige 1 |
| Artikli 2 lõige 2 | — |
| Artikli 2 lõige 3 | Artikli 15 lõige 2 |
| Artikli 3 lõige 1 | Artikli 16 lõige 1 |
| Artikli 3 lõige 2 | Artikli 16 lõige 2 |
| Artikli 3 lõige 3 | Artikli 16 lõige 3 |
| Artikli 3 lõike 4 punkt a | Artikli 16 lõike 4 esimene lõik |
| Artikli 3 lõike 4 punkt b | Artikli 16 lõike 4 teine lõik |
| Artikli 3 lõike 4 punkt c | Artikli 16 lõige 5 |
| Artikli 3 lõike 4 punkt d | Artikli 16 lõige 6 |
| Artikli 3 lõike 4 punkti e esimese lõigu sissejuhatav lause | Artikli 16 lõike 7 esimese lõigu sissejuhatav lause |
| Artikli 3 lõike 4 punkti e esimese lõigu esimene taane | Artikli 16 lõike 7 esimese lõigu taane a |
| Artikli 3 lõike 4 punkti e esimese lõigu teine taane | Artikli 16 lõike 7 esimese lõigu taane c |
| Artikli 3 lõike 4 punkti e teine lõik | Artikli 16 lõike 7 teine lõik |
| Artikli 3 lõige 5 | Artikli 16 lõige 8 |
| Artikkel 4 | Artikkel 17 |
| Artikli 5 lõige 1 | Artikli 18 lõige 1 |
| Artikli 5 lõige 2 | Artikli 18 lõige 2 |
| Artikli 5 lõige 3 | Artikli 37 lõige 1 |
| Artikkel 6 | Artikkel 19 |
| Artikkel 7 | Artikli 39 lõige 1 |
| Artikkel 8 | — |
| Artikkel 9 | Artikkel 41 |

Määrus (EÜ) nr 295/96

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 14

Artikli 2 lõige 1

Artikli 15 lõige 1

Artikli 2 lõige 2

—

Artikli 2 lõige 3

Artikli 15 lõige 2

Artikli 3 lõige 1

Artikli 16 lõige 1

Artikli 3 lõige 2

Artikli 16 lõige 2

Artikli 3 lõige 3

Artikli 16 lõige 3

Artikli 3 lõike 4 punkt a

Artikli 16 lõike 4 esimene lõik

Artikli 3 lõike 4 punkt b

Artikli 16 lõike 4 teine lõik

Artikli 3 lõike 4 punkt c

Artikli 16 lõige 5

Artikli 3 lõike 4 punkt d

Artikli 16 lõige 6

Artikli 3 lõike 4 punkti e esimese lõigu sissejuhatav lause

Artikli 16 lõike 7 esimese lõigu sissejuhatav lause

Artikli 3 lõike 4 punkti e esimese lõigu esimene taane

Artikli 16 lõike 7 esimese lõigu taane a

Artikli 3 lõike 4 punkti e esimese lõigu teine taane

Artikli 16 lõike 7 esimese lõigu taane c

Artikli 3 lõike 4 punkti e teine lõik

Artikli 16 lõike 7 teine lõik

Artikli 3 lõige 5

Artikli 16 lõige 8

Artikkel 4

Artikkel 17

Artikli 5 lõige 1

Artikli 18 lõige 1

Artikli 5 lõige 2

Artikli 18 lõige 2

Artikli 5 lõige 3

Artikli 37 lõige 1

Artikkel 6

Artikkel 19

Artikkel 7

Artikli 39 lõige 1

Artikkel 8

—

Artikkel 9

Artikkel 41

5.   MÄÄRUS (EÜ) nr 103/2006

| Määrus (EÜ) nr 103/2006 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 3 lõige 1 |
| Artikkel 2 | — |
| Artikkel 3 | Artikkel 41 |
| I lisa | I lisa |
| II ja III lisa | — |

Määrus (EÜ) nr 103/2006

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 3 lõige 1

Artikkel 2

—

Artikkel 3

Artikkel 41

I lisa

I lisa

II ja III lisa

—

6.   MÄÄRUS (EÜ) nr 908/2006

| Määrus (EÜ) nr 908/2006 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 25 lõike 3 esimene lõik |
| Artikkel 2 | — |
| Artikkel 3 | Artikkel 41 |
| I kuni III lisa | — |

Määrus (EÜ) nr 908/2006

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 25 lõike 3 esimene lõik

Artikkel 2

—

Artikkel 3

Artikkel 41

I kuni III lisa

—

7.   MÄÄRUS (EÜ) nr 1128/2006

| Määrus (EÜ) nr 1128/2006 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | Artikli 26 lõige 1 |
| Artikli 1 lõige 2 | Artikli 26 lõige 2 |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikli 25 lõige 1 |
| Artikli 2 lõige 2 | Artikli 25 lõige 2 |
| Artikkel 3 | — |
| Artikkel 4 | Artikkel 41 |
| I ja II lisa | — |

Määrus (EÜ) nr 1128/2006

Käesolev määrus

Artikli 1 lõige 1

Artikli 26 lõige 1

Artikli 1 lõige 2

Artikli 26 lõige 2

Artikli 2 lõige 1

Artikli 25 lõige 1

Artikli 2 lõige 2

Artikli 25 lõige 2

Artikkel 3

—

Artikkel 4

Artikkel 41

I ja II lisa

—

8.   MÄÄRUS (EÜ) nr 1319/2006

| Määrus (EÜ) nr 1319/2006 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | Artikli 27 lõige 1 |
| Artikli 1 lõige 2 | Artikli 27 lõige 2 |
| Artikkel 2 | — |
| Artikkel 3 | Artikli 27 lõige 3 |
| Artiklid 4 ja 5 | — |
| Artikkel 6 | Artikkel 41 |
| I ja II lisa | — |

Määrus (EÜ) nr 1319/2006

Käesolev määrus

Artikli 1 lõige 1

Artikli 27 lõige 1

Artikli 1 lõige 2

Artikli 27 lõige 2

Artikkel 2

—

Artikkel 3

Artikli 27 lõige 3

Artiklid 4 ja 5

—

Artikkel 6

Artikkel 41

I ja II lisa

—

9.   MÄÄRUS (EÜ) nr 22/2008

| Määrus (EÜ) nr 22/2008 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 33 |
| Artikkel 2 | Artikkel 34 |
| Artikkel 3 | Artikli 3 lõige 1 |
| Artikli 4 lõige 1 | Artikli 30 lõige 2 |
| Artikli 4 lõige 2 | Artikli 30 lõige 3 |
| Artikli 4 lõige 3 | Artikli 30 lõige 4 |
| Artikli 5 lõige 1 | Artikkel 31 |
| Artikli 5 lõige 2 | Artikkel 32 |
| Artikkel 6 | Artikli 38 lõike 1 sissejuhatav lause ning taanded a ja b |
| Artikkel 7 | Artikli 38 lõike 2 teine ja kolmas lõik |
| Artikkel 8 | Artikli 38 lõike 2 esimene lõik |
| Artikli 9 lõike 1 esimene lõik | Artikli 38 lõike 4 esimene lõik |
| Artikli 9 lõike 1 teine lõik | — |
| Artikli 9 lõige 2 | Artikli 38 lõike 4 teine lõik |
| Artikli 9 lõige 3 | Artikli 38 lõike 4 kolmas lõik |
| Artikli 9 lõige 4 | Artikli 38 lõike 4 neljas lõik |
| Artikli 9 lõige 5 | Artikli 38 lõike 5 esimene lõik |
| Artikli 9 lõige 6 | Artikli 38 lõike 5 teine lõik |
| Artikkel 10 | Artikli 38 lõige 6 |
| Artikkel 11 | — |
| Artikkel 12 | Artikkel 41 |
| I lisa | VII lisa |
| II ja III lisa | — |

Määrus (EÜ) nr 22/2008

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 33

Artikkel 2

Artikkel 34

Artikkel 3

Artikli 3 lõige 1

Artikli 4 lõige 1

Artikli 30 lõige 2

Artikli 4 lõige 2

Artikli 30 lõige 3

Artikli 4 lõige 3

Artikli 30 lõige 4

Artikli 5 lõige 1

Artikkel 31

Artikli 5 lõige 2

Artikkel 32

Artikkel 6

Artikli 38 lõike 1 sissejuhatav lause ning taanded a ja b

Artikkel 7

Artikli 38 lõike 2 teine ja kolmas lõik

Artikkel 8

Artikli 38 lõike 2 esimene lõik

Artikli 9 lõike 1 esimene lõik

Artikli 38 lõike 4 esimene lõik

Artikli 9 lõike 1 teine lõik

—

Artikli 9 lõige 2

Artikli 38 lõike 4 teine lõik

Artikli 9 lõige 3

Artikli 38 lõike 4 kolmas lõik

Artikli 9 lõige 4

Artikli 38 lõike 4 neljas lõik

Artikli 9 lõige 5

Artikli 38 lõike 5 esimene lõik

Artikli 9 lõige 6

Artikli 38 lõike 5 teine lõik

Artikkel 10

Artikli 38 lõige 6

Artikkel 11

—

Artikkel 12

Artikkel 41

I lisa

VII lisa

II ja III lisa

—

10.   MÄÄRUS (EÜ) nr 710/2008

| Määrus (EÜ) nr 710/2008 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | — |
| Artikkel 2 | — |
| Artikkel 3 | Artikkel 41 |
| Lisa | — |

Määrus (EÜ) nr 710/2008

Käesolev määrus

Artikkel 1

—

Artikkel 2

—

Artikkel 3

Artikkel 41

Lisa

—

11.   OTSUS 83/471/EMÜ

| Otsus 83/471/EMÜ | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 38 lõige 1 |
| Artikkel 2 | Artikli 38 lõige 2 |
| Artikli 3 lõige 1 | Artikli 38 lõige 3 |
| Artikli 3 lõike 2 esimene lõik | Artikli 38 lõike 4 esimene lõik |
| Artikli 3 lõike 2 teine lõik | — |
| Artikli 3 lõike 2 kolmas lõik | Artikli 38 lõike 4 teine lõik |
| Artikli 3 lõige 3 | Artikli 38 lõike 4 kolmas lõik |
| Artikli 3 lõige 4 | Artikli 38 lõike 4 neljas lõik |
| Artikkel 4 | Artikli 38 lõige 5 |
| Artikkel 5 | Artikli 38 lõige 6 |
| Artikkel 6 | — |

Otsus 83/471/EMÜ

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 38 lõige 1

Artikkel 2

Artikli 38 lõige 2

Artikli 3 lõige 1

Artikli 38 lõige 3

Artikli 3 lõike 2 esimene lõik

Artikli 38 lõike 4 esimene lõik

Artikli 3 lõike 2 teine lõik

—

Artikli 3 lõike 2 kolmas lõik

Artikli 38 lõike 4 teine lõik

Artikli 3 lõige 3

Artikli 38 lõike 4 kolmas lõik

Artikli 3 lõige 4

Artikli 38 lõike 4 neljas lõik

Artikkel 4

Artikli 38 lõige 5

Artikkel 5

Artikli 38 lõige 6

Artikkel 6

—

---

| 16.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 337/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 337/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1250/2008,

12. detsember 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2074/2005 seoses sertifitseerimisnõuetega inimtoiduks ettenähtud kalandustoodete, elusate kahepoolmeliste molluskite, okasnahksete, mantelloomade ja meritigude importimiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiivi 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta, (1) eriti selle artikli 25 punkte a ja d,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta, (2) eriti selle artiklit 12,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, (3) eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks, (4) eriti selle artiklit 16,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (5) eriti selle artiklit 63,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2074/2005, millega sätestatakse rakendusmeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 käsitletud teatavate toodete ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 käsitletud ametlike kontrollide suhtes, sätestatakse erandid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 852/2004 ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004, (6) nähakse VI lisa IV ja V liites ette veterinaarsertifikaadi näidis inimtoiduks ettenähtud kalatoodete ja kahepoolmeliste molluskite impordi jaoks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2074/2005, millega sätestatakse rakendusmeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 käsitletud teatavate toodete ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 käsitletud ametlike kontrollide suhtes, sätestatakse erandid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 852/2004 ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004, (6) nähakse VI lisa IV ja V liites ette veterinaarsertifikaadi näidis inimtoiduks ettenähtud kalatoodete ja kahepoolmeliste molluskite impordi jaoks.

| (2) | Nõukogu direktiivis 2006/88/EÜ ja komisjoni 12. detsember 2008 määruses (EÜ) nr 1251/2008, millega rakendatakse direktiivi 2006/88/EÜ, milles nähakse ette loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõuded vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete turuleviimiseks ja ühendusse sissetoomiseks ning sätestatakse vektorliikide loetelu, (7) nähakse ette loomatervishoiunõuded, mida kohaldatakse inimtoiduks ettenähtud vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete turuleviimiseks ja importimiseks. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu direktiivis 2006/88/EÜ ja komisjoni 12. detsember 2008 määruses (EÜ) nr 1251/2008, millega rakendatakse direktiivi 2006/88/EÜ, milles nähakse ette loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõuded vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete turuleviimiseks ja ühendusse sissetoomiseks ning sätestatakse vektorliikide loetelu, (7) nähakse ette loomatervishoiunõuded, mida kohaldatakse inimtoiduks ettenähtud vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete turuleviimiseks ja importimiseks.

| (3) | Kõnealused sätted hõlmavad impordipiiranguid teatavate vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete suhtes, mille liigid on vastuvõtlikud direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetletud veeloomade taudidele, ning transpordinõudeid. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealused sätted hõlmavad impordipiiranguid teatavate vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete suhtes, mille liigid on vastuvõtlikud direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetletud veeloomade taudidele, ning transpordinõudeid.

| (4) | Määruses (EÜ) nr 2074/2005 ettenähtud sertifikaadi näidiseid tuleb muuta, et viia nad kooskõlla direktiivi 2006/88/EÜ ja määruse (EÜ) nr 1251/2008 nõuetega. |
| --- | --- |

(4)

Määruses (EÜ) nr 2074/2005 ettenähtud sertifikaadi näidiseid tuleb muuta, et viia nad kooskõlla direktiivi 2006/88/EÜ ja määruse (EÜ) nr 1251/2008 nõuetega.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VII jaos elusate kahepoolmeliste molluskite suhtes kehtestatud erinõudeid kohaldatakse ka elusate okasnahksete, mantelloomade ja meritigude suhtes. Seetõttu on asjakohane laiendada inimtoiduks ettenähtud elusate kahepoolmeliste molluskite impordisertifikaadi kohaldamisala ja kaasata ka elusad okasnahksed, mantelloomad ja meriteod. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VII jaos elusate kahepoolmeliste molluskite suhtes kehtestatud erinõudeid kohaldatakse ka elusate okasnahksete, mantelloomade ja meritigude suhtes. Seetõttu on asjakohane laiendada inimtoiduks ettenähtud elusate kahepoolmeliste molluskite impordisertifikaadi kohaldamisala ja kaasata ka elusad okasnahksed, mantelloomad ja meriteod.

| (6) | Määrust (EÜ) nr 2074/2005 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Määrust (EÜ) nr 2074/2005 tuleks seega vastavalt muuta.

| (7) | Asjakohane on kehtestada üleminekuaeg, et võimaldada liikmesriikidel ja tootmisharul võtta vajalikke meetmeid käesolevas määruses sätestatud uutele nõuetele vastamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Asjakohane on kehtestada üleminekuaeg, et võimaldada liikmesriikidel ja tootmisharul võtta vajalikke meetmeid käesolevas määruses sätestatud uutele nõuetele vastamiseks.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE.

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2074/2005 muudatus

Määrust (EÜ) nr 2074/2005 muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Üleminekumeetmed

1.   Üleminekuaja jooksul kuni 30. juunini 2009 võib ühendusse importida saadetisi, mille suhtes on väljastatud veterinaarsertifikaat vastavalt määruses (EÜ) nr 2074/2005 (muudetud määrusega (EÜ) nr 1664/2006) kehtestatud näidisele.

2.   Üleminekuaja jooksul kuni 31. juulini 2010 võib ühendusse importida järgmisi saadetisi, mille suhtes on väljastatud veterinaarsertifikaat vastavalt määruses (EÜ) nr 2074/2005 (muudetud määrusega (EÜ) nr 1664/2006) kehtestatud näidisele:

| a) | kalandusooted, mille suhtes ei kohaldata määruse (EÜ) nr 2074/2005 (mida on muudetud käesoleva määrusega) VI lisa IV liites kehtestatud veterinaarsertifikaadi näidise II osas kehtestatud loomade terviseohutuse kinnitust, nagu on kirjeldatud kõnealuse II lisa märkuses 2; |
| --- | --- |

a)

kalandusooted, mille suhtes ei kohaldata määruse (EÜ) nr 2074/2005 (mida on muudetud käesoleva määrusega) VI lisa IV liites kehtestatud veterinaarsertifikaadi näidise II osas kehtestatud loomade terviseohutuse kinnitust, nagu on kirjeldatud kõnealuse II lisa märkuses 2;

| b) | kahepoolmelised molluskid, okasnahksed, mantelloomad ja meriteod, mille suhtes ei kohaldata määruse (EÜ) nr 2074/2005 (mida on muudetud käesoleva määrusega) VI lisa V liites kehtestatud veterinaarsertifikaadi näidise II osas kehtestatud loomade terviseohutuse kinnitust, nagu on kirjeldatud kõnealuse II lisa märkuses 2. |
| --- | --- |

b)

kahepoolmelised molluskid, okasnahksed, mantelloomad ja meriteod, mille suhtes ei kohaldata määruse (EÜ) nr 2074/2005 (mida on muudetud käesoleva määrusega) VI lisa V liites kehtestatud veterinaarsertifikaadi näidise II osas kehtestatud loomade terviseohutuse kinnitust, nagu on kirjeldatud kõnealuse II lisa märkuses 2.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  ELT L 328, 24.11.2006, lk 14.

1

(2)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

3

(4)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.

4

(5)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

5

(6)  ELT L 338, 22.12.2005, lk 27.

6

(7)  Vt käesoleva ELT lk 41.

7

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 2074/2005 VI lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | IV liide asendatakse järgmisega:

  „VI lisa IV liide
  VETERINAARSERTIFIKAADI NÄIDIS INIMTOIDUKS ETTENÄHTUD KALANDUSTOODETE IMPORDI JAOKS |
| --- | --- |

1)

IV liide asendatakse järgmisega:

„VI lisa IV liide

VETERINAARSERTIFIKAADI NÄIDIS INIMTOIDUKS ETTENÄHTUD KALANDUSTOODETE IMPORDI JAOKS

Image

Image

Image

| 2) | V liite A-osa asendatakse järgmisega:

  „VI lisa V liide
  A-OSA
  VETERINAARSERTIFIKAADI NÄIDIS INIMTOIDUKS ETTENÄHTUD KAHEPOOLMELISTE MOLLUSKITE, OKASNAHKSETE, MANTELLOOMADE JA MERITIGUDE IMPORDI JAOKS |
| --- | --- |

2)

V liite A-osa asendatakse järgmisega:

„VI lisa V liide

A-OSA

VETERINAARSERTIFIKAADI NÄIDIS INIMTOIDUKS ETTENÄHTUD KAHEPOOLMELISTE MOLLUSKITE, OKASNAHKSETE, MANTELLOOMADE JA MERITIGUDE IMPORDI JAOKS

Image

Image

Image

---

| 16.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 337/41 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 337/41

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1251/2008,

12. detsember 2008,

millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete turuleviimise tingimuste ja sertifitseerimisnõuetega ja ühendusse importimisega ning millega sätestatakse vektorliikide loetelu

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiivi 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta, (1) eriti selle artikli 17 lõiget 2, artikleid 22 ja 25 ning artikli 61 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2006/88/EÜ sätestatakse loomatervishoiunõuded, mida tuleb kohaldada vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete turuleviimise ja ühendusse importimise ning läbi ühenduse toimuva transiidi suhtes. Direktiiviga 2006/88/EÜ tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse nõukogu direktiiv 91/67/EMÜ (mis käsitleb loomatervishoiunõudeid akvakultuurloomade ja -toodete turuleviimise suhtes) (2) alates 1. augustist 2008. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2006/88/EÜ sätestatakse loomatervishoiunõuded, mida tuleb kohaldada vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete turuleviimise ja ühendusse importimise ning läbi ühenduse toimuva transiidi suhtes. Direktiiviga 2006/88/EÜ tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse nõukogu direktiiv 91/67/EMÜ (mis käsitleb loomatervishoiunõudeid akvakultuurloomade ja -toodete turuleviimise suhtes) (2) alates 1. augustist 2008.

| (2) | Direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt on vesiviljelusloom kasvanduses või molluskikasvatusalal kasvatatav mis tahes veeloom, kaasa arvatud dekoratiivne veeloom, tema kõigil eluetappidel, sealhulgas viljastatud mari ja sperma/sugurakud, kaasa arvatud mis tahes veeloom, keda kavatsetakse viia kasvandusse või molluskikasvatusalale. Veeloomad on kalad, molluskid ja koorikloomad. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt on vesiviljelusloom kasvanduses või molluskikasvatusalal kasvatatav mis tahes veeloom, kaasa arvatud dekoratiivne veeloom, tema kõigil eluetappidel, sealhulgas viljastatud mari ja sperma/sugurakud, kaasa arvatud mis tahes veeloom, keda kavatsetakse viia kasvandusse või molluskikasvatusalale. Veeloomad on kalad, molluskid ja koorikloomad.

| (3) | Komisjoni 27. juuli 1999. aasta otsusega 1999/567/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 91/67/EMÜ artikli 16 lõikes 1 nimetatud sertifikaadi näidis, (3) ja komisjoni 23. mai 2003. aasta otsusega 2003/390/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele haigustele vastuvõtmatutesse liikidesse kuuluvate akvakultuurloomade ja nende toodete turuleviimise eritingimused, (4) sätestatakse veeloomade turuleviimise teatavad eeskirjad, kaasa arvatud sertifitseerimisnõuded. Komisjoni 14. novembri 2003. aasta otsusega 2003/804/EÜ, milles sätestatakse edasiseks kasvatamiseks, nuumamiseks, ülekandmiseks või inimtoiduks ettenähtud molluskite, nende marja ja sugurakkude importimise loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõuded, (5) komisjoni 21. novembri 2003. aasta otsusega 2003/858/EÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõuded kasvatamiseks mõeldud eluskalade, kalamarja ja sugurakkude ning inimtoiduks mõeldud akvakultuurist pärit eluskalade ja neist saadud toodete impordiks, (6) ja komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsusega 2006/656/EÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõuded dekoratiivseks otstarbeks ette nähtud kalade impordiks, (7) sätestatakse vesiviljelusloomade ühendusse importimise tingimused. Nende otsustega rakendatakse direktiivi 91/67/EMÜ. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 27. juuli 1999. aasta otsusega 1999/567/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 91/67/EMÜ artikli 16 lõikes 1 nimetatud sertifikaadi näidis, (3) ja komisjoni 23. mai 2003. aasta otsusega 2003/390/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele haigustele vastuvõtmatutesse liikidesse kuuluvate akvakultuurloomade ja nende toodete turuleviimise eritingimused, (4) sätestatakse veeloomade turuleviimise teatavad eeskirjad, kaasa arvatud sertifitseerimisnõuded. Komisjoni 14. novembri 2003. aasta otsusega 2003/804/EÜ, milles sätestatakse edasiseks kasvatamiseks, nuumamiseks, ülekandmiseks või inimtoiduks ettenähtud molluskite, nende marja ja sugurakkude importimise loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõuded, (5) komisjoni 21. novembri 2003. aasta otsusega 2003/858/EÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõuded kasvatamiseks mõeldud eluskalade, kalamarja ja sugurakkude ning inimtoiduks mõeldud akvakultuurist pärit eluskalade ja neist saadud toodete impordiks, (6) ja komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsusega 2006/656/EÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõuded dekoratiivseks otstarbeks ette nähtud kalade impordiks, (7) sätestatakse vesiviljelusloomade ühendusse importimise tingimused. Nende otsustega rakendatakse direktiivi 91/67/EMÜ.

| (4) | Direktiivis 2006/88/EÜ sätestatakse, et vesiviljelusloomade turuleviimisel esitatakse veterinaarsertifikaat, kui loomad tuuakse kõnealuse direktiivi kohaselt taudivabaks tunnistatud liikmesriiki, tsooni või piirkonda või kus kohaldatakse seire- ja likvideerimisprogramme. Vastavalt sellele on asjakohane sätestada käesolevas määruses sertifitseerimisnõuded ja veterinaarsertifikaatide ühtlustatud näidised, et asendada direktiivi 91/67/EMÜ ning selle direktiivi rakendusotsuste alusel sätestatud sertifitseerimisnõuded. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivis 2006/88/EÜ sätestatakse, et vesiviljelusloomade turuleviimisel esitatakse veterinaarsertifikaat, kui loomad tuuakse kõnealuse direktiivi kohaselt taudivabaks tunnistatud liikmesriiki, tsooni või piirkonda või kus kohaldatakse seire- ja likvideerimisprogramme. Vastavalt sellele on asjakohane sätestada käesolevas määruses sertifitseerimisnõuded ja veterinaarsertifikaatide ühtlustatud näidised, et asendada direktiivi 91/67/EMÜ ning selle direktiivi rakendusotsuste alusel sätestatud sertifitseerimisnõuded.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, (8) sätestatakse toidukäitlejatele loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, kaasa arvatud pakendamis- ja märgistamisnõuded. Enne inimtoiduks kasutamist edasiseks töötlemiseks ettenähtud vesiviljelusloomade ja nende toodete turuleviimise ja impordi kohta käesoleva määrusega ettenähtud loomatervishoiunõudeid ei tohiks teatavatel tingimustel kohaldada nende loomade ja toodete suhtes, mis on pakendatud ja märgistatud vastavalt määrusele (EÜ) nr 856/2004. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, (8) sätestatakse toidukäitlejatele loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, kaasa arvatud pakendamis- ja märgistamisnõuded. Enne inimtoiduks kasutamist edasiseks töötlemiseks ettenähtud vesiviljelusloomade ja nende toodete turuleviimise ja impordi kohta käesoleva määrusega ettenähtud loomatervishoiunõudeid ei tohiks teatavatel tingimustel kohaldada nende loomade ja toodete suhtes, mis on pakendatud ja märgistatud vastavalt määrusele (EÜ) nr 856/2004.

| (6) | Direktiivis 2006/88/EÜ sätestatakse, et liikmesriigid peavad tagama, et dekoratiivsete veeloomade turuleviimine ei ohusta veeloomade tervislikku seisundit, võttes arvesse IV lisa II osas loetletud mitteeksootilisi taude. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivis 2006/88/EÜ sätestatakse, et liikmesriigid peavad tagama, et dekoratiivsete veeloomade turuleviimine ei ohusta veeloomade tervislikku seisundit, võttes arvesse IV lisa II osas loetletud mitteeksootilisi taude.

| (7) | Ühenduse turule viidud dekoratiivsed veeloomad, mis on ette nähtud rajatiste jaoks, millel puudub otsekontakt loodusvetega, täpsemalt suletud dekoratiivrajatiste jaoks, ei kujuta endast ühenduse teistele vesiviljelusvaldkondadele ega looduslikele populatsioonidele sama ohtu. Niisiis ei tohiks käesoleva direktiivi alusel selliste loomade puhul veterinaarsertifikaati nõuda. |
| --- | --- |

(7)

Ühenduse turule viidud dekoratiivsed veeloomad, mis on ette nähtud rajatiste jaoks, millel puudub otsekontakt loodusvetega, täpsemalt suletud dekoratiivrajatiste jaoks, ei kujuta endast ühenduse teistele vesiviljelusvaldkondadele ega looduslikele populatsioonidele sama ohtu. Niisiis ei tohiks käesoleva direktiivi alusel selliste loomade puhul veterinaarsertifikaati nõuda.

| (8) | Et anda liikmesriikidele, mille kogu territoorium või selle teatavad tsoonid või piirkonnad on kuulutatud vabaks ühest või mitmest mitteeksootilisest taudist, millele dekoratiivsed veeloomad on vastuvõtlikud, teavet suletud dekoratiivrajatiste jaoks ettenähtud dekoratiivsete veeloomade liikumise kohta nende territooriumile, on asjakohane teavitada sellisest liikumisest TRACESi süsteemi kaudu, nagu on ette nähtud nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiviga 90/425/EÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle (9) ning mis võeti kasutusele komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsusega 2004/292/EÜ süsteemi TRACES kasutuselevõtmise kohta. (10) |
| --- | --- |

(8)

Et anda liikmesriikidele, mille kogu territoorium või selle teatavad tsoonid või piirkonnad on kuulutatud vabaks ühest või mitmest mitteeksootilisest taudist, millele dekoratiivsed veeloomad on vastuvõtlikud, teavet suletud dekoratiivrajatiste jaoks ettenähtud dekoratiivsete veeloomade liikumise kohta nende territooriumile, on asjakohane teavitada sellisest liikumisest TRACESi süsteemi kaudu, nagu on ette nähtud nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiviga 90/425/EÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle (9) ning mis võeti kasutusele komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsusega 2004/292/EÜ süsteemi TRACES kasutuselevõtmise kohta. (10)

| (9) | Ühendusesisene liikumine suletud dekoratiivrajatistest avatud dekoratiivrajatistesse või loodusesse võib kujutada endast suurt ohtu ühenduse muudele vesiviljelusvaldkondadele ning seda ei tohiks ilma liikmesriikide pädevate asutuste loata lubada. |
| --- | --- |

(9)

Ühendusesisene liikumine suletud dekoratiivrajatistest avatud dekoratiivrajatistesse või loodusesse võib kujutada endast suurt ohtu ühenduse muudele vesiviljelusvaldkondadele ning seda ei tohiks ilma liikmesriikide pädevate asutuste loata lubada.

| (10) | Direktiiviga 2006/88/EÜ nähakse ette, et liikmesriigid peavad võtma teatavaid minimaalseid tõrjemeetmeid juhul, kui IV lisa II osas loetletud eksootilise või mitteeksootilise taudi esinemine vesiviljelusloomadel või looduslikel veeloomadel on kinnitust leidnud, või uute taudide korral. Lisaks sellele nähakse kõnealuse direktiiviga ette, et liikmesriigid peavad tagama, et vesiviljelusloomade turuleviimisel esitatakse veterinaarsertifikaat, kui loomadel lubatakse nende tõrjemeetmete piirkonnast lahkuda. |
| --- | --- |

(10)

Direktiiviga 2006/88/EÜ nähakse ette, et liikmesriigid peavad võtma teatavaid minimaalseid tõrjemeetmeid juhul, kui IV lisa II osas loetletud eksootilise või mitteeksootilise taudi esinemine vesiviljelusloomadel või looduslikel veeloomadel on kinnitust leidnud, või uute taudide korral. Lisaks sellele nähakse kõnealuse direktiiviga ette, et liikmesriigid peavad tagama, et vesiviljelusloomade turuleviimisel esitatakse veterinaarsertifikaat, kui loomadel lubatakse nende tõrjemeetmete piirkonnast lahkuda.

| (11) | Niisiis tuleks käesoleva määrusega sätestada loomatervishoiutingimused ja sertifitseerimisnõuded tõrjemeetmeid võtnud liikmesriikidest, tsoonidest või piirkondadest lahkuvate vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete partiide suhtes. |
| --- | --- |

(11)

Niisiis tuleks käesoleva määrusega sätestada loomatervishoiutingimused ja sertifitseerimisnõuded tõrjemeetmeid võtnud liikmesriikidest, tsoonidest või piirkondadest lahkuvate vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete partiide suhtes.

| (12) | Direktiivis 2006/88/EÜ sätestatakse, et liikmesriigid peavad tagama, et vesiviljelusloomi ja vesiviljelustooteid tuuakse ühendusse ainult nendest kolmandatest riikidest või kolmandate riikide osadest, mis on kantud vastavalt kõnealusele direktiivile koostatud loetellu. |
| --- | --- |

(12)

Direktiivis 2006/88/EÜ sätestatakse, et liikmesriigid peavad tagama, et vesiviljelusloomi ja vesiviljelustooteid tuuakse ühendusse ainult nendest kolmandatest riikidest või kolmandate riikide osadest, mis on kantud vastavalt kõnealusele direktiivile koostatud loetellu.

| (13) | Ühendusse tuleks vesiviljelusloomi lubada importida ainult nendest kolmandatest riikidest, mille loomatervishoiualased õigusaktid ja kontrollisüsteem on samaväärsed ühenduse õigusaktide ja kontrollisüsteemiga. Niisiis tuleks käesoleva määrusega kehtestada loetelu kolmandatest riikidest, territooriumidest, tsoonidest ja piirkondadest, kust liikmesriikidel on lubatud tuua ühendusse vesiviljelusloomi, mis on ette nähtud kasvatuste, ülekandealade, püügitiikide ning avatud dekoratiivrajatiste jaoks. Ühendusse tuleks siiski lubada importida teatavaid dekoratiivkalu, -molluskeid ja -koorikloomi nendest kolmandatest riikidest, mis kuuluvad Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni. |
| --- | --- |

(13)

Ühendusse tuleks vesiviljelusloomi lubada importida ainult nendest kolmandatest riikidest, mille loomatervishoiualased õigusaktid ja kontrollisüsteem on samaväärsed ühenduse õigusaktide ja kontrollisüsteemiga. Niisiis tuleks käesoleva määrusega kehtestada loetelu kolmandatest riikidest, territooriumidest, tsoonidest ja piirkondadest, kust liikmesriikidel on lubatud tuua ühendusse vesiviljelusloomi, mis on ette nähtud kasvatuste, ülekandealade, püügitiikide ning avatud dekoratiivrajatiste jaoks. Ühendusse tuleks siiski lubada importida teatavaid dekoratiivkalu, -molluskeid ja -koorikloomi nendest kolmandatest riikidest, mis kuuluvad Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni.

| (14) | Kolmandatel riikidel ja territooriumidel, kellel on lubatud ühendusse eksportida inimtoiduks ettenähtud vesiviljelusloomi rahvatervise kaalutluste alusel, tuleks lubada ühendusse eksportida ka käesoleva määruse loometervishoiualaste sätete alusel. Seepärast tuleks inimtoiduks ettenähtud vesiviljelusloomi ja vesiviljelustooteid ühendusse importida kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest ja piirkondadest, mis on kantud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 854/2004 (millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks) (11) artikli 11 lõike 1 kohaselt koostatud nimekirja. |
| --- | --- |

(14)

Kolmandatel riikidel ja territooriumidel, kellel on lubatud ühendusse eksportida inimtoiduks ettenähtud vesiviljelusloomi rahvatervise kaalutluste alusel, tuleks lubada ühendusse eksportida ka käesoleva määruse loometervishoiualaste sätete alusel. Seepärast tuleks inimtoiduks ettenähtud vesiviljelusloomi ja vesiviljelustooteid ühendusse importida kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest ja piirkondadest, mis on kantud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 854/2004 (millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks) (11) artikli 11 lõike 1 kohaselt koostatud nimekirja.

| (15) | Sellised nimekirjad on kehtestatud komisjoni 6. novembri 2006. aasta otsuse 2006/766/EÜ (millega kehtestatakse loetelu kolmandate riikide ja territooriumide kohta, millest on lubatud importida kahepoolmelisi molluskeid, okasnahkseid, mantelloomi, meritigusid ja kalatooteid) (12) I ja II lisas üleminekuperioodiks kuni 31. detsembrini 2009, mis on sätestatud komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2076/2005 (millega nähakse ette üleminekumeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 rakendamiseks ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004). (13) Ühenduse õigusaktide järjepidevuse huvides tuleks neid loetelusid käesolevas määruses arvesse võtta. |
| --- | --- |

(15)

Sellised nimekirjad on kehtestatud komisjoni 6. novembri 2006. aasta otsuse 2006/766/EÜ (millega kehtestatakse loetelu kolmandate riikide ja territooriumide kohta, millest on lubatud importida kahepoolmelisi molluskeid, okasnahkseid, mantelloomi, meritigusid ja kalatooteid) (12) I ja II lisas üleminekuperioodiks kuni 31. detsembrini 2009, mis on sätestatud komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2076/2005 (millega nähakse ette üleminekumeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 rakendamiseks ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004). (13) Ühenduse õigusaktide järjepidevuse huvides tuleks neid loetelusid käesolevas määruses arvesse võtta.

| (16) | Direktiivis 2006/88/EÜ sätestatakse, et ühendusse imporditavatel vesiviljelusloomadel ja vesiviljelustoodetel on ühendusse sisenemisel kaasas dokument, mis sisaldab veterinaarsertifikaati. Käesolevas määruses on vaja sätestada üksikasjalikud loomatervishoiunõuded vesiviljelusloomade importimiseks ühendusse, kaasa arvatud veterinaarsertifikaadi näidis, millega tuleks asendada direktiivis 91/67/EMÜ sätestatud imporditingimused. |
| --- | --- |

(16)

Direktiivis 2006/88/EÜ sätestatakse, et ühendusse imporditavatel vesiviljelusloomadel ja vesiviljelustoodetel on ühendusse sisenemisel kaasas dokument, mis sisaldab veterinaarsertifikaati. Käesolevas määruses on vaja sätestada üksikasjalikud loomatervishoiunõuded vesiviljelusloomade importimiseks ühendusse, kaasa arvatud veterinaarsertifikaadi näidis, millega tuleks asendada direktiivis 91/67/EMÜ sätestatud imporditingimused.

| (17) | Komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2074/2005 (millega sätestatakse rakendusmeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 käsitletud teatavate toodete ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 käsitletud ametlike kontrollide suhtes, sätestatakse erandid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 852/2004 ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004) (14) sätestatakse veterinaarsertifikaatide näidised kalatoodete ja inimtoiduks ettenähtud elus kahepoolmeliste molluskite impordi jaoks. Ühenduse õigusaktide ühtsuse huvides tuleks käesolevas määruses sätestada, et need näidised on kaasas käesolevas määruses käsitletavate toodete impordi puhul. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2074/2005 (millega sätestatakse rakendusmeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 käsitletud teatavate toodete ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 käsitletud ametlike kontrollide suhtes, sätestatakse erandid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 852/2004 ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004) (14) sätestatakse veterinaarsertifikaatide näidised kalatoodete ja inimtoiduks ettenähtud elus kahepoolmeliste molluskite impordi jaoks. Ühenduse õigusaktide ühtsuse huvides tuleks käesolevas määruses sätestada, et need näidised on kaasas käesolevas määruses käsitletavate toodete impordi puhul.

| (18) | Dekoratiivsed veeloomad, kaasa arvatud kalad, molluskid ja koorikloomad, tuuakse ühendusse suures osas kolmandatest riikidest ja territooriumidelt. Ühenduse dekoratiivrajatistes elavate loomade tervisliku seisundi kaitsmiseks on vaja sätestada selliste loomade impordi suhtes teatavad loomatervishoiunõuded. |
| --- | --- |

(18)

Dekoratiivsed veeloomad, kaasa arvatud kalad, molluskid ja koorikloomad, tuuakse ühendusse suures osas kolmandatest riikidest ja territooriumidelt. Ühenduse dekoratiivrajatistes elavate loomade tervisliku seisundi kaitsmiseks on vaja sätestada selliste loomade impordi suhtes teatavad loomatervishoiunõuded.

| (19) | On oluline tagada, et ühendusse imporditavate vesiviljelusloomade tervislikku seisundit ei ohustata ühendusse transportimise ajal. |
| --- | --- |

(19)

On oluline tagada, et ühendusse imporditavate vesiviljelusloomade tervislikku seisundit ei ohustata ühendusse transportimise ajal.

| (20) | Imporditud vesiviljelusloomade laskmine ühenduses loodusesse on ühenduse loomade terviseseisundi suhtes eriti ohtlik, sest tauditõrje on loodusvetes keeruline. Niisiis on sellise loodusesse laskmise jaoks vaja pädeva asutuse eriluba ning luba tuleks anda vaid tingimusel, et loodusse laskmise kohas võetakse loomade tervisliku seisundi tagamiseks asjakohased meetmed. |
| --- | --- |

(20)

Imporditud vesiviljelusloomade laskmine ühenduses loodusesse on ühenduse loomade terviseseisundi suhtes eriti ohtlik, sest tauditõrje on loodusvetes keeruline. Niisiis on sellise loodusesse laskmise jaoks vaja pädeva asutuse eriluba ning luba tuleks anda vaid tingimusel, et loodusse laskmise kohas võetakse loomade tervisliku seisundi tagamiseks asjakohased meetmed.

| (21) | Ühendust transiidina läbivate vesiviljelusloomade puhul tuleb järgida samu nõudeid kui ühendusse importimiseks ettenähtud vesiviljelusloomade puhul. |
| --- | --- |

(21)

Ühendust transiidina läbivate vesiviljelusloomade puhul tuleb järgida samu nõudeid kui ühendusse importimiseks ettenähtud vesiviljelusloomade puhul.

| (22) | Kaliningradi geograafilise asendi tõttu, mis mõjutab ainult Lätit, Leedut ja Poolat, tuleks sätestada eritingimused partiide jaoks, mille transiit Venemaale ja Venemaalt toimub läbi ühenduse. Ühenduse õigusaktide järjepidevuse huvides tuleks käesolevas määruses arvesse võtta komisjoni 7. detsembri 2001. aasta otsust 2001/881/EÜ, millega koostatakse kolmandatest riikidest pärit loomade ja loomsete toodete veterinaarkontrolliks heakskiidetud piiripunktide loetelu ja ajakohastatakse komisjoni ekspertide korraldatavate kontrollide üksikasjalikke eeskirju, (15) ja nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted. (16) |
| --- | --- |

(22)

Kaliningradi geograafilise asendi tõttu, mis mõjutab ainult Lätit, Leedut ja Poolat, tuleks sätestada eritingimused partiide jaoks, mille transiit Venemaale ja Venemaalt toimub läbi ühenduse. Ühenduse õigusaktide järjepidevuse huvides tuleks käesolevas määruses arvesse võtta komisjoni 7. detsembri 2001. aasta otsust 2001/881/EÜ, millega koostatakse kolmandatest riikidest pärit loomade ja loomsete toodete veterinaarkontrolliks heakskiidetud piiripunktide loetelu ja ajakohastatakse komisjoni ekspertide korraldatavate kontrollide üksikasjalikke eeskirju, (15) ja nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted. (16)

| (23) | Käesoleva määruse alusel väljastatavate veterinaarsertifikaatide suhtes tuleks kohaldada nõukogu 17. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/93/EÜ loomade ja loomsete saaduste sertifitseerimise kohta, (17) milles sätestatakse eeskirjad, mida tuleb järgida veterinaarsertifikaatide väljastamisel. |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva määruse alusel väljastatavate veterinaarsertifikaatide suhtes tuleks kohaldada nõukogu 17. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/93/EÜ loomade ja loomsete saaduste sertifitseerimise kohta, (17) milles sätestatakse eeskirjad, mida tuleb järgida veterinaarsertifikaatide väljastamisel.

| (24) | Direktiivi 2006/88/EÜ artiklis 17 sätestatakse, et kui teaduslikud andmed või praktilised kogemused näitavad, et muud kui IV lisa II osas nimetatud vastuvõtlikud liigid võivad vektorliikidena edasi kanda mingit konkreetset taudi, tagavad liikmesriigid, et kui selliseid vektorliike tuuakse kasvatamise või varude taastootmise eesmärgil sisse selle taudi suhtes taudivabaks tunnistatud liikmesriiki, kalakasvatustsooni või -piirkonda, tuleb täita teatavaid selles direktiivis ettenähtud nõudeid. Samuti nähakse direktiivi 2006/88/EÜ artikliga 17 ette vektorliikide loetelu koostamine. Seepärast tuleks vastu võtta vektorliikide loetelu. |
| --- | --- |

(24)

Direktiivi 2006/88/EÜ artiklis 17 sätestatakse, et kui teaduslikud andmed või praktilised kogemused näitavad, et muud kui IV lisa II osas nimetatud vastuvõtlikud liigid võivad vektorliikidena edasi kanda mingit konkreetset taudi, tagavad liikmesriigid, et kui selliseid vektorliike tuuakse kasvatamise või varude taastootmise eesmärgil sisse selle taudi suhtes taudivabaks tunnistatud liikmesriiki, kalakasvatustsooni või -piirkonda, tuleb täita teatavaid selles direktiivis ettenähtud nõudeid. Samuti nähakse direktiivi 2006/88/EÜ artikliga 17 ette vektorliikide loetelu koostamine. Seepärast tuleks vastu võtta vektorliikide loetelu.

| (25) | Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) on esitanud selles küsimuses kolm arvamust: Euroopa Komisjoni taotlusel esitatud loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni teaduslik arvamus võimalike vektorliikide ja taudidele vastuvõtlike, kuid taudi mitte levitavate liikide eluetappide kohta seoses teatavate kalataudidega, (18) Euroopa Komisjoni taotlusel esitatud loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni teaduslik arvamus võimalike vektorliikide kohta ja taudile vastuvõtlike, kuid taudi mitte levitavate liikide eluetappide kohta seoses teatavate molluskitaudidega (19) ning Euroopa Komisjoni taotlusel esitatud loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni teaduslik arvamus võimalike vektorliikide kohta ja taudile vastuvõtlike, kuid taudi mitte levitavate liikide eluetappide kohta seoses teatavate koorikloomataudidega. (20) |
| --- | --- |

(25)

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) on esitanud selles küsimuses kolm arvamust: Euroopa Komisjoni taotlusel esitatud loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni teaduslik arvamus võimalike vektorliikide ja taudidele vastuvõtlike, kuid taudi mitte levitavate liikide eluetappide kohta seoses teatavate kalataudidega, (18) Euroopa Komisjoni taotlusel esitatud loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni teaduslik arvamus võimalike vektorliikide kohta ja taudile vastuvõtlike, kuid taudi mitte levitavate liikide eluetappide kohta seoses teatavate molluskitaudidega (19) ning Euroopa Komisjoni taotlusel esitatud loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni teaduslik arvamus võimalike vektorliikide kohta ja taudile vastuvõtlike, kuid taudi mitte levitavate liikide eluetappide kohta seoses teatavate koorikloomataudidega. (20)

| (26) | Nende teaduslike arvamuste kohaselt ulatub direktiivis 2006/88/EÜ loetletud taudide potentsiaalsete vektorliikide või vektorliikide rühmade poolt levitamise ja nakatumise tõenäosus hinnanguliselt ebaolulisest/väga madalast kuni teatavatel tingimustel mõõdukani. Kõnealune hindamine hõlmas veeloomaliike, mida kasutatakse vesiviljeluses ja mida müüakse kasvandustesse. |
| --- | --- |

(26)

Nende teaduslike arvamuste kohaselt ulatub direktiivis 2006/88/EÜ loetletud taudide potentsiaalsete vektorliikide või vektorliikide rühmade poolt levitamise ja nakatumise tõenäosus hinnanguliselt ebaolulisest/väga madalast kuni teatavatel tingimustel mõõdukani. Kõnealune hindamine hõlmas veeloomaliike, mida kasutatakse vesiviljeluses ja mida müüakse kasvandustesse.

| (27) | Vektorliikide loetelu koostamisel tuleks arvesse võtta EFSA arvamusi. Liikide loetellu lisamise üle otsustamisel tuleb ühenduses tagada vesiviljelusloomade terviseseisundi kaitse piisav tase, vältides samal ajal tarbetute kaubanduspiirangute kehtestamist. Järelikult tuleks nimetatud arvamuste kohaselt loetelusse lisada liigid, mille puhul on taudi leviku risk mõõdukas. |
| --- | --- |

(27)

Vektorliikide loetelu koostamisel tuleks arvesse võtta EFSA arvamusi. Liikide loetellu lisamise üle otsustamisel tuleb ühenduses tagada vesiviljelusloomade terviseseisundi kaitse piisav tase, vältides samal ajal tarbetute kaubanduspiirangute kehtestamist. Järelikult tuleks nimetatud arvamuste kohaselt loetelusse lisada liigid, mille puhul on taudi leviku risk mõõdukas.

| (28) | Paljusid liike, mis on EFSA arvamustes tuvastatud teatavate taudide võimalike vektoritena, tuleks selliseks pidada vaid siis, kui need on pärit piirkonnast, kus esineb kõnealusele taudile vastuvõtlikke liike, ning on ette nähtud piirkonna jaoks, kus esineb samuti samu vastuvõtlikke liike. Niisiis tuleks võimalike vektorliikide vesiviljelusloomi vaadelda sellistel tingimustel vektorliikidena ainult direktiivi 2006/88/EÜ artikli 17 tähenduses. |
| --- | --- |

(28)

Paljusid liike, mis on EFSA arvamustes tuvastatud teatavate taudide võimalike vektoritena, tuleks selliseks pidada vaid siis, kui need on pärit piirkonnast, kus esineb kõnealusele taudile vastuvõtlikke liike, ning on ette nähtud piirkonna jaoks, kus esineb samuti samu vastuvõtlikke liike. Niisiis tuleks võimalike vektorliikide vesiviljelusloomi vaadelda sellistel tingimustel vektorliikidena ainult direktiivi 2006/88/EÜ artikli 17 tähenduses.

| (29) | Ühenduse õigusaktide selguse ja ühtsuse huvides tuleks otsused 1999/567/EÜ, 2003/390/EÜ, 2003/804/EÜ, 2003/858/EÜ ja 2006/656/EÜ kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(29)

Ühenduse õigusaktide selguse ja ühtsuse huvides tuleks otsused 1999/567/EÜ, 2003/390/EÜ, 2003/804/EÜ, 2003/858/EÜ ja 2006/656/EÜ kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega.

| (30) | On asjakohane ette näha üleminekuperiood, et lubada liikmesriikidel ja tootmisharul võtta meetmeid, mis on vajalikud käesolevas määruses sätestatud uute nõuete järgimiseks. |
| --- | --- |

(30)

On asjakohane ette näha üleminekuperiood, et lubada liikmesriikidel ja tootmisharul võtta meetmeid, mis on vajalikud käesolevas määruses sätestatud uute nõuete järgimiseks.

| (31) | Pidades silmas dekoratiivsete veeloomade episootilisele haavandilisele sündroomile vastuvõtlike liikide suuri kaubavooge ning vajadust korraldada täiendavaid uuringuid selle taudi ohu määratlemiseks dekoratiivsete veeloomade tööstusele, sealhulgas taudile vastuvõtlike liikide loetelu ümberhindamist, tuleks vältida episootilisele haavandilisele sündroomile vastuvõtlike, ainult suletud dekoratiivrajatiste jaoks ettenähtud dekoratiivkalaliikide impordi viivitamatut katkestamist. Seepärast on asjakohane kehtestada nende partiide suhtes kõnealuse taudiga seotud nõuete puhul üleminekuperiood. Üleminekuperiood on vajalik ka selleks, et anda kolmandatele riikidele piisavalt aega, et dokumenteerida selle taudi puudumine. |
| --- | --- |

(31)

Pidades silmas dekoratiivsete veeloomade episootilisele haavandilisele sündroomile vastuvõtlike liikide suuri kaubavooge ning vajadust korraldada täiendavaid uuringuid selle taudi ohu määratlemiseks dekoratiivsete veeloomade tööstusele, sealhulgas taudile vastuvõtlike liikide loetelu ümberhindamist, tuleks vältida episootilisele haavandilisele sündroomile vastuvõtlike, ainult suletud dekoratiivrajatiste jaoks ettenähtud dekoratiivkalaliikide impordi viivitamatut katkestamist. Seepärast on asjakohane kehtestada nende partiide suhtes kõnealuse taudiga seotud nõuete puhul üleminekuperiood. Üleminekuperiood on vajalik ka selleks, et anda kolmandatele riikidele piisavalt aega, et dokumenteerida selle taudi puudumine.

| (32) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(32)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

EESMÄRK, REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Eesmärk ja reguleerimisala

Käesolevas määruses sätestatakse:

| a) | vektorliikide loetelu; |
| --- | --- |

a)

vektorliikide loetelu;

| b) | loomatervishoiunõuded kas suletud dekoratiivrajatistest pärit või nende jaoks ettenähtud dekoratiivsete veeloomade turuleviimise puhul; |
| --- | --- |

b)

loomatervishoiunõuded kas suletud dekoratiivrajatistest pärit või nende jaoks ettenähtud dekoratiivsete veeloomade turuleviimise puhul;

| c) | loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõuded järgmiste loomade turuleviimise puhul:






  i) | vesiviljelusloomad, mis on ette nähtud kasvanduste, sealhulgas ülekandealade, püügitiikide ja avatud dekoratiivrajatiste ja varude taastootmise jaoks, ning |
| --- | --- | --- |

c)

loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõuded järgmiste loomade turuleviimise puhul:

i)

vesiviljelusloomad, mis on ette nähtud kasvanduste, sealhulgas ülekandealade, püügitiikide ja avatud dekoratiivrajatiste ja varude taastootmise jaoks, ning

| ii) | inimtoiduks ettenähtud vesiviljelusloomad ja vesiviljelussaadused; |
| --- | --- |

ii)

inimtoiduks ettenähtud vesiviljelusloomad ja vesiviljelussaadused;

| d) | loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõuded järgmiste loomade ühendusse importimise ja transiidi puhul, sealhulgas ladustamisel transiidi ajal:






  i) | vesiviljelusloomad, mis on ette nähtud kasvanduste, sealhulgas ülekandealade, püügitiikide ja avatud dekoratiivrajatiste jaoks; |
| --- | --- | --- |

d)

loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõuded järgmiste loomade ühendusse importimise ja transiidi puhul, sealhulgas ladustamisel transiidi ajal:

i)

vesiviljelusloomad, mis on ette nähtud kasvanduste, sealhulgas ülekandealade, püügitiikide ja avatud dekoratiivrajatiste jaoks;

| ii) | inimtoiduks ettenähtud vesiviljelusloomad ja vesiviljelussaadused; |
| --- | --- |

ii)

inimtoiduks ettenähtud vesiviljelusloomad ja vesiviljelussaadused;

| iii) | suletud dekoratiivrajatiste jaoks ettenähtud dekoratiivsed vesiviljelusloomad. |
| --- | --- |

iii)

suletud dekoratiivrajatiste jaoks ettenähtud dekoratiivsed vesiviljelusloomad.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „suletud dekoratiivrajatised” – lemmikloomapoed, aianduskeskused, aiatiigid, kaubanduslikud akvaariumid või dekoratiivseid veeloomi pidavad hulgimüüjad:






  i) | ilma otsese kontaktita ühenduse loodusvetega või |
| --- | --- | --- |

a)

„suletud dekoratiivrajatised” – lemmikloomapoed, aianduskeskused, aiatiigid, kaubanduslikud akvaariumid või dekoratiivseid veeloomi pidavad hulgimüüjad:

i)

ilma otsese kontaktita ühenduse loodusvetega või

| ii) | mis on varustatud heitvee puhastamise süsteemiga, mis vähendab taudide loodusvetesse levimise ohtu vastuvõetava tasemeni; |
| --- | --- |

ii)

mis on varustatud heitvee puhastamise süsteemiga, mis vähendab taudide loodusvetesse levimise ohtu vastuvõetava tasemeni;

| b) | „avatud dekoratiivrajatised” – muud dekoratiivrajatised (v.a suletud dekoratiivrajatised); |
| --- | --- |

b)

„avatud dekoratiivrajatised” – muud dekoratiivrajatised (v.a suletud dekoratiivrajatised);

| c) | „varude taastootmine” – vesiviljelusloomade laskmine loodusesse. |
| --- | --- |

c)

„varude taastootmine” – vesiviljelusloomade laskmine loodusesse.

II   PEATÜKK

VEKTORLIIGID

Artikkel 3

Vektorliikide loetelu

Käesoleva määruse I lisa tabeli 2. veerus loetletud vesiviljelusloomade liike loetakse vektorliikideks direktiivi 2006/88/EÜ artikli 17 tähenduses, kui need loomad vastavad kõnealuse tabeli 3. ja 4. veerus sätestatud tingimustele.

III   PEATÜKK

VESIVILJELUSLOOMADE TURULEVIIMINE

Artikkel 4

Dekoratiivrajatistest pärit või nende jaoks ettenähtud dekoratiivsed veeloomad

1.   Dekoratiivsete veeloomade liikumisest tuleb teatada direktiivi 90/425/EÜ artikli 20 lõikega 1 ettenähtud arvutisüsteemi (Traces) kaudu, kui loomad:

| a) | on pärit ühe liikmesriigi dekoratiivrajatistest; |
| --- | --- |

a)

on pärit ühe liikmesriigi dekoratiivrajatistest;

| b) | on ette nähtud suletud dekoratiivrajatiste jaoks teises liikmesriigis, kui kogu selle territoorium või teatavad tsoonid või piirkonnad:






  i) | on kuulutatud ühe või mitme direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetletud mitteeksootilise taudi suhtes taudivabaks vastavalt selle direktiivi artiklitele 49 ja 50, või |
| --- | --- | --- |

b)

on ette nähtud suletud dekoratiivrajatiste jaoks teises liikmesriigis, kui kogu selle territoorium või teatavad tsoonid või piirkonnad:

i)

on kuulutatud ühe või mitme direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetletud mitteeksootilise taudi suhtes taudivabaks vastavalt selle direktiivi artiklitele 49 ja 50, või

| ii) | nende suhtes kohaldatakse vastavalt direktiivi artikli 44 lõigetele 1 või 2 seire- või likvideerimisprogrammi ning |
| --- | --- |

ii)

nende suhtes kohaldatakse vastavalt direktiivi artikli 44 lõigetele 1 või 2 seire- või likvideerimisprogrammi ning

| c) | kuuluvad liikide hulka, mis on vastuvõtlikud ühele või mitmele taudile, millest asjaomane liikmesriik või tsoon või piirkond on kuulutatud vabaks või mille suhtes kohaldatakse punktis b osutatud seire- või likvideerimisprogrammi. |
| --- | --- |

c)

kuuluvad liikide hulka, mis on vastuvõtlikud ühele või mitmele taudile, millest asjaomane liikmesriik või tsoon või piirkond on kuulutatud vabaks või mille suhtes kohaldatakse punktis b osutatud seire- või likvideerimisprogrammi.

2.   Dekoratiivseid veeloomi, keda hoitakse suletud dekoratiivrajatistes, ei lasta ilma pädeva asutuse loata avarajatistesse, kasvandustesse, ülekandealadele ega püügitiikidesse, molluskikasvatustesse ega loodusesse.

Pädev asutus annab sellise loa ainult siis, kui selline veekogusse laskmine ei ohusta veeloomade tervislikku seisundit veekogusse laskmise kohas ning tagatakse asjakohaste riski leevendamise meetmete võtmine.

Artikkel 5

Kasvanduste, ülekandealade, püügitiikide ja avatud dekoratiivrajatiste ning varude taastootmise jaoks ettenähtud vesiviljelusloomad

Kasvanduste, ülekandealade, püügitiikide, avatud dekoratiivrajatiste või varude taastootmise jaoks ettenähtud vesiviljelusloomadega peab olema kaasas veterinaarsertifikaat, mis on täidetud vastavalt II lisa A osas esitatud näidisele ning V lisa selgitustele, kui:

| a) | loomad tuuakse liikmesriikidesse, tsoonidesse või piirkondadesse:






  i) | mis on kuulutatud ühe või mitme direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetletud mitteeksootilise taudi suhtes taudivabaks vastavalt kõnealuse direktiivi artiklitele 49 või 50; või |
| --- | --- | --- |

a)

loomad tuuakse liikmesriikidesse, tsoonidesse või piirkondadesse:

i)

mis on kuulutatud ühe või mitme direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetletud mitteeksootilise taudi suhtes taudivabaks vastavalt kõnealuse direktiivi artiklitele 49 või 50; või

| ii) | mille suhtes kohaldatakse vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 44 lõigetele 1 või 2 seire- või likvideerimisprogrammi; |
| --- | --- |

ii)

mille suhtes kohaldatakse vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 44 lõigetele 1 või 2 seire- või likvideerimisprogrammi;

| b) | loomad kuuluvad liikide hulka, mis on vastuvõtlikud ühele või mitmele taudile, või ühe või mitme taudi vektorliikide hulka, mille suhtes asjaomane liikmesriik, tsoon või piirkond on kuulutatud taudivabaks või mille suhtes kohaldatakse punktis a osutatud seire- või likvideerimisprogrammi. |
| --- | --- |

b)

loomad kuuluvad liikide hulka, mis on vastuvõtlikud ühele või mitmele taudile, või ühe või mitme taudi vektorliikide hulka, mille suhtes asjaomane liikmesriik, tsoon või piirkond on kuulutatud taudivabaks või mille suhtes kohaldatakse punktis a osutatud seire- või likvideerimisprogrammi.

Artikkel 6

Enne inimtoiduks kasutamist täiendavaks töötlemiseks ettenähtud vesiviljelusloomad ja vesiviljelustooted

1.   Enne inimtoiduks kasutamist täiendavaks töötlemiseks ettenähtud vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete partiidega on kaasas veterinaarsertifikaat, mis on täidetud vastavalt II lisa B osas esitatud näidisele ning V lisa selgitustele, kui:

| a) | loomad tuuakse liikmesriikidesse, tsoonidesse või piirkondadesse:






  i) | mis on kuulutatud ühe või mitme direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetletud mitteeksootilise taudi suhtes taudivabaks vastavalt kõnealuse direktiivi artiklitele 49 või 50; või |
| --- | --- | --- |

a)

loomad tuuakse liikmesriikidesse, tsoonidesse või piirkondadesse:

i)

mis on kuulutatud ühe või mitme direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetletud mitteeksootilise taudi suhtes taudivabaks vastavalt kõnealuse direktiivi artiklitele 49 või 50; või

| ii) | mille suhtes kohaldatakse vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 44 lõigetele 1 või 2 seire- või likvideerimisprogrammi; |
| --- | --- |

ii)

mille suhtes kohaldatakse vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 44 lõigetele 1 või 2 seire- või likvideerimisprogrammi;

| b) | loomad kuuluvad liikide hulka, mis on vastuvõtlikud ühele või mitmele taudile, mille suhtes asjaomane liikmesriik või tsoon või piirkond on kuulutatud taudivabaks või mille suhtes kohaldatakse punktis a osutatud seire- või likvideerimisprogrammi. |
| --- | --- |

b)

loomad kuuluvad liikide hulka, mis on vastuvõtlikud ühele või mitmele taudile, mille suhtes asjaomane liikmesriik või tsoon või piirkond on kuulutatud taudivabaks või mille suhtes kohaldatakse punktis a osutatud seire- või likvideerimisprogrammi.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata:

| a) | kalade puhul, kes on tapetud ja siseelunditest puhastatud enne lähetamist; |
| --- | --- |

a)

kalade puhul, kes on tapetud ja siseelunditest puhastatud enne lähetamist;

| b) | molluskite või koorikloomade puhul, mis on ette nähtud inimtoiduks ning pakendatud ja märgistatud sellel otstarbel vastavalt määrusele (EÜ) nr 853/2004 ning mis on:






  i) | mitteelujõulised, mis tähendab, et nad ei ole suutelised elusloomadena pärast algsesse keskkonda tagasiviimist ellu jääma; või |
| --- | --- | --- |

b)

molluskite või koorikloomade puhul, mis on ette nähtud inimtoiduks ning pakendatud ja märgistatud sellel otstarbel vastavalt määrusele (EÜ) nr 853/2004 ning mis on:

i)

mitteelujõulised, mis tähendab, et nad ei ole suutelised elusloomadena pärast algsesse keskkonda tagasiviimist ellu jääma; või

| ii) | ette nähtud täiendavaks töötlemiseks ilma ajutise ladustamiseta töötlemiskohas; |
| --- | --- |

ii)

ette nähtud täiendavaks töötlemiseks ilma ajutise ladustamiseta töötlemiskohas;

| c) | täiendava töötlemiseta inimtoiduks turuleviidud vesiviljelusloomade või vesiviljelustoodete puhul, tingimusel et need on pakendatud jaemüügipakenditesse, mis vastavad määruse (EÜ) nr 853/2004 selliseid pakendeid käsitlevatele sätetele. |
| --- | --- |

c)

täiendava töötlemiseta inimtoiduks turuleviidud vesiviljelusloomade või vesiviljelustoodete puhul, tingimusel et need on pakendatud jaemüügipakenditesse, mis vastavad määruse (EÜ) nr 853/2004 selliseid pakendeid käsitlevatele sätetele.

Artikkel 7

Enne inimtoiduks kasutamist puhastuskeskuste, väljastuskeskuste ja samalaadsete ettevõtete jaoks ettenähtud elusad molluskid ja koorikloomad

Enne inimtoiduks kasutamist puhastuskeskuste, väljastuskeskuste ja samalaadsete ettevõtete jaoks ettenähtud elusate molluskite ja koorikloomade partiidega on kaasas veterinaarsertifikaat, mis on täidetud vastavalt II lisa B osas esitatud näidisele ning V lisa selgitustele, kui:

| a) | loomad tuuakse liikmesriikidesse, tsoonidesse või piirkondadesse:






  i) | mis on kuulutatud ühe või mitme direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetletud mitteeksootilise taudi suhtes taudivabaks vastavalt kõnealuse direktiivi artiklitele 49 või 50; või |
| --- | --- | --- |

a)

loomad tuuakse liikmesriikidesse, tsoonidesse või piirkondadesse:

i)

mis on kuulutatud ühe või mitme direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetletud mitteeksootilise taudi suhtes taudivabaks vastavalt kõnealuse direktiivi artiklitele 49 või 50; või

| ii) | mille suhtes kohaldatakse vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 44 lõigetele 1 või 2 seire- või likvideerimisprogrammi; |
| --- | --- |

ii)

mille suhtes kohaldatakse vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 44 lõigetele 1 või 2 seire- või likvideerimisprogrammi;

| b) | loomad kuuluvad liikide hulka, mis on vastuvõtlikud ühele või mitmele taudile, mille suhtes asjaomane liikmesriik või tsoon või piirkond on kuulutatud taudivabaks või mille suhtes kohaldatakse punktis a osutatud seire- või likvideerimisprogrammi. |
| --- | --- |

b)

loomad kuuluvad liikide hulka, mis on vastuvõtlikud ühele või mitmele taudile, mille suhtes asjaomane liikmesriik või tsoon või piirkond on kuulutatud taudivabaks või mille suhtes kohaldatakse punktis a osutatud seire- või likvideerimisprogrammi.

Artikkel 8

Vesiviljelusloomad ja vesiviljelustooted, mis viiakse välja liikmesriikidest, tsoonidest või piirkondadest, mille suhtes kohaldatakse tauditõrjemeetmeid, sealhulgas likvideerimisprogramme

1.   Vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete partiidel, mis viiakse välja liikmesriikidest, tsoonidest või piirkondadest, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2006/88/EÜ V peatüki 3.–6. jaos ettenähtud tauditõrjemeetmeid, kuid mille suhtes on pädev asutus teinud nendest tõrjemeetmetest erandi, on kaasas veterinaarsertifikaat, mis on täidetud vastavalt näidisele, mis on esitatud:

| a) | II lisa A osas ja V lisa selgitustes, kui partiid koosnevad kasvanduste, ülekandealade, püügitiikide, avatud dekoratiivrajatiste või varude taastootmise jaoks ettenähtud vesiviljelusloomadest, ning |
| --- | --- |

a)

II lisa A osas ja V lisa selgitustes, kui partiid koosnevad kasvanduste, ülekandealade, püügitiikide, avatud dekoratiivrajatiste või varude taastootmise jaoks ettenähtud vesiviljelusloomadest, ning

| b) | II lisa B osas ja V lisa selgitustes, kui partiid sisaldavad enne inimtoiduks kasutamist täiendavaks töötlemiseks, puhastuskeskuste, väljastuskeskuste või samalaadsete ettevõtete jaoks ettenähtud vesiviljelusloomi ja vesiviljelustooteid. |
| --- | --- |

b)

II lisa B osas ja V lisa selgitustes, kui partiid sisaldavad enne inimtoiduks kasutamist täiendavaks töötlemiseks, puhastuskeskuste, väljastuskeskuste või samalaadsete ettevõtete jaoks ettenähtud vesiviljelusloomi ja vesiviljelustooteid.

2.   Kasvanduste, ülekandealade, püügitiikide, avatud dekoratiivrajatiste või varude taastootmise jaoks ettenähtud vesiviljelusloomade partiidega on kaasas veterinaarsertifikaat, mis on täidetud vastavalt II lisa A osas esitatud näidisele ning V lisa selgitustele, kui:

| a) | loomad viiakse välja liikmesriigist, tsoonist või piirkonnast, kus kohaldatakse vastavalt direktiivi 2006/88/EÜ artikli 44 lõikele 2 heakskiidetud likvideerimisprogrammi; |
| --- | --- |

a)

loomad viiakse välja liikmesriigist, tsoonist või piirkonnast, kus kohaldatakse vastavalt direktiivi 2006/88/EÜ artikli 44 lõikele 2 heakskiidetud likvideerimisprogrammi;

| b) | loomad kuuluvad liikide hulka, mis on vastuvõtlikud ühele või mitmele taudile, või ühe või mitme taudi vektorliikide hulka, mille suhtes kohaldatakse punktis a osutatud likvideerimisprogrammi. |
| --- | --- |

b)

loomad kuuluvad liikide hulka, mis on vastuvõtlikud ühele või mitmele taudile, või ühe või mitme taudi vektorliikide hulka, mille suhtes kohaldatakse punktis a osutatud likvideerimisprogrammi.

3.   Enne inimtoiduks kasutamist täiendavaks töötlemiseks, puhastuskeskuste, väljastuskeskuste või samalaadsete ettevõtete jaoks ettenähtud vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete partiidega on kaasas veterinaarsertifikaat, mis on täidetud vastavalt II lisa B osas esitatud näidisele ning V lisa selgitustele, kui:

| a) | loomad viiakse välja liikmesriigist, tsoonist või piirkonnast, kus kohaldatakse vastavalt direktiivi 2006/88/EÜ artikli 44 lõikele 2 heakskiidetud likvideerimisprogrammi; |
| --- | --- |

a)

loomad viiakse välja liikmesriigist, tsoonist või piirkonnast, kus kohaldatakse vastavalt direktiivi 2006/88/EÜ artikli 44 lõikele 2 heakskiidetud likvideerimisprogrammi;

| b) | loomad kuuluvad liiki, mis on vastuvõtlik ühele või mitmele taudile, mille suhtes kohaldatakse punktis a osutatud likvideerimisprogrammi. |
| --- | --- |

b)

loomad kuuluvad liiki, mis on vastuvõtlik ühele või mitmele taudile, mille suhtes kohaldatakse punktis a osutatud likvideerimisprogrammi.

4.   Käesolevat artiklit ei kohaldata:

| a) | kalade puhul, kes on tapetud ja siseelunditest puhastatud enne lähetamist; |
| --- | --- |

a)

kalade puhul, kes on tapetud ja siseelunditest puhastatud enne lähetamist;

| b) | molluskite või koorikloomade puhul, mis on ette nähtud inimtoiduks ning pakendatud ja märgistatud sellel otstarbel vastavalt määrusele (EÜ) nr 853/2004 ning mis on:






  i) | mitteelujõulised, mis tähendab, et nad ei ole suutelised elusloomadena pärast algsesse keskkonda tagasiviimist ellu jääma, või |
| --- | --- | --- |

b)

molluskite või koorikloomade puhul, mis on ette nähtud inimtoiduks ning pakendatud ja märgistatud sellel otstarbel vastavalt määrusele (EÜ) nr 853/2004 ning mis on:

i)

mitteelujõulised, mis tähendab, et nad ei ole suutelised elusloomadena pärast algsesse keskkonda tagasiviimist ellu jääma, või

| ii) | ette nähtud täiendavaks töötlemiseks ilma ajutise ladustamiseta töötlemiskohas; |
| --- | --- |

ii)

ette nähtud täiendavaks töötlemiseks ilma ajutise ladustamiseta töötlemiskohas;

| c) | täiendava töötlemiseta inimtoiduks turuleviidud vesiviljelusloomade või vesiviljelustoodete puhul, tingimusel et need on pakendatud jaemüügipakenditesse, mis vastavad määruse (EÜ) nr 853/2004 selliseid pakendeid käsitlevatele sätetele. |
| --- | --- |

c)

täiendava töötlemiseta inimtoiduks turuleviidud vesiviljelusloomade või vesiviljelustoodete puhul, tingimusel et need on pakendatud jaemüügipakenditesse, mis vastavad määruse (EÜ) nr 853/2004 selliseid pakendeid käsitlevatele sätetele.

Artikkel 9

Vesiviljelusloomade sissetoomine pärast kontrolli

Kui käesolevas peatükis sätestatakse, et enne veterinaarsertifikaadi väljastamist on vaja kontrolli, ei lasta sertifikaadis osutatud elusaid vesiviljelusloomi, mis kuuluvad ühele või mitmele taudile vastuvõtlikku liiki või ühe või mitme taudi vektorliiki, kasvandusse ega molluskikasvatusse sellise kontrolli ja partii laadimise vahelisel ajal.

IV   PEATÜKK

IMPORDITINGIMUSED

Artikkel 10

Kasvanduste, ülekandealade, püügitiikide ja avatud dekoratiivrajatiste jaoks ettenähtud vesiviljelusloomad

1.   Kasvanduste, ülekandealade, püügitiikide ja avatud dekoratiivrajatiste jaoks ettenähtud vesiviljelusloomi imporditakse ühendusse ainult III lisas loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest või piirkondadest.

2.   Lõikes 1 osutatud vesiviljelusloomade

| a) | partiidega on kaasas veterinaarsertifikaat, mis on täidetud vastavalt IV lisa A osas esitatud näidisele ja V lisa selgitustele; |
| --- | --- |

a)

partiidega on kaasas veterinaarsertifikaat, mis on täidetud vastavalt IV lisa A osas esitatud näidisele ja V lisa selgitustele;

| b) | partii vastab sertifikaadi näidises sätestatud loomatervishoiunõuetele ja punktis a osutatud selgitustele. |
| --- | --- |

b)

partii vastab sertifikaadi näidises sätestatud loomatervishoiunõuetele ja punktis a osutatud selgitustele.

Artikkel 11

Suletud dekoratiivrajatiste jaoks ettenähtud dekoratiivsed veeloomad

1.   Dekoratiivkalu, mis kuuluvad ühe või mitme direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetletud taudile vastuvõtlike liikide hulka ja mis on ette nähtud suletud dekoratiivrajatiste jaoks, imporditakse ühendusse ainult käesoleva määruse III lisas loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest või piirkondadest.

2.   Dekoratiivkalu, mis ei kuulu liiki, mis on vastuvõtlikud direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetletud taudidele, ning dekoratiivmolluskeid ja -koorikloomi, mis on ette nähtud suletud dekoratiivrajatiste jaoks, imporditakse ühendusse ainult kolmandatest riikidest või territooriumidelt, mis kuuluvad Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud loomade

| a) | partiidega on kaasas veterinaarsertifikaat, mis on täidetud vastavalt IV lisa B osas esitatud näidisele ja V lisa selgitustele, ning |
| --- | --- |

a)

partiidega on kaasas veterinaarsertifikaat, mis on täidetud vastavalt IV lisa B osas esitatud näidisele ja V lisa selgitustele, ning

| b) | partiid vastavad sertifikaadi näidises sätestatud loomatervishoiunõuetele ja punktis a osutatud selgitustele. |
| --- | --- |

b)

partiid vastavad sertifikaadi näidises sätestatud loomatervishoiunõuetele ja punktis a osutatud selgitustele.

Artikkel 12

Inimtoiduks ettenähtud vesiviljelusloomad ja vesiviljelustooted

1.   Inimtoiduks ettenähtud vesiviljelusloomi ja vesiviljelustooteid imporditakse ühendusse ainult kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest või piirkondadest, mis on kantud vastavalt määruse (EÜ) nr 854/2004 artikli 11 lõikele 1 koostatud loetellu.

2.   Lõikes 1 osutatud vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete

| a) | partiidega on kaasas ühine terviseohutuse ja veterinaarsertifikaat, mis on täidetud vastavalt määruse (EÜ) nr 2074/2005 VI lisa IV ja V liidetes esitatud asjaomastele näidistele, ning |
| --- | --- |

a)

partiidega on kaasas ühine terviseohutuse ja veterinaarsertifikaat, mis on täidetud vastavalt määruse (EÜ) nr 2074/2005 VI lisa IV ja V liidetes esitatud asjaomastele näidistele, ning

| b) | partiid vastavad punktis a osutatud sertifikaatide ja tunnistuste näidistes sätestatud loomatervishoiunõuetele. |
| --- | --- |

b)

partiid vastavad punktis a osutatud sertifikaatide ja tunnistuste näidistes sätestatud loomatervishoiunõuetele.

3.   Käesolevat artiklit ei kohaldata juhul, kui vesiviljelusloomad on ette nähtud üleminekualade või ühenduse vetesse laskmise jaoks; sellistel juhtudel kohaldatakse artiklit 10.

Artikkel 13

Elektrooniline sertifitseerimine

Käesolevas peatükis ettenähtud sertifikaatide ja tunnistuste puhul võib kasutada elektroonilist sertifitseerimist ja teisi ühenduse tasandil kokkulepitud ühtlustatud süsteeme.

Artikkel 14

Vesiviljelusloomade transport

1.   Ühendusse importimiseks ettenähtud vesiviljelusloomi ei transpordita tingimustes, mis võivad muuta nende tervislikku seisundit. Eelkõige ei transpordita neid samas vees või mikrokonteineris veeloomadega, kelle tervislik seisund on halvem või kes ei ole ette nähtud ühendusse importimiseks.

2.   Ühendusse transportimise ajal ei laadita vesiviljelusloomi mikrokonteinerist välja ja vett, milles neid transporditakse, ei vahetata kolmanda riigi territooriumil, mis ei ole heaks kiidetud selliste loomade ühendusse importimiseks või mille tervishoiu tase on madalam kui sihtkoha oma.

3.   Kui vesiviljelusloomade partiisid transporditakse meritsi ühenduse piirini, lisatakse asjaomasele veterinaarsertifikaadile elus vesiviljelusloomade transporti käsitlev lisand, mis on täidetud vastavalt IV lisa D osas esitatud näidisele.

Artikkel 15

Vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete veekogusse laskmise ja transpordivee suhtes kohaldatavad nõuded

1.   Ühendusse imporditavaid ja inimtoiduks ettenähtud vesiviljelusloomi ja vesiviljelustooteid käsitletakse nõuetekohaselt, et vältida ühenduse loodusvete saastumist.

2.   Ühendusse imporditavaid vesiviljelusloomi ei lasta ühenduses loodusvetesse, välja arvatud juhul, kui sihtkoha pädev asutus on selleks loa andnud.

Pädev asutus võib anda loa ainult siis, kui selline veekogusse laskmine ei ohusta veeloomade tervislikku seisundit veekogusse laskmise kohas ning tagab asjakohaste riski leevendamise meetmete võtmise.

3.   Vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete imporditud partiidest pärit transpordivett käideldakse nõuetekohaselt, et vältida loodusvete saastumist ühenduses.

V   PEATÜKK

TRANSIIDITINGIMUSED

Artikkel 16

Transiit ja ladustamine

Elusate vesiviljelusloomade, viljastatud marja ja siseelunditest puhastamata kalade partiid, mis viiakse ühendusse, kuid on ette nähtud kolmanda riigi jaoks kas transiidiks kohe läbi ühenduse või pärast ladustamist ühenduses, vastavad IV peatükis sätestatud nõuetele. Partiidega kaasas oleval sertifikaadil on tekst „transiidiks läbi EÜ”. Partiidega on kaasas ka kolmanda sihtriigi poolt nõutav sertifikaat.

Ent kui need partiid on ette nähtud inimtoiduks, on nendega kaasas veterinaarsertifikaat, mis on täidetud vastavalt IV lisa C osas esitatud näidisele ning V lisa selgitustele.

Artikkel 17

Läbi Läti, Leedu ja Poola kulgeva transiidi suhtes tehtav erand

1.   Erandina artiklist 16 on lubatud Venemaalt pärit ja sinna suunduvate partiide maantee- ja raudteetransiit kas otse või läbi kolmanda riigi komisjoni otsuse 2001/881/EÜ lisas loetletud piiripunktide Lätis, Leedus ja Poolas, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | partii kannab ühendusse sisenemise piiripunktis pädeva asutuse ametliku veterinaararsti pandud seerianumbriga plommi; |
| --- | --- |

a)

partii kannab ühendusse sisenemise piiripunktis pädeva asutuse ametliku veterinaararsti pandud seerianumbriga plommi;

| b) | partiiga kaasas olevad ja direktiivi 97/78/EÜ artiklis 7 osutatud dokumendid kannavad igal lehel ühendusse sisenemise piiripunkti pädeva asutuse riikliku veterinaararsti templit „Ainult transiidiks läbi EÜ Venemaale”; |
| --- | --- |

b)

partiiga kaasas olevad ja direktiivi 97/78/EÜ artiklis 7 osutatud dokumendid kannavad igal lehel ühendusse sisenemise piiripunkti pädeva asutuse riikliku veterinaararsti templit „Ainult transiidiks läbi EÜ Venemaale”;

| c) | järgitakse direktiivi 97/78/EÜ artiklis 11 sätestatud menetlusnõudeid ning |
| --- | --- |

c)

järgitakse direktiivi 97/78/EÜ artiklis 11 sätestatud menetlusnõudeid ning

| d) | ühendusse sisenemise piiripunkti riiklik veterinaararst tõendab ühises veterinaariaalases sisenemisdokumendis, et partii on transiidiks vastuvõetav. |
| --- | --- |

d)

ühendusse sisenemise piiripunkti riiklik veterinaararst tõendab ühises veterinaariaalases sisenemisdokumendis, et partii on transiidiks vastuvõetav.

2.   Lõikes 1 osutatud partiisid ei või direktiivi 97/78/EÜ artikli 12 lõike 4 ja artikli 13 kohaselt ühenduse territooriumil maha laadida ega ladustada.

3.   Pädev asutus kontrollib vastavalt lõikele 1 regulaarselt ühenduse territooriumilt väljaviidavate partiide arvu ja toodete koguse vastavust ühendusse sisenevate partiide arvule ja toodete kogusele.

VI   PEATÜKK

ÜLD-, ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 18

Muudes ühenduse õigusaktides sätestatud sertifitseerimisnõuded

Käesoleva määruse III, IV ja V peatükis nõutavad veterinaarsertifikaadid hõlmavad vajaduse korral mis tahes veterinaarsertifikaadi nõudeid vastavalt:

| a) | direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetlemata taudide sissetoomise ja tõrje meetmetele, mis on heaks kiidetud vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 43 lõikele 2; või |
| --- | --- |

a)

direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetlemata taudide sissetoomise ja tõrje meetmetele, mis on heaks kiidetud vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 43 lõikele 2; või

| b) | komisjoni otsuse 2004/453/EÜ (21) artiklile 5. |
| --- | --- |

b)

komisjoni otsuse 2004/453/EÜ (21) artiklile 5.

Artikkel 19

Kehtetuks tunnistamine

Otsused 1999/567/EÜ, 2003/390/EÜ, 2003/804/EÜ, 2003/858/EÜ ja 2006/656/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2009.

Viiteid kehtetuks tunnistatud õigusaktidele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 20

Üleminekusätted

1.   Üleminekuperioodil kuni 30. juunini 2009 võib artikli 4 lõikes 1 osutatud dekoratiivseid vesiviljelusloomi viia turule ilma direktiivi 90/425/EÜ artikli 20 lõikega 1 ettenähtud arvutisüsteemi (Traces) kaudu teatamiseta, tingimusel et nad jõuavad oma lõppsihtkohta enne seda kuupäeva.

2.   Üleminekuperioodil kuni 30. juunini 2009 võib vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete partiisid, millega on vastavalt direktiivi 91/67/EMÜ E lisale või otsustele 1999/567/EÜ ja 2003/390/EÜ kaasas saatekiri või veterinaarsertifikaat, viia turule tingimusel, et nad jõuavad oma lõppsihtkohta enne seda kuupäeva.

3.   Üleminekuperioodil kuni 30. juunini 2009 võib ühendusse importida ja transiidina läbi ühenduse vedada järgmisi vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete partiisid:

| a) | partiid, millega on kaasas veterinaarsertifikaat vastavalt otsustele 2003/804/EÜ, 2003/858/EÜ ja 2006/656/EÜ; |
| --- | --- |

a)

partiid, millega on kaasas veterinaarsertifikaat vastavalt otsustele 2003/804/EÜ, 2003/858/EÜ ja 2006/656/EÜ;

| b) | partiid, mida hõlmab käesoleva määruse IV peatükk, kuid mida ei käsitleta otsustes 2003/804/EÜ, 2003/858/EÜ ja 2006/656/EÜ. |
| --- | --- |

b)

partiid, mida hõlmab käesoleva määruse IV peatükk, kuid mida ei käsitleta otsustes 2003/804/EÜ, 2003/858/EÜ ja 2006/656/EÜ.

Artikli 14 lõiget 3 ei kohaldata selle perioodi jooksul punktides a ja b osutatud partiide suhtes.

4.   Üleminekuperioodil kuni 31. detsembrini 2009 võivad liikmesriigid lubada inimtoiduks ettenähtud vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete importi kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest või piirkondadest, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 2076/2005 I ja II lisas.

5.   Üleminekuperioodil kuni 31. detsembrini 2010 võivad liikmesriigid lubada üksnes suletud dekoratiivrajatiste jaoks ettenähtud dekoratiivsete veeloomade episootilisele haavandilisele sündroomile vastuvõtlike liikide importi kolmandatest riikidest või territooriumidelt, mis on Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni liikmed.

Selle üleminekuperioodi jooksul ei kohaldata episootilist haavandilist sündroomi käsitlevaid IV lisa B osas esitatud veterinaarsertifikaadi II.2 osas sätestatud nõudeid üksnes suletud dekoratiivrajatiste jaoks ettenähtud dekoratiivsete veeloomade suhtes.

Artikkel 21

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  ELT L 328, 24.11.2006, lk 14.

1

(2)  EÜT L 46, 19.2.1991, lk 1.

2

(3)  EÜT L 216, 14.8.1999, lk 13.

3

(4)  ELT L 135, 3.6.2003, lk 19.

4

(5)  ELT L 302, 20.11.2003, lk 22.

5

(6)  ELT L 324, 11.12.2003, lk 37.

6

(7)  ELT L 271, 30.9.2006, lk 71.

7

(8)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

8

(9)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

9

(10)  ELT L 94, 31.3.2004, lk 63.

10

(11)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.

11

(12)  ELT L 320, 18.11.2006, lk 53.

12

(13)  ELT L 338, 22.12.2005, lk 83.

13

(14)  ELT L 338, 22.12.2005, lk 27.

14

(15)  EÜT L 326, 11.12.2001, lk 44.

15

(16)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9.

16

(17)  EÜT L 13, 16.1.1997, lk 28.

17

(18)  EFSA Teataja (2007) 584, 1–163.

18

(19)  EFSA Teataja (2007) 597, 1–116.

19

(20)  EFSA Teataja (2007) 598, 1–91.

20

(21)  ELT L 156, 30.4.2004, lk 5.

21

---

I LISA

Loetelu võimalikest vektorliikidest ja tingimustest, mille puhul neid liike loetakse vektoriteks

| Taudid | Vektorid |
| --- | --- |
| | Liigid, mida loetakse vektoriteks artikli 17 lõigete 1 ja 2 tähenduses, kui on täidetud käesoleva tabeli 3. ja 4. veerus sätestatud lisatingimused. | 2. veerus loetletud liiki kuuluvate veeloomade päritolukohaga seotud lisatingimused | 2. veerus loetletud liiki kuuluvate veeloomade sihtkohaga seotud lisatingimused |
| 1. veerg | 2. veerg | 3. veerg | 4. veerg |
| Episootiline vereloomenekroos | Jämepea (Aristichthys nobilis), kuldkala (Carassius auratus), koger (C. carassius), karpkala (Cyprinus carpio), pakslaup (Hypophtalmichthys molitrix), turb (Leuciscus spp), särg (Rutilus rutilus), roosärg (Scardinius erythrophthalmus), linask (Tinca tinca) | Lisatingimusi ei ole | Lisatingimusi ei ole |
| Episootiline haavandiline sündroom | Jämepea (Aristichthys nobilis), kuldkala (Carassius auratus), koger (C. carassius), karpkala (Cyprinus carpio), pakslaup (Hypophtalmichthys molitrix), turb (Leuciscus spp), särg (Rutilus rutilus), roosärg (Scardinius erythrophthalmus), linask (Tinca tinca)
  Suur-järvekarp (Anodonta cygnea), jõevähk (Astacus astacus), signaalvähk (Pacifastacus leniusculus), jõevähklane (Procambarus clarkii) | Lisatingimusi ei ole | Lisatingimusi ei ole |
| Bonamia exitiosa nakkus | Portugali hiidauster (Crassostrea angulata), suur hiidauster (Crassostrea gigas), virgiinia hiidauster (Crassostrea virginica) | 2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on pärit kasvandusest või molluskikasvatusalalt, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike. | 2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on ette nähtud kasvanduse või molluskikasvatusala jaoks, kus peetakse sellele taudile vastuvõtlikke liike. |
| Perkinsus marinus’e nakkus | Euroopa homaar (Homarus gammarus), ronivähilised (Brachyura spp.), Austraalia jõevähk (Cherax destructor), krevetlane (Macrobrachium rosenbergii), langust (Palinurus spp.), samet-ujukrabi (Portunus puber), sametkrabilane (Scylla serrata), viburhännak (Penaeus indicus), jaapani viburhännak (Penaeus japonicus), karamot-viburhännak (Penaeus kerathurus), Penaeus stylirostris, Penaeus vannamei | 2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on pärit kasvandusest või molluskikasvatusalalt, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike. | 2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on ette nähtud kasvanduse või molluskikasvatusala jaoks, kus peetakse sellele taudile vastuvõtlikke liike. |
| Microcytos mackini nakkus | Puuduvad | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| Taura sündroom | Atrina spp., tavaline tõrikodalane (Buccinum undatum), Portugali hiidauster (Crassostrea angulata), südakarp (Cerastoderma edule), suur hiidauster (Crassostrea gigas), virgiinia hiidauster (Crassostrea virginica), Donax trunculus, Haliotis discus hannai, tavaline merikõrv (Haliotis tuberculata), harilik ranniklane (Littorina littorea), harilik ebaveenuskarp (Mercenaria mercenaria), veenuskarplane (Meretrix lusoria, liiva uurikkarp (Mya arenaria), söödav rannakarp (Mytilus edulis), vahemere rannakarp (Mytilus galloprovincialis), kaheksajalg (Octopus vulgaris), söödav auster (Ostrea edulis), suur kammkarp (Pecten maximus), veenuskarplane (Ruditapes decussatus), jaapani või filipiini veenuskarplane (Ruditapes philippinarum), harilik seepia (Sepia officinalis), tiibkodalane (Strombus spp.), Venerupis aurea, kukk-karp (Venerupis pullastra), veenuskarp (Venus verrucosa)
  Euroopa homaar (Homarus gammarus), ronivähilised (Brachyura spp.), Austraalia jõevähk (Cherax destructor), krevetlane (Macrobrachium rosenbergii), langust (Palinurus spp.), samet-ujukrabi (Portunus puber), sametkrabilane (Scylla serrata), viburhännak (Penaeus indicus), jaapani viburhännak (Penaeus japonicus), karamot-viburhännak (Penaeus kerathurus) | 2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on pärit kasvandusest, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike. | 2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on ette nähtud kasvanduse jaoks, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike. |
| Yellowhead’i taud | Atrina spp., tavaline tõrikodalane (Buccinum undatum), Portugali hiidauster (Crassostrea angulata), südakarp (Cerastoderma edule), suur hiidauster (Crassostrea gigas), virgiinia hiidauster (Crassostrea virginica), Donax trunculus, Haliotis discus hannai, tavaline merikõrv (Haliotis tuberculata), hariklik ranniklane (Littorina littorea), harilik ebaveenuskarp (Mercenaria mercenaria), Meretrix lusoria, liiva uurikkarp (Mya arenaria), söödav rannakarp (Mytilus edulis), vahemere rannakarp (Mytilus galloprovincialis), kaheksajalg (Octopus vulgaris), söödav auster (Ostrea edulis), suur kammkarp (Pecten maximus), veenuskarplane (Ruditapes decussatus), jaapani või filipiini veenuskarplane (Ruditapes philippinarum), harilik seepia (Sepia officinalis), tiibkodalane (Strombus spp.), Venerupis aurea, kukk-karp (Venerupis pullastra), veenuskarp (Venus verrucosa) | 2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on pärit kasvandusest, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike. | Seoses sihtkohaga lisatingimusi ei kohaldata. |
| Viiruslik hemorraagiline septitseemia (VHS) | Beluuga tuur (Huso huso), vene tuur (Acipenser gueldenstaedtii), sterlet (Acipenser ruthenus), sevrjuuga (Acipenser stellatus), atlandi tuur (Acipenser sturio), siberi tuur (Acipenser Baerii) | 2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on pärit kasvandusest või jõe valgalalt, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike. | 2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on ette nähtud kasvanduse jaoks, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike. |
| Jämepea (Aristichthys nobilis), kuldkala (Carassius auratus), koger (C. carassius), karpkala (Cyprinus carpio), pakslaup (Hypophtalmichthys molitrix), turb (Leuciscus spp), särg (Rutilus rutilus), roosärg (Scardinius erythrophthalmus), linask (Tinca tinca)
  Aafrika angersäga (Clarias gariepinus), harilik haug (Esox lucius), kärpsägalane (Ictalurus spp.), kass-säga (Ameiurus melas), merihunt (Ictalurus punctatus), panga (Pangasius pangasius), koha (Sander lucioperca), harilik säga (Silurus glanis)
  Kiviahven (Dicentrarchus labrax), triipahven (Morone chrysops x M. saxatilis), harilik kefaal (Mugil cephalus), kotkaskalalane (Sciaenops ocellatus), kotkaskalalane (Argyrosomus regius), hele umbriin (Umbrina cirrosa), tuun (Thunnus spp.), harilik tuun (Thunnus thynnus), kivikoha (Epinephelus aeneus), Epinephelus marginatus, senegali merikeel (Solea senegalensis), harilik merikeel (Solea solea), punane besuugo (Pagellus erythrinus), harilik hammasahven (Dentex dentex), kuld-merikoger (Sparus aurata), peitelhammasahven (Diplodus sargus), besuugo (Pagellus bogaraveo), Pagrus major, Diplodusvulgaris, teravaninaline hammasahven (Diplodus puntazzo), peitelhammasahven (Diplodus vulgaris), harilik pagrus (Pagrus pagrus)
  Kirevahvenlased (Oreochromis) | 2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on pärit kasvandusest, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike. | 2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on ette nähtud kasvanduse jaoks, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike. |
| Nakkuslik vereloomenekroos (IHN) | Beluuga tuur (Huso huso), vene tuur (Acipenser gueldenstaedtii), sterlet (Acipenser ruthenus), sevrjuuga (Acipenser stellatus), atlandi tuur (Acipenser sturio), siberi tuur (Acipenser Baerii)
  Jämepea (Aristichthys nobilis), kuldkala (Carassius auratus), koger (C. carassius), karpkala (Cyprinus carpio), pakslaup (Hypophtalmichthys molitrix), turb (Leuciscus spp), särg (Rutilus rutilus), roosärg (Scardinius erythrophthalmus), linask (Tinca tinca)
  Aafrika angersäga (Clarias gariepinus), kärpsägalane (Ictalurus spp.), kass-säga (Ameiurus melas), merihunt (Ictalurus punctatus), panga (Pangasius pangasius), koha (Sander lucioperca), harilik säga (Silurus glanis)
  Harilik hiidlest (Hippoglossus hippoglossus), lest (Platichthys flesus), tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus)
  Jõevähk (Astacus astacus), signaalvähk (Pacifastacus leniusculus), jõevähklane (Procambarus clarkii)* | 2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on pärit kasvandusest, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike. | 2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on ette nähtud kasvanduse jaoks, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike. |
| Karpkalade herpesviirus (KHV) | Puuduvad | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| Lõhede nakkav kehvveresus (ISA) | Puuduvad | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| Marteilia refringens’i nakkus | Südakarp (Cerastoderma edule), Donax trunculus, liiva uurikkarp (Mya arenaria), harilik ebaveenuskarp (Mercenaria mercenaria), Meretrix lusoria, veenuskarplane (Ruditapes decussatus), jaapani või filipiini veenuskarplane (Ruditapes philippinarum), Venerupis aurea, kukk-karp (Venerupis pullastra), veenuskarp (Venus verrucosa) | 2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on pärit kasvandusest või molluskikasvatusalalt, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike. | 2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on ette nähtud kasvanduse jaoks, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike. |
| Bonamia ostreae’ nakkus | Südakarp (Cerastoderma edule), Donax trunculus, liiva uurikkarp (Mya arenaria), harilik ebaveenuskarp (Mercenaria mercenaria), Meretrix lusoria, veenuskarplane (Ruditapes decussatus), jaapani või filipiini veenuskarplane (Ruditapes philippinarum), Venerupis aurea, kukk-karp (Venerupis pullastra), veenuskarp (Venus verrucosa)
  Suur kammkarp (Pecten maximus) | 2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on pärit kasvandusest või molluskikasvatusalalt, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike. | 2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on ette nähtud kasvanduse või molluskikasvatusala jaoks, kus peetakse sellele taudile vastuvõtlikke liike. |
| Ihtüoftirioos | Atrina spp., tavaline tõrikodalane (Buccinum undatum), Portugali hiidauster (Crassostrea angulata), südakarp (Cerastoderma edule), suur hiidauster (Crassostrea gigas), virgiinia hiidauster (Crassostrea virginica), Donax trunculus, Haliotis discus hannai, tavaline merikõrv (Haliotis tuberculata), hariklik ranniklane (Littorina littorea), harilik ebaveenuskarp (Mercenaria mercenaria), Meretrix lusoria, liiva uurikkarp (Mya arenaria), söödav rannakarp (Mytilus edulis), vahemere rannakarp (Mytilus galloprovincialis), kaheksajalg (Octopus vulgaris), söödav auster (Ostrea edulis), suur kammkarp (Pecten maximus), veenuskarplane (Ruditapes decussatus), jaapani või filipiini veenuskarplane (Ruditapes philippinarum), harilik seepia (Sepia officinalis), tiibkodalane (Strombus spp.), Venerupis aurea, kukk-karp (Venerupis pullastra), veenuskarp (Venus verrucosa) | 2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on pärit kasvandusest, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike. | 2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on ette nähtud kasvanduse jaoks, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike. |

Taudid

Vektorid

Liigid, mida loetakse vektoriteks artikli 17 lõigete 1 ja 2 tähenduses, kui on täidetud käesoleva tabeli 3. ja 4. veerus sätestatud lisatingimused.

2. veerus loetletud liiki kuuluvate veeloomade päritolukohaga seotud lisatingimused

2. veerus loetletud liiki kuuluvate veeloomade sihtkohaga seotud lisatingimused

1. veerg

2. veerg

3. veerg

4. veerg

Episootiline vereloomenekroos

Jämepea (Aristichthys nobilis), kuldkala (Carassius auratus), koger (C. carassius), karpkala (Cyprinus carpio), pakslaup (Hypophtalmichthys molitrix), turb (Leuciscus spp), särg (Rutilus rutilus), roosärg (Scardinius erythrophthalmus), linask (Tinca tinca)

Lisatingimusi ei ole

Lisatingimusi ei ole

Episootiline haavandiline sündroom

Jämepea (Aristichthys nobilis), kuldkala (Carassius auratus), koger (C. carassius), karpkala (Cyprinus carpio), pakslaup (Hypophtalmichthys molitrix), turb (Leuciscus spp), särg (Rutilus rutilus), roosärg (Scardinius erythrophthalmus), linask (Tinca tinca)

Suur-järvekarp (Anodonta cygnea), jõevähk (Astacus astacus), signaalvähk (Pacifastacus leniusculus), jõevähklane (Procambarus clarkii)

Lisatingimusi ei ole

Lisatingimusi ei ole

Bonamia exitiosa nakkus

Portugali hiidauster (Crassostrea angulata), suur hiidauster (Crassostrea gigas), virgiinia hiidauster (Crassostrea virginica)

2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on pärit kasvandusest või molluskikasvatusalalt, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike.

2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on ette nähtud kasvanduse või molluskikasvatusala jaoks, kus peetakse sellele taudile vastuvõtlikke liike.

Perkinsus marinus’e nakkus

Euroopa homaar (Homarus gammarus), ronivähilised (Brachyura spp.), Austraalia jõevähk (Cherax destructor), krevetlane (Macrobrachium rosenbergii), langust (Palinurus spp.), samet-ujukrabi (Portunus puber), sametkrabilane (Scylla serrata), viburhännak (Penaeus indicus), jaapani viburhännak (Penaeus japonicus), karamot-viburhännak (Penaeus kerathurus), Penaeus stylirostris, Penaeus vannamei

2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on pärit kasvandusest või molluskikasvatusalalt, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike.

2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on ette nähtud kasvanduse või molluskikasvatusala jaoks, kus peetakse sellele taudile vastuvõtlikke liike.

Microcytos mackini nakkus

Puuduvad

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Taura sündroom

Atrina spp., tavaline tõrikodalane (Buccinum undatum), Portugali hiidauster (Crassostrea angulata), südakarp (Cerastoderma edule), suur hiidauster (Crassostrea gigas), virgiinia hiidauster (Crassostrea virginica), Donax trunculus, Haliotis discus hannai, tavaline merikõrv (Haliotis tuberculata), harilik ranniklane (Littorina littorea), harilik ebaveenuskarp (Mercenaria mercenaria), veenuskarplane (Meretrix lusoria, liiva uurikkarp (Mya arenaria), söödav rannakarp (Mytilus edulis), vahemere rannakarp (Mytilus galloprovincialis), kaheksajalg (Octopus vulgaris), söödav auster (Ostrea edulis), suur kammkarp (Pecten maximus), veenuskarplane (Ruditapes decussatus), jaapani või filipiini veenuskarplane (Ruditapes philippinarum), harilik seepia (Sepia officinalis), tiibkodalane (Strombus spp.), Venerupis aurea, kukk-karp (Venerupis pullastra), veenuskarp (Venus verrucosa)

Euroopa homaar (Homarus gammarus), ronivähilised (Brachyura spp.), Austraalia jõevähk (Cherax destructor), krevetlane (Macrobrachium rosenbergii), langust (Palinurus spp.), samet-ujukrabi (Portunus puber), sametkrabilane (Scylla serrata), viburhännak (Penaeus indicus), jaapani viburhännak (Penaeus japonicus), karamot-viburhännak (Penaeus kerathurus)

2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on pärit kasvandusest, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike.

2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on ette nähtud kasvanduse jaoks, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike.

Yellowhead’i taud

Atrina spp., tavaline tõrikodalane (Buccinum undatum), Portugali hiidauster (Crassostrea angulata), südakarp (Cerastoderma edule), suur hiidauster (Crassostrea gigas), virgiinia hiidauster (Crassostrea virginica), Donax trunculus, Haliotis discus hannai, tavaline merikõrv (Haliotis tuberculata), hariklik ranniklane (Littorina littorea), harilik ebaveenuskarp (Mercenaria mercenaria), Meretrix lusoria, liiva uurikkarp (Mya arenaria), söödav rannakarp (Mytilus edulis), vahemere rannakarp (Mytilus galloprovincialis), kaheksajalg (Octopus vulgaris), söödav auster (Ostrea edulis), suur kammkarp (Pecten maximus), veenuskarplane (Ruditapes decussatus), jaapani või filipiini veenuskarplane (Ruditapes philippinarum), harilik seepia (Sepia officinalis), tiibkodalane (Strombus spp.), Venerupis aurea, kukk-karp (Venerupis pullastra), veenuskarp (Venus verrucosa)

2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on pärit kasvandusest, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike.

Seoses sihtkohaga lisatingimusi ei kohaldata.

Viiruslik hemorraagiline septitseemia (VHS)

Beluuga tuur (Huso huso), vene tuur (Acipenser gueldenstaedtii), sterlet (Acipenser ruthenus), sevrjuuga (Acipenser stellatus), atlandi tuur (Acipenser sturio), siberi tuur (Acipenser Baerii)

2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on pärit kasvandusest või jõe valgalalt, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike.

2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on ette nähtud kasvanduse jaoks, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike.

Jämepea (Aristichthys nobilis), kuldkala (Carassius auratus), koger (C. carassius), karpkala (Cyprinus carpio), pakslaup (Hypophtalmichthys molitrix), turb (Leuciscus spp), särg (Rutilus rutilus), roosärg (Scardinius erythrophthalmus), linask (Tinca tinca)

Aafrika angersäga (Clarias gariepinus), harilik haug (Esox lucius), kärpsägalane (Ictalurus spp.), kass-säga (Ameiurus melas), merihunt (Ictalurus punctatus), panga (Pangasius pangasius), koha (Sander lucioperca), harilik säga (Silurus glanis)

Kiviahven (Dicentrarchus labrax), triipahven (Morone chrysops x M. saxatilis), harilik kefaal (Mugil cephalus), kotkaskalalane (Sciaenops ocellatus), kotkaskalalane (Argyrosomus regius), hele umbriin (Umbrina cirrosa), tuun (Thunnus spp.), harilik tuun (Thunnus thynnus), kivikoha (Epinephelus aeneus), Epinephelus marginatus, senegali merikeel (Solea senegalensis), harilik merikeel (Solea solea), punane besuugo (Pagellus erythrinus), harilik hammasahven (Dentex dentex), kuld-merikoger (Sparus aurata), peitelhammasahven (Diplodus sargus), besuugo (Pagellus bogaraveo), Pagrus major, Diplodusvulgaris, teravaninaline hammasahven (Diplodus puntazzo), peitelhammasahven (Diplodus vulgaris), harilik pagrus (Pagrus pagrus)

Kirevahvenlased (Oreochromis)

2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on pärit kasvandusest, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike.

2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on ette nähtud kasvanduse jaoks, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike.

Nakkuslik vereloomenekroos (IHN)

Beluuga tuur (Huso huso), vene tuur (Acipenser gueldenstaedtii), sterlet (Acipenser ruthenus), sevrjuuga (Acipenser stellatus), atlandi tuur (Acipenser sturio), siberi tuur (Acipenser Baerii)

Jämepea (Aristichthys nobilis), kuldkala (Carassius auratus), koger (C. carassius), karpkala (Cyprinus carpio), pakslaup (Hypophtalmichthys molitrix), turb (Leuciscus spp), särg (Rutilus rutilus), roosärg (Scardinius erythrophthalmus), linask (Tinca tinca)

Aafrika angersäga (Clarias gariepinus), kärpsägalane (Ictalurus spp.), kass-säga (Ameiurus melas), merihunt (Ictalurus punctatus), panga (Pangasius pangasius), koha (Sander lucioperca), harilik säga (Silurus glanis)

Harilik hiidlest (Hippoglossus hippoglossus), lest (Platichthys flesus), tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus)

Jõevähk (Astacus astacus), signaalvähk (Pacifastacus leniusculus), jõevähklane (Procambarus clarkii)*

2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on pärit kasvandusest, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike.

2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on ette nähtud kasvanduse jaoks, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike.

Karpkalade herpesviirus (KHV)

Puuduvad

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Lõhede nakkav kehvveresus (ISA)

Puuduvad

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Marteilia refringens’i nakkus

Südakarp (Cerastoderma edule), Donax trunculus, liiva uurikkarp (Mya arenaria), harilik ebaveenuskarp (Mercenaria mercenaria), Meretrix lusoria, veenuskarplane (Ruditapes decussatus), jaapani või filipiini veenuskarplane (Ruditapes philippinarum), Venerupis aurea, kukk-karp (Venerupis pullastra), veenuskarp (Venus verrucosa)

2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on pärit kasvandusest või molluskikasvatusalalt, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike.

2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on ette nähtud kasvanduse jaoks, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike.

Bonamia ostreae’ nakkus

Südakarp (Cerastoderma edule), Donax trunculus, liiva uurikkarp (Mya arenaria), harilik ebaveenuskarp (Mercenaria mercenaria), Meretrix lusoria, veenuskarplane (Ruditapes decussatus), jaapani või filipiini veenuskarplane (Ruditapes philippinarum), Venerupis aurea, kukk-karp (Venerupis pullastra), veenuskarp (Venus verrucosa)

Suur kammkarp (Pecten maximus)

2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on pärit kasvandusest või molluskikasvatusalalt, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike.

2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on ette nähtud kasvanduse või molluskikasvatusala jaoks, kus peetakse sellele taudile vastuvõtlikke liike.

Ihtüoftirioos

Atrina spp., tavaline tõrikodalane (Buccinum undatum), Portugali hiidauster (Crassostrea angulata), südakarp (Cerastoderma edule), suur hiidauster (Crassostrea gigas), virgiinia hiidauster (Crassostrea virginica), Donax trunculus, Haliotis discus hannai, tavaline merikõrv (Haliotis tuberculata), hariklik ranniklane (Littorina littorea), harilik ebaveenuskarp (Mercenaria mercenaria), Meretrix lusoria, liiva uurikkarp (Mya arenaria), söödav rannakarp (Mytilus edulis), vahemere rannakarp (Mytilus galloprovincialis), kaheksajalg (Octopus vulgaris), söödav auster (Ostrea edulis), suur kammkarp (Pecten maximus), veenuskarplane (Ruditapes decussatus), jaapani või filipiini veenuskarplane (Ruditapes philippinarum), harilik seepia (Sepia officinalis), tiibkodalane (Strombus spp.), Venerupis aurea, kukk-karp (Venerupis pullastra), veenuskarp (Venus verrucosa)

2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on pärit kasvandusest, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike.

2. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi loetakse 1. veerus loetletud taudide vektoriteks ainult siis, kui nad on ette nähtud kasvanduse jaoks, kus leidub taudile vastuvõtlikke liike.

---

II LISA

A   OSA

Kasvanduste, ülekandealade, püügitiikide ja avatud dekoratiivrajatiste ning varude taastootmise jaoks ettenähtud vesiviljelusloomade turuleviimise veterinaarsertifikaadi näidis

Image

Image

Image

Image

B   OSA

Enne inimtoiduks kasutamist täiendavaks töötlemiseks, väljastuskeskuste ja puhastuskeskuste ning samalaadsete ettevõtete jaoks ettenähtud vesiviljelusloomade turuleviimise veterinaarsertifikaadi näidis

Image

Image

Image

---

III LISA

Kolmandad riigid, territooriumid, tsoonid ja piirkonnad, millest lubatakse importida kasvanduste, püügitiikide ja avatud dekoratiivrajatiste jaoks ettenähtud vesiviljelusloomi ning dekoratiivkalu, mis on vastuvõtlikud ühele või mitmele direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetletud taudile ja mis on ette nähtud suletud dekoratiivrajatiste jaoks (1)

| Riik/territoorium | Vesiviljelusloomade liigid | Tsoon/piirkond |
| --- | --- | --- |
| ISO kood | Riik | Kalad | Molluskid | Koorikloomad | Kood | Kirjeldus |
| AU | Austraalia | X (2) | | | | |
| BR | Brasiilia | X (3) | | | | |
| CA | Kanada | X | | | CA 0 (5) | Kogu territoorium |
| CA 1 (6) | Briti Columbia |
| CA 2 (6) | Alberta |
| CA 3 (6) | Saskatchewan |
| CA 4 (6) | Manitoba |
| CA 5 (6) | New Brunswick |
| CA 6 (6) | Nova Scotia |
| CA 7 (6) | Prints Edwardi saar |
| CA 8 (6) | Newfoundland ja Labrador |
| CA 9 (6) | Yukon |
| CA 10 (6) | Loodealad |
| CA 11 (6) | Nunavut |
| CL | Tšiili | X (2) | | | | Kogu riik |
| CN | Hiina | X (3) | | | | Kogu riik |
| CO | Colombia | X (3) | | | | Kogu riik |
| CG | Kongo | X (3) | | | | Kogu riik |
| HR | Horvaatia | X (2) | | | | Kogu riik |
| HK | Hong Kong | X (3) | | | | Kogu riik |
| IN | India | X (4) | | | | Kogu riik |
| ID | Indoneesia | X (2) | | | | Kogu riik |
| IL | Iisrael | X (2) | | | | Kogu riik |
| JM | Jamaica | X (3) | | | | Kogu riik |
| JP | Jaapan | X (3) | | | | Kogu riik |
| LK | Sri Lanka | X (3) | | | | Kogu riik |
| MK (7) | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | X (3) | | | | Kogu riik |
| MY | Malaisia | X (3) | | | | Poolsaareline, Lääne-Malaisia |
| NZ | Uus-Meremaa | X (2) | | | | Kogu riik |
| RU | Venemaa | X (2) | | | | Kogu riik |
| SG | Singapur | X (3) | | | | Kogu riik |
| ZA | Lõuna-Aafrika | X (2) | | | | Kogu riik |
| TW | Taiwan | X (3) | | | | Kogu riik |
| TH | Tai | X (3) | | | | Kogu riik |
| TR | Türgi | X (2) | | | | Kogu riik |
| US | Ameerika Ühendriigid | X | | | US 0 (5) | Kogu riik |
| X | | | US 1 (6) | Kogu riik, välja arvatud järgmised osariigid: New York, Ohio, Illinois, Michigan, Indiana, Wisconsin, Minnesota ja Pennsylvania |
| | X | | US 2 | Humboldti laht (California) |
| US 3 | Netartsi laht (Oregon), |
| US 4 | Wilapa laht, Totteni abajas, Oaklandi laht, Quilcence’i laht ja Dabobi laht (Washington), |
| US 5 | NELHA (Hawaii) |
| VN | Vietnam | X (4) | | | | |

Riik/territoorium

Vesiviljelusloomade liigid

Tsoon/piirkond

ISO kood

Riik

Kalad

Molluskid

Koorikloomad

Kood

Kirjeldus

AU

Austraalia

X (2)

BR

Brasiilia

X (3)

CA

Kanada

X

CA 0 (5)

Kogu territoorium

CA 1 (6)

Briti Columbia

CA 2 (6)

Alberta

CA 3 (6)

Saskatchewan

CA 4 (6)

Manitoba

CA 5 (6)

New Brunswick

CA 6 (6)

Nova Scotia

CA 7 (6)

Prints Edwardi saar

CA 8 (6)

Newfoundland ja Labrador

CA 9 (6)

Yukon

CA 10 (6)

Loodealad

CA 11 (6)

Nunavut

CL

Tšiili

X (2)

Kogu riik

CN

Hiina

X (3)

Kogu riik

CO

Colombia

X (3)

Kogu riik

CG

Kongo

X (3)

Kogu riik

HR

Horvaatia

X (2)

Kogu riik

HK

Hong Kong

X (3)

Kogu riik

IN

India

X (4)

Kogu riik

ID

Indoneesia

X (2)

Kogu riik

IL

Iisrael

X (2)

Kogu riik

JM

Jamaica

X (3)

Kogu riik

JP

Jaapan

X (3)

Kogu riik

LK

Sri Lanka

X (3)

Kogu riik

MK (7)

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

X (3)

Kogu riik

MY

Malaisia

X (3)

Poolsaareline, Lääne-Malaisia

NZ

Uus-Meremaa

X (2)

Kogu riik

RU

Venemaa

X (2)

Kogu riik

SG

Singapur

X (3)

Kogu riik

ZA

Lõuna-Aafrika

X (2)

Kogu riik

TW

Taiwan

X (3)

Kogu riik

TH

Tai

X (3)

Kogu riik

TR

Türgi

X (2)

Kogu riik

US

Ameerika Ühendriigid

X

US 0 (5)

Kogu riik

X

US 1 (6)

Kogu riik, välja arvatud järgmised osariigid: New York, Ohio, Illinois, Michigan, Indiana, Wisconsin, Minnesota ja Pennsylvania

X

US 2

Humboldti laht (California)

US 3

Netartsi laht (Oregon),

US 4

Wilapa laht, Totteni abajas, Oaklandi laht, Quilcence’i laht ja Dabobi laht (Washington),

US 5

NELHA (Hawaii)

VN

Vietnam

X (4)

---

(1)  Vastavalt artiklile 11 võib dekoratiivkalu, mis ei kuulu liiki, mis on vastuvõtlikud direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetletud taudidele, ning dekoratiivmolluskeid ja -koorikloomi, mis on ette nähtud suletud dekoratiivrajatiste jaoks, importida ühendusse kolmandatest riikidest või territooriumidelt, mis kuuluvad Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni.

(2)  Kohaldada kõigi kalaliikide suhtes.

(3)  Kohaldada ainult kalaliikide suhtes, kes on vastavalt direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osale vastuvõtlikud episootilise haavandilise sündroomile ning ette nähtud suletud dekoratiivrajatiste jaoks, ning karpkalalaste suhtes.

(4)  Kohaldada ainult kalaliikide suhtes, kes on vastavalt direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osale vastuvõtlikud episootilisele haavandilisele sündroomile ning ette nähtud suletud dekoratiivrajatiste jaoks.

(5)  Mitte kohaldada kalaliikide suhtes, kes on vastavalt direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osale vastuvõtlikud viiruslikule hemorraagilisele septitseemiale või selle vektorliigid.

(6)  Kohaldada ainult kalaliikide suhtes, kes on vastavalt direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osale vastuvõtlikud viiruslikule hemorraagilisele septitseemiale või selle vektorliigid.

(7)  Ajutine kood, mis ei mõjuta mingil määral kõnealuse riigi täpsustatud nime kasutuselevõttu, milles lepitakse kokku pärast seda, kui ÜROs sel teemal peetavad läbirääkimised on lõppenud.

---

IV LISA

A   OSA

Kasvanduste, ülekandealade, püügitiikide ja avatud dekoratiivrajatiste jaoks ettenähtud vesiviljelusloomade Euroopa Ühendusse importimise veterinaartõendi näidis

Image

Image

Image

Image

Image

B   OSA

Suletud dekoratiivrajatiste jaoks ettenähtud vesiviljelusloomade Euroopa Ühendusse importimise veterinaartõendi näidis

Image

Image

Image

C   OSA

Inimtoiduks ettenähtud elusate vesiviljelusloomade, kalamarja ja siseelunditest puhastamata kala transiidi/ladustamise veterinaartõendi näidis

Image

Image

D   OSA

Lisand elusate vesiviljelusloomade meretranspordi kohta

(Täidetakse ja lisatakse veterinaarsertifikaadile, kui vedu Euroopa Ühenduse piirini toimub kas või osaliselt laevaga.)

Image

---

V LISA

Seletuskiri

| a) | Sertifikaadid koostavad päritoluriigi pädevad asutused käesoleva määruse II või IV lisas esitatud asjakohase näidise alusel, võttes arvesse partii sihtkohta ja kasutamist pärast sihtkohta saabumist. |
| --- | --- |

a)

Sertifikaadid koostavad päritoluriigi pädevad asutused käesoleva määruse II või IV lisas esitatud asjakohase näidise alusel, võttes arvesse partii sihtkohta ja kasutamist pärast sihtkohta saabumist.

| b) | Võttes direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas osutatud mitteeksootiliste taudide puhul arvesse sihtkoha tervislikku seisundit ELi liikmesriigis või taude, mille puhul on sihtkohal täiendavad tagatised vastavalt otsusele 2004/453/EÜ või vastavalt direktiivi 2006/88/EÜ artiklile 43 heakskiidetud meetmed, lisatakse sertifikaati asjakohased erinõuded ja täidetakse neid käsitlevad punktid. |
| --- | --- |

b)

Võttes direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas osutatud mitteeksootiliste taudide puhul arvesse sihtkoha tervislikku seisundit ELi liikmesriigis või taude, mille puhul on sihtkohal täiendavad tagatised vastavalt otsusele 2004/453/EÜ või vastavalt direktiivi 2006/88/EÜ artiklile 43 heakskiidetud meetmed, lisatakse sertifikaati asjakohased erinõuded ja täidetakse neid käsitlevad punktid.

| c) | „Päritolukoht” peaks olema kasvanduse või molluskikasvatuse asukoht, kus vesiviljelusloomi kasvatati müügisuuruseni, mis on vajalik käesoleva sertifikaadiga hõlmatud partii jaoks. Looduslike veeloomade puhul on „päritolukoht” püügikoht. |
| --- | --- |

c)

„Päritolukoht” peaks olema kasvanduse või molluskikasvatuse asukoht, kus vesiviljelusloomi kasvatati müügisuuruseni, mis on vajalik käesoleva sertifikaadiga hõlmatud partii jaoks. Looduslike veeloomade puhul on „päritolukoht” püügikoht.

| d) | Sertifikaadi originaaleksemplar koosneb ühest kahepoolsest lehest või kui on vaja rohkem tekstiruumi, on sertifikaat selline, et kõik leheküljed moodustavad ühtse terviku ja on jagamatud. |
| --- | --- |

d)

Sertifikaadi originaaleksemplar koosneb ühest kahepoolsest lehest või kui on vaja rohkem tekstiruumi, on sertifikaat selline, et kõik leheküljed moodustavad ühtse terviku ja on jagamatud.

| e) | Kolmandatest riikidest ühendusse importimiseks koostatakse sertifikaadi originaal ja sertifikaadi näidises osutatud märgised vähemalt ühes ELi liikmesriigi ametlikus keeles, kus piirikontroll toimub, ja sihtriigiks oleva ELi liikmesriigi keeles. Kõnealused liikmesriigid võivad siiski lubada muude ühenduse keelte kasutamist, millele tuleb vajaduse korral lisada ametlik tõlge. |
| --- | --- |

e)

Kolmandatest riikidest ühendusse importimiseks koostatakse sertifikaadi originaal ja sertifikaadi näidises osutatud märgised vähemalt ühes ELi liikmesriigi ametlikus keeles, kus piirikontroll toimub, ja sihtriigiks oleva ELi liikmesriigi keeles. Kõnealused liikmesriigid võivad siiski lubada muude ühenduse keelte kasutamist, millele tuleb vajaduse korral lisada ametlik tõlge.

| f) | Kui sertifikaadile lisatakse lisalehti partiid moodustavate ühikute identifitseerimiseks, käsitatakse kõnealuseid lisalehti samuti sertifikaadi originaali osadena, tingimusel et igale lehele kirjutab alla ja paneb pitseri sertifikaadi väljastav ametlik inspektor. |
| --- | --- |

f)

Kui sertifikaadile lisatakse lisalehti partiid moodustavate ühikute identifitseerimiseks, käsitatakse kõnealuseid lisalehti samuti sertifikaadi originaali osadena, tingimusel et igale lehele kirjutab alla ja paneb pitseri sertifikaadi väljastav ametlik inspektor.

| g) | Kui sertifikaat koos punktis f osutatud lisalehtedega koosneb mitmest lehest, märgitakse iga lehe alaossa leheküljenumber „–x(leheküljenumber)/y(lehtede koguarv)–” ja ülaossa sertifikaadi koodnumber, mille annab pädev asutus. |
| --- | --- |

g)

Kui sertifikaat koos punktis f osutatud lisalehtedega koosneb mitmest lehest, märgitakse iga lehe alaossa leheküljenumber „–x(leheküljenumber)/y(lehtede koguarv)–” ja ülaossa sertifikaadi koodnumber, mille annab pädev asutus.

| h) | Ametlik inspektor peab sertifikaadi originaali täitma ja sellele alla kirjutama kuni 72 tundi enne partii laadimist või kuni 24 tundi varem juhtudel, kui vesiviljelusloomad tuleb üle vaadata 24 tunni jooksul enne laadimist. Päritoluriigi pädevad asutused tagavad, et järgitakse direktiivis 96/93/EÜ sätestatud põhimõtetega samaväärseid sertifitseerimispõhimõtteid. |
| --- | --- |

h)

Ametlik inspektor peab sertifikaadi originaali täitma ja sellele alla kirjutama kuni 72 tundi enne partii laadimist või kuni 24 tundi varem juhtudel, kui vesiviljelusloomad tuleb üle vaadata 24 tunni jooksul enne laadimist. Päritoluriigi pädevad asutused tagavad, et järgitakse direktiivis 96/93/EÜ sätestatud põhimõtetega samaväärseid sertifitseerimispõhimõtteid.

| i) | Allkirja värv erineb teksti värvist. Sama eeskirja kohaldatakse ka muude pitserite suhtes, v.a sissepressitud pitserid ja vesimärgid. |
| --- | --- |

i)

Allkirja värv erineb teksti värvist. Sama eeskirja kohaldatakse ka muude pitserite suhtes, v.a sissepressitud pitserid ja vesimärgid.

| j) | Kolmandatest riikidest ühendusse importimisel peab partiiga kuni ELi piiripunktini olema kaasas sertifikaadi originaal. Ühenduses turuleviidavate partiide puhul peab sertifikaadi originaal olema partiiga kaasas kuni lõppsihtkohani. |
| --- | --- |

j)

Kolmandatest riikidest ühendusse importimisel peab partiiga kuni ELi piiripunktini olema kaasas sertifikaadi originaal. Ühenduses turuleviidavate partiide puhul peab sertifikaadi originaal olema partiiga kaasas kuni lõppsihtkohani.

| k) | Elusate vesiviljelusloomade tarvis väljastatud sertifikaat kehtib 10 päeva väljastamisest arvates. Laevaga vedamise korral pikendatakse kehtivusaega merereisi kestuse võrra. Selleks lisatakse veterinaarsertifikaadile laeva kapteni deklaratsiooni originaal, mis on koostatud vastavalt lisandile, mis on koostatud vastavalt IV lisa D osas esitatud näidisele. |
| --- | --- |

k)

Elusate vesiviljelusloomade tarvis väljastatud sertifikaat kehtib 10 päeva väljastamisest arvates. Laevaga vedamise korral pikendatakse kehtivusaega merereisi kestuse võrra. Selleks lisatakse veterinaarsertifikaadile laeva kapteni deklaratsiooni originaal, mis on koostatud vastavalt lisandile, mis on koostatud vastavalt IV lisa D osas esitatud näidisele.

| l) | Tuleb tähele panna, et loomade transportimise üldtingimused, mis on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal ning millega muudetakse direktiive 64/432/EMÜ ja 93/119/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1255/97, võivad vajaduse korral nõuda meetmete võtmist pärast ühendusse sisenemist, kui kõnealuse määruse nõudeid ei täideta. |
| --- | --- |

l)

Tuleb tähele panna, et loomade transportimise üldtingimused, mis on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal ning millega muudetakse direktiive 64/432/EMÜ ja 93/119/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1255/97, võivad vajaduse korral nõuda meetmete võtmist pärast ühendusse sisenemist, kui kõnealuse määruse nõudeid ei täideta.

---

| 16.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 337/76 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 337/76

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1252/2008,

12. detsember 2008,

millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 1251/2008 ning peatatakse teatavate vesiviljelusloomade saadetiste import Malaisiast ühendusse

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiivi 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta, (1) eriti selle artikli 25 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 2006/88/EÜ sätestatakse loomatervishoiunõuded, mida tuleb kohaldada vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete turuleviimise ja ühendusse importimise ning läbi ühenduse toimuva transiidi suhtes. Direktiivis on sätestatud, et liikmesriigid peavad tagama, et vesiviljelusloomi ja -tooteid tuuakse ühendusse ainult nendest kolmandatest riikidest või kolmandate riikide osadest, mis on kantud vastavalt kõnealusele direktiivile koostatud loetellu. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 2006/88/EÜ sätestatakse loomatervishoiunõuded, mida tuleb kohaldada vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete turuleviimise ja ühendusse importimise ning läbi ühenduse toimuva transiidi suhtes. Direktiivis on sätestatud, et liikmesriigid peavad tagama, et vesiviljelusloomi ja -tooteid tuuakse ühendusse ainult nendest kolmandatest riikidest või kolmandate riikide osadest, mis on kantud vastavalt kõnealusele direktiivile koostatud loetellu.

| (2) | Komisjoni 21. novembri 2003. aasta otsuses 2003/858/EÜ (milles sätestatakse loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõuded kasvatamiseks mõeldud eluskalade, kalamarja ja sugurakkude ning inimtoiduks mõeldud akvakultuurist pärit eluskalade ja neist saadud toodete impordiks) (2) loetletakse territooriumid, kust on lubatud ühendusse sisse tuua teatavat liiki eluskalu, nende marja ja sugurakke. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 21. novembri 2003. aasta otsuses 2003/858/EÜ (milles sätestatakse loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõuded kasvatamiseks mõeldud eluskalade, kalamarja ja sugurakkude ning inimtoiduks mõeldud akvakultuurist pärit eluskalade ja neist saadud toodete impordiks) (2) loetletakse territooriumid, kust on lubatud ühendusse sisse tuua teatavat liiki eluskalu, nende marja ja sugurakke.

| (3) | Komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsuses 2006/656/EÜ (milles sätestatakse loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõuded dekoratiivseks otstarbeks ette nähtud kalade impordiks) (3) loetletakse territooriumid, kust on lubatud teatavate dekoratiivkalade import ühendusse. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsuses 2006/656/EÜ (milles sätestatakse loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõuded dekoratiivseks otstarbeks ette nähtud kalade impordiks) (3) loetletakse territooriumid, kust on lubatud teatavate dekoratiivkalade import ühendusse.

| (4) | Ühenduse kontrollkäigul Malaisiasse ilmnesid tõsised puudused kogu vesiviljelusloomade ja dekoratiivkalade tootmisahela ulatuses. Sellised puudused võivad põhjustada haiguste levimist ja kujutavad endast tõsist ohtu ühenduse loomade tervisele. |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse kontrollkäigul Malaisiasse ilmnesid tõsised puudused kogu vesiviljelusloomade ja dekoratiivkalade tootmisahela ulatuses. Sellised puudused võivad põhjustada haiguste levimist ja kujutavad endast tõsist ohtu ühenduse loomade tervisele.

| (5) | Nende puuduste tagajärjel peatati komisjoni otsusega 2008/641/EÜ (millega tehakse erand otsustest 2003/858/EÜ ja 2006/656/EÜ ning peatatakse teatavate eluskalade ja teatavate akvakultuuritoodete saadetiste import Malaisiast ühendusse) (4) kasvatamiseks ettenähtud karpkalalaste sugukonda kuuluvate eluskalade, kalamarja ja sugurakkude, püügitiikide varude taastamiseks ettenähtud karpkalalaste sugukonda kuuluvate eluskalade, kalamarja ja sugurakkude ning teatavate samasse sugukonda kuuluvate dekoratiivkalade import Malaisiast. |
| --- | --- |

(5)

Nende puuduste tagajärjel peatati komisjoni otsusega 2008/641/EÜ (millega tehakse erand otsustest 2003/858/EÜ ja 2006/656/EÜ ning peatatakse teatavate eluskalade ja teatavate akvakultuuritoodete saadetiste import Malaisiast ühendusse) (4) kasvatamiseks ettenähtud karpkalalaste sugukonda kuuluvate eluskalade, kalamarja ja sugurakkude, püügitiikide varude taastamiseks ettenähtud karpkalalaste sugukonda kuuluvate eluskalade, kalamarja ja sugurakkude ning teatavate samasse sugukonda kuuluvate dekoratiivkalade import Malaisiast.

| (6) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1251/2008 12. detsember 2008 (millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete turuleviimise tingimuste ja sertifitseerimisnõuetega ja ühendusse importimisega ning millega sätestatakse vektorliikide loetelu) (5) tunnistatakse alates 1. jaanuarist 2009 kehtetuks otsused 2003/858/EÜ ja 2006/656/EÜ. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1251/2008 12. detsember 2008 (millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete turuleviimise tingimuste ja sertifitseerimisnõuetega ja ühendusse importimisega ning millega sätestatakse vektorliikide loetelu) (5) tunnistatakse alates 1. jaanuarist 2009 kehtetuks otsused 2003/858/EÜ ja 2006/656/EÜ.

| (7) | Kõnealuse määruse III lisas on esitatud loetelu kolmandatest riikidest, territooriumidest, tsoonidest ja piirkondadest, millest lubatakse importida kasvanduste, püügitiikide ja avatud dekoratiivrajatiste jaoks ettenähtud vesiviljelusloomi ning dekoratiivkalu, mis on vastuvõtlikud ühele või mitmele direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetletud taudile ja mis on ette nähtud suletud dekoratiivrajatiste jaoks. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealuse määruse III lisas on esitatud loetelu kolmandatest riikidest, territooriumidest, tsoonidest ja piirkondadest, millest lubatakse importida kasvanduste, püügitiikide ja avatud dekoratiivrajatiste jaoks ettenähtud vesiviljelusloomi ning dekoratiivkalu, mis on vastuvõtlikud ühele või mitmele direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetletud taudile ja mis on ette nähtud suletud dekoratiivrajatiste jaoks.

| (8) | Malaisia on kantud nimetatud loetellu kui kolmas riik, millest on lubatud ühendusse importida karpkalalaste sugukonda kuuluvaid kalu ja kalaliike, kes on vastavalt direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osale vastuvõtlikud episootilisele haavandilisele sündroomile ning ette nähtud suletud dekoratiivrajatiste jaoks Määrust (EÜ) nr 1251/2008 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009. |
| --- | --- |

(8)

Malaisia on kantud nimetatud loetellu kui kolmas riik, millest on lubatud ühendusse importida karpkalalaste sugukonda kuuluvaid kalu ja kalaliike, kes on vastavalt direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osale vastuvõtlikud episootilisele haavandilisele sündroomile ning ette nähtud suletud dekoratiivrajatiste jaoks Määrust (EÜ) nr 1251/2008 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.

| (9) | Otsuse 2008/641/EÜ vastuvõtmiseni viinud asjaolud on endiselt olemas. Seega on asjakohane kehtestada käesoleva määrusega erand vastavatest määruse (EÜ) nr 1251/2008 III lisas sätestatud Malaisiat käsitlevatest sätetest. Ühenduse õigusaktide selguse ja sidususe huvides tuleks otsus 2008/641/EÜ kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(9)

Otsuse 2008/641/EÜ vastuvõtmiseni viinud asjaolud on endiselt olemas. Seega on asjakohane kehtestada käesoleva määrusega erand vastavatest määruse (EÜ) nr 1251/2008 III lisas sätestatud Malaisiat käsitlevatest sätetest. Ühenduse õigusaktide selguse ja sidususe huvides tuleks otsus 2008/641/EÜ kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erandina määruse (EÜ) nr 1251/2008 artikli 10 lõikest 1 ja artikli 11 lõikest 1 peatavad liikmesriigid karpkalalaste sugukonda kuuluvad kalade, kalamarja ja sugurakkude järgmiste saadetiste impordi Malaisiast oma territooriumile:

| a) | akvakultuurist pärit eluskalade saadetised, mis on ette nähtud kasvanduste, püügitiikide ja avatud dekoratiivrajatiste jaoks ning |
| --- | --- |

a)

akvakultuurist pärit eluskalade saadetised, mis on ette nähtud kasvanduste, püügitiikide ja avatud dekoratiivrajatiste jaoks ning

| b) | suletud dekoratiivrajatiste jaoks mõeldud dekoratiivkalade saadetistest vaid need, kus on karpkalalaste sugukonda kuuluvate liikide Carassius auratus, Ctenopharyngodon idellus, Cyprinus carpio, Hypophthalmichthys molitrix, Aristichthys nobilis, Carassius carassius ja Tinca tinca esindajaid. |
| --- | --- |

b)

suletud dekoratiivrajatiste jaoks mõeldud dekoratiivkalade saadetistest vaid need, kus on karpkalalaste sugukonda kuuluvate liikide Carassius auratus, Ctenopharyngodon idellus, Cyprinus carpio, Hypophthalmichthys molitrix, Aristichthys nobilis, Carassius carassius ja Tinca tinca esindajaid.

Artikkel 2

Kõik käesoleva määruse kohaldamisega seotud kulud kannab kaubasaaja või tema agent.

Artikkel 3

Otsus 2008/641/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2009.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  ELT L 328, 24.11.2006, lk 14.

1

(2)  ELT L 324, 11.12.2003, lk 37.

2

(3)  ELT L 271, 30.9.2006, lk 71.

3

(4)  ELT L 207, 5.8.2008, lk 34.

4

(5)  Vt käesoleva ELT lk 41.

5

---

| 16.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 337/78 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 337/78

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1253/2008,

15. detsember 2008,

mis käsitleb metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaadi lubamist söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus lisas nimetatud preparaadi lubamiseks. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus lisas nimetatud preparaadi lubamiseks. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (3) | Taotlus käsitleb metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaadi preparaadi lubamist broilerkanade söödalisandina, mis liigitatakse söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid”. |
| --- | --- |

(3)

Taotlus käsitleb metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaadi preparaadi lubamist broilerkanade söödalisandina, mis liigitatakse söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid”.

| (4) | Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) 16. aprilli 2008. aasta arvamuse põhjal ei ole metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaadil broilerkanadega seotud kasutuse puhul kahjulikku mõju loomade või inimeste tervisele ega keskkonnale. (2) Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune toode ei põhjusta broilerkanade söödalisandina kasutamisel muid ohte, mis võiksid määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 5 lõike 2 alusel välistada selle lubamist. Kõnesoleva arvamuse kohaselt võib seda preparaati pidada bioloogiliselt kättesaadava vase allikaks ja see vastab broilerkanadele ette nähtud toiteaineliste lisandite kriteeriumidele. Toiduohutusameti arvamuses soovitatakse ka asjakohaseid meetmeid kasutajate ohutuse tagamiseks. Toiduohutusameti arvates ei ole vaja turustusjärgse järelevalve erinõudeid. Kõnealuses arvamuses kinnitatakse ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse tugilabori aruanne söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) 16. aprilli 2008. aasta arvamuse põhjal ei ole metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaadil broilerkanadega seotud kasutuse puhul kahjulikku mõju loomade või inimeste tervisele ega keskkonnale. (2) Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune toode ei põhjusta broilerkanade söödalisandina kasutamisel muid ohte, mis võiksid määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 5 lõike 2 alusel välistada selle lubamist. Kõnesoleva arvamuse kohaselt võib seda preparaati pidada bioloogiliselt kättesaadava vase allikaks ja see vastab broilerkanadele ette nähtud toiteaineliste lisandite kriteeriumidele. Toiduohutusameti arvamuses soovitatakse ka asjakohaseid meetmeid kasutajate ohutuse tagamiseks. Toiduohutusameti arvates ei ole vaja turustusjärgse järelevalve erinõudeid. Kõnealuses arvamuses kinnitatakse ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse tugilabori aruanne söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas.

| (5) | Kõnealuse preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid” ja funktsionaalrühma „mikroelementide ühendid”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Scientific Opinion of the Panel on Additives and Products or Substances used in Animal Feed (FEEDAP) on a request from the European Commission on the safety and efficacy of Mintrex®Cu (Copper chelate of hydroxy analogue of methionine) as feed additive for all species. The EFSA Journal (2008) 693, 1–19.

2

®

The EFSA Journal

---

LISA

| Lisandi identifitseerimisnumber | Loa omanik | Lisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elemendi (Cu) sisaldus (mg/kg) täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Toitaineliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: mikroelementide ühendid |
| „3b410 | — | Metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaat | | Lisandi kirjeldus: | Metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaat, mis sisaldab vähemalt 17 % vaske ja 78 % (2-hüdroksü-4-metüültio) butaanhapet |

Lisandi identifitseerimisnumber

Loa omanik

Lisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Elemendi (Cu) sisaldus (mg/kg) täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

Toitaineliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: mikroelementide ühendid

„3b410

—

Metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaat

Lisandi kirjeldus:

Metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaat, mis sisaldab vähemalt 17 % vaske ja 78 % (2-hüdroksü-4-metüültio) butaanhapet

| | Mineraalõli: ≤ 1 % |
| --- | --- |

Mineraalõli: ≤ 1 %

| | CAS: 292140-30-8 |
| --- | --- |

CAS: 292140-30-8

| | Analüüsimeetod: (1)

  Aatomabsorptsioonspektromeetria (AAS) |
| --- | --- |

Analüüsimeetod: (1)

Aatomabsorptsioonspektromeetria (AAS)

Broilerkanad

—

—

25 (kokku)

Lisand tuleb lisada söödasse eelsegus.

Kasutajate ohutuseks: käitlemisel tuleb kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

5.1.2019

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on esitatud ühenduse tugilabori veebilehel http://www.irmm.jrc.be/crl_feed_additives”

1

---

| 16.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 337/80 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 337/80

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1254/2008,

15. detsember 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 3, artikli 21 lõiget 2, artikli 22 lõiget 2 ja artikli 38 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 834/2007, eelkõige selle artiklis 20, on sätestatud mahepõllumajandusliku pärmi tootmise üldeeskirjad. Nende üldeeskirjade rakendamiseks tuleks komisjoni määruses (EÜ) nr 889/2008 (2) sätestada üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 834/2007, eelkõige selle artiklis 20, on sätestatud mahepõllumajandusliku pärmi tootmise üldeeskirjad. Nende üldeeskirjade rakendamiseks tuleks komisjoni määruses (EÜ) nr 889/2008 (2) sätestada üksikasjalikud eeskirjad.

| (2) | Seoses vajadusega kehtestada mahepõllumajandusliku pärmi tootmist käsitlevad sätted peaks määruse (EÜ) nr 889/2008 reguleerimisala nüüdsest hõlmama ka toiduks ja söödaks kasutatavaid pärme. |
| --- | --- |

(2)

Seoses vajadusega kehtestada mahepõllumajandusliku pärmi tootmist käsitlevad sätted peaks määruse (EÜ) nr 889/2008 reguleerimisala nüüdsest hõlmama ka toiduks ja söödaks kasutatavaid pärme.

| (3) | Selleks et aidata mahepõllumajandustootjatel tagada oma loomadele piisav söödavaru, hõlbustada mahepõllumajanduslikule tootmisele üleminekut ja vastata tarbijate kasvavale nõudlusele mahepõllumajanduslike toodete järele, on asjakohane lubada mahepõllumajandustootjatel suurendada oma ettevõtte tootmisüksusest pärit üleminekuperioodi sööda osakaalu 100 protsendini mahepõllumajandusloomade söödaratsioonist. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et aidata mahepõllumajandustootjatel tagada oma loomadele piisav söödavaru, hõlbustada mahepõllumajanduslikule tootmisele üleminekut ja vastata tarbijate kasvavale nõudlusele mahepõllumajanduslike toodete järele, on asjakohane lubada mahepõllumajandustootjatel suurendada oma ettevõtte tootmisüksusest pärit üleminekuperioodi sööda osakaalu 100 protsendini mahepõllumajandusloomade söödaratsioonist.

| (4) | Vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2092/91 (3) VI lisa B jaole võis mahepõllumajanduslikul töötlemisel kasutada ainult toiduainete töötlemisel tavaliselt abiainetena kasutatavaid ensüüme, lisaainetena kasutatavad ensüümid pidanuksid sisalduma kõnealuse määruse VI lisa A jao lõikes A.1 esitatud lubatud lisaainete loetelus. See säte tuleks uutes rakenduseeskirjades taaskehtestada. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2092/91 (3) VI lisa B jaole võis mahepõllumajanduslikul töötlemisel kasutada ainult toiduainete töötlemisel tavaliselt abiainetena kasutatavaid ensüüme, lisaainetena kasutatavad ensüümid pidanuksid sisalduma kõnealuse määruse VI lisa A jao lõikes A.1 esitatud lubatud lisaainete loetelus. See säte tuleks uutes rakenduseeskirjades taaskehtestada.

| (5) | Seoses sellega, et pärmi ei loeta asutamislepingu artikli 32 lõike 3 tähenduses põllumajandustooteks, ja selleks, et lubada mahepõllumajandusliku pärmi märgistamist mahepõllumajandusliku tootena, on vaja muuta koostisosade arvestamist käsitlevat sätet. Siiski muutub pärmi ja pärmitoodete arvestamine põllumajandusest pärinevate koostisosadena kohustuslikuks alates 31. detsembrist 2013. See ajavahemik on vajalik tööstusharu kohanemiseks uue olukorraga. |
| --- | --- |

(5)

Seoses sellega, et pärmi ei loeta asutamislepingu artikli 32 lõike 3 tähenduses põllumajandustooteks, ja selleks, et lubada mahepõllumajandusliku pärmi märgistamist mahepõllumajandusliku tootena, on vaja muuta koostisosade arvestamist käsitlevat sätet. Siiski muutub pärmi ja pärmitoodete arvestamine põllumajandusest pärinevate koostisosadena kohustuslikuks alates 31. detsembrist 2013. See ajavahemik on vajalik tööstusharu kohanemiseks uue olukorraga.

| (6) | Keedetud munade värvidega kaunistamine on teatavates Euroopa Liidu piirkondades teataval ajal aastas traditsioon ja kuna ka mahepõllumajanduslikke mune on võimalik värvida ja turule viia, esitasid teatavad liikmesriigid taotluse määratleda selleks otstarbeks lubatud värvid; sõltumatutest asjatundjatest koosnev rühm kontrollis teatavaid värve ja mitmeid muid keedetud munade desinfitseerimiseks ja säilitamiseks kasutatavaid aineid (4) ning jõudis järeldusele, et lubada võiks mitmesuguseid looduslikke värve ning ajutiselt ka raudoksiidide ja -hüdroksiidide sünteetilisi vorme. Kõnealuste toodete kohalikku ja hooajalist iseloomu arvestades oleks siiski asjakohane anda pädevatele asutustele volitused vastavate lubade andmiseks. |
| --- | --- |

(6)

Keedetud munade värvidega kaunistamine on teatavates Euroopa Liidu piirkondades teataval ajal aastas traditsioon ja kuna ka mahepõllumajanduslikke mune on võimalik värvida ja turule viia, esitasid teatavad liikmesriigid taotluse määratleda selleks otstarbeks lubatud värvid; sõltumatutest asjatundjatest koosnev rühm kontrollis teatavaid värve ja mitmeid muid keedetud munade desinfitseerimiseks ja säilitamiseks kasutatavaid aineid (4) ning jõudis järeldusele, et lubada võiks mitmesuguseid looduslikke värve ning ajutiselt ka raudoksiidide ja -hüdroksiidide sünteetilisi vorme. Kõnealuste toodete kohalikku ja hooajalist iseloomu arvestades oleks siiski asjakohane anda pädevatele asutustele volitused vastavate lubade andmiseks.

| (7) | Mahepõllumajandusliku pärmi küsimustega tegeleva rühma soovituste kohaselt (5) tuleks vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artiklile 21 lubada mitmete mahepõllumajandusliku pärmi ja seda sisaldavate segude ning saaduste tootmiseks vajalike toodete ja ainete kasutamine. Kõnealuse määruse artiklis 20 on sätestatud, et mahepõllumajandusliku pärmi tootmiseks kasutatakse ainult mahepõllumajanduslikult toodetud substraate ning et mahepõllumajanduslik pärm ei või esineda mahepõllumajanduslikus toidus koos mittemahepõllumajandusliku pärmiga. Siiski on ekspertide komisjon oma 10. juuli 2008. aasta järeldustes soovitanud mahepõllumajandusliku pärmiekstrakti kättesaadavaks muutumiseni anda ajutine luba kasutada mahepõllumajandusliku pärmi tootmisel lämmastikku, fosforit, vitamiine ja mineraale sisaldava täiendava substraadina 5 % mittemahepõllumajanduslikku pärmiekstrakti. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 22 lõike 2 punktis e sätestatud paindlikkuseeskirjadele tuleks mahepõllumajandusliku pärmi tootmisel lubada kasutada 5 % mittemahepõllumajanduslikku pärmiekstrakti. |
| --- | --- |

(7)

Mahepõllumajandusliku pärmi küsimustega tegeleva rühma soovituste kohaselt (5) tuleks vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artiklile 21 lubada mitmete mahepõllumajandusliku pärmi ja seda sisaldavate segude ning saaduste tootmiseks vajalike toodete ja ainete kasutamine. Kõnealuse määruse artiklis 20 on sätestatud, et mahepõllumajandusliku pärmi tootmiseks kasutatakse ainult mahepõllumajanduslikult toodetud substraate ning et mahepõllumajanduslik pärm ei või esineda mahepõllumajanduslikus toidus koos mittemahepõllumajandusliku pärmiga. Siiski on ekspertide komisjon oma 10. juuli 2008. aasta järeldustes soovitanud mahepõllumajandusliku pärmiekstrakti kättesaadavaks muutumiseni anda ajutine luba kasutada mahepõllumajandusliku pärmi tootmisel lämmastikku, fosforit, vitamiine ja mineraale sisaldava täiendava substraadina 5 % mittemahepõllumajanduslikku pärmiekstrakti. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 22 lõike 2 punktis e sätestatud paindlikkuseeskirjadele tuleks mahepõllumajandusliku pärmi tootmisel lubada kasutada 5 % mittemahepõllumajanduslikku pärmiekstrakti.

| (8) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 889/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 889/2008 vastavalt muuta.

| (9) | Neid muudatusi tuleks kohaldada alates määruse (EÜ) nr 889/2008 kohaldamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(9)

Neid muudatusi tuleks kohaldada alates määruse (EÜ) nr 889/2008 kohaldamise kuupäevast.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 889/2008 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõike 2 punkt d jäetakse välja. |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 lõike 2 punkt d jäetakse välja.

| 2) | Artikli 21 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Keskmiselt kuni 30 % söödaratsioonist võib koosneda üleminekuperioodi söödast. Kui üleminekuperioodi sööt on pärit sama ettevõtte tootmisüksusest, võib selle osakaalu suurendada 100 protsendini.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 21 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Keskmiselt kuni 30 % söödaratsioonist võib koosneda üleminekuperioodi söödast. Kui üleminekuperioodi sööt on pärit sama ettevõtte tootmisüksusest, võib selle osakaalu suurendada 100 protsendini.”

| 3) | Artiklit 27 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punktile b lisatakse järgmise lause:
  „Toidulisanditena kasutatavad ensüümid peavad siiski olema loetletud VIII lisa A jaos;”; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 27 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punktile b lisatakse järgmise lause:

„Toidulisanditena kasutatavad ensüümid peavad siiski olema loetletud VIII lisa A jaos;”;

| b) | lõikele 2 lisatakse järgmine punkt:






  „c) | arvestatakse pärmi ja pärmitooteid alates 31. detsembrist 2013 põllumajandusest pärinevate koostisosadena.”; |
| --- | --- | --- |

b)

lõikele 2 lisatakse järgmine punkt:

„c)

arvestatakse pärmi ja pärmitooteid alates 31. detsembrist 2013 põllumajandusest pärinevate koostisosadena.”;

| c) | lisatakse lõige 4:
  „4.   Keedetud munade koorte traditsiooniliseks värvidega kaunistamiseks ja teataval perioodil turule viimiseks võib pädev asutus lubada looduslike värvide ja katteainete kasutamist eespool osutatud perioodil. Kuni 31. detsembrini 2013 võib lubada ka raudoksiidide ja -hüdroksiidide sünteetiliste vormide kasutamist. Lubadest teavitatakse komisjoni ja liikmesriike.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse lõige 4:

„4.   Keedetud munade koorte traditsiooniliseks värvidega kaunistamiseks ja teataval perioodil turule viimiseks võib pädev asutus lubada looduslike värvide ja katteainete kasutamist eespool osutatud perioodil. Kuni 31. detsembrini 2013 võib lubada ka raudoksiidide ja -hüdroksiidide sünteetiliste vormide kasutamist. Lubadest teavitatakse komisjoni ja liikmesriike.”

| 4) | Lisatakse artikkel 27a:
  „Artikkel 27a
  Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 20 lõike 1 kohaldamisel võib pärmi ning pärmi sisaldavate segude ja saaduste tootmiseks kasutada järgmisi aineid:






  a) | käesoleva määruse VIII lisa C jaos loetletud ained; |
| --- | --- | --- |

4)

Lisatakse artikkel 27a:

„Artikkel 27a

Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 20 lõike 1 kohaldamisel võib pärmi ning pärmi sisaldavate segude ja saaduste tootmiseks kasutada järgmisi aineid:

a)

käesoleva määruse VIII lisa C jaos loetletud ained;

| b) | käesoleva määruse artikli 27 lõike 1 punktides b ja e osutatud tooted ja ained.” |
| --- | --- |

b)

käesoleva määruse artikli 27 lõike 1 punktides b ja e osutatud tooted ja ained.”

| 5) | II jaotise 6. peatükile lisatakse 3.a jagu:
  „3.a   jagu
  Töötlemisel spetsiifiliste toodete ja ainete kasutamist käsitlevad erandlikud tootmiseeskirjad vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 22 lõike 2 punktile e
  Artikkel 46a
  Mittemahepõllumajandusliku pärmiekstrakti lisamine
  Määruse 834/2007 artikli 22 lõike 2 punktis e sätestatud tingimustel on lubatud mahepõllumajandusliku pärmi tootmisel lisada susbtraadile kuni 5 % mittemahepõllumajanduslikku pärmiekstrakti või selle autolüsaati (arvutatud kuivaine osakaaluna), kui ettevõtjad ei suuda hankida mahepõllumajanduslikku pärmiekstrakti või selle autolüsaati.
  Mahepõllumajandusliku pärmi või selle autolüsaadi kättesaadavus vaadatakse uuest läbi 31. detsembriks 2013, eesmärgiga nimetatud säte tühistada.” |
| --- | --- |

5)

II jaotise 6. peatükile lisatakse 3.a jagu:

„3.a   jagu

Töötlemisel spetsiifiliste toodete ja ainete kasutamist käsitlevad erandlikud tootmiseeskirjad vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 22 lõike 2 punktile e

Artikkel 46a

Mittemahepõllumajandusliku pärmiekstrakti lisamine

Määruse 834/2007 artikli 22 lõike 2 punktis e sätestatud tingimustel on lubatud mahepõllumajandusliku pärmi tootmisel lisada susbtraadile kuni 5 % mittemahepõllumajanduslikku pärmiekstrakti või selle autolüsaati (arvutatud kuivaine osakaaluna), kui ettevõtjad ei suuda hankida mahepõllumajanduslikku pärmiekstrakti või selle autolüsaati.

Mahepõllumajandusliku pärmi või selle autolüsaadi kättesaadavus vaadatakse uuest läbi 31. detsembriks 2013, eesmärgiga nimetatud säte tühistada.”

| 6) | VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

6)

VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 250, 18.9.2008, lk 1.

2

(3)  EÜT L 198, 22.7.1991, lk 1. Määrus (EMÜ) nr 2092/91 on tunnistatud kehtetuks määrusega (EÜ) nr 834/2007 alates 1. jaanuarist 2009.

3

(4)  Sõltumatute ekspertide rühma soovitused mahepõllumajanduslike lihavõttemunade koorte värvimiseks kasutatavate värvainete kohta on veebiaadressil www.organic-farming.europa.eu

4

(5)  Sõltumatute ekspertide rühma soovitused mahepõllumajanduslikku pärmi käsitlevate sätete kohta on veebiaadressil www.organic-farming.europa.eu

5

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 889/2008 VIII lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | VIII lisa pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

1)

VIII lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

| 2) | Lisatakse C osa:
  „C OSA.   TÖÖTLEMISE ABIAINED, MIDA VÕIB KASUTADA PÄRMI JA PÄRMITOODETE TOOTMISEL








  Nimetus | Pärm | Pärmi sisaldavad segud/saadused | Eritingimused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaltsiumkloriid | X | | |
| Süsinikdioksiid | X | X | |
| Sidrunhape | X | | pH väärtuse reguleerimiseks pärmi tootmisel |
| Piimhape | X | | pH väärtuse reguleerimiseks pärmi tootmisel |
| Lämmastik | X | X | |
| Hapnik | X | X | |
| Kartulitärklis | X | X | Filtreerimiseks |
| Naatriumkarbonaat | X | X | pH väärtuse reguleerimiseks pärmi tootmisel |
| Taimeõlid | X | X | Määrdeaine, õlitusaine või vahutamisvastane aine” |

2)

Lisatakse C osa:

„C OSA.   TÖÖTLEMISE ABIAINED, MIDA VÕIB KASUTADA PÄRMI JA PÄRMITOODETE TOOTMISEL

Nimetus

Pärm

Pärmi sisaldavad segud/saadused

Eritingimused

Kaltsiumkloriid

X

Süsinikdioksiid

X

X

Sidrunhape

X

pH väärtuse reguleerimiseks pärmi tootmisel

Piimhape

X

pH väärtuse reguleerimiseks pärmi tootmisel

Lämmastik

X

X

Hapnik

X

X

Kartulitärklis

X

X

Filtreerimiseks

Naatriumkarbonaat

X

X

pH väärtuse reguleerimiseks pärmi tootmisel

Taimeõlid

X

X

Määrdeaine, õlitusaine või vahutamisvastane aine”

---

| 16.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 337/83 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 337/83

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1255/2008,

15. detsember 2008,

millega määratakse kindlaks alates 16. detsembrist 2008 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96 nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 001001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 001001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 4 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 4 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine.

| (4) | Seepärast tuleks alates 16. detsembrist 2008 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 16. detsembrist 2008 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 16. detsembrist 2008 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. detsembril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 16. detsembrist 2008

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 44,57 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 33,31 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 33,31 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 44,57 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

44,57

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

33,31

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

33,31

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

44,57

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

1.12.2008-12.12.2008

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 179,80 | 104,63 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 233,65 | 223,65 | 203,65 | 105,29 |
| Lahe lisatasu | — | 10,13 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 26,95 | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

179,80

104,63

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

233,65

223,65

203,65

105,29

Lahe lisatasu

—

10,13

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

26,95

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 10,39 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 8,59 EUR/t |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

10,39 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

8,59 EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

DIREKTIIVID

| 16.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 337/86 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 337/86

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2008/116/EÜ,

15. detsember 2008,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ aklonifeeni, imidaklopriidi ja metasakloori lisamisega toimeainete hulka

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud üksikasjalikud rakenduseeskirjad direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi jaoks ning kehtestatud hinnatavate toimeainete loetelu, pidades silmas nende võimalikku lisamist direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Aklonifeen, imidaklopriid ja metasakloor kuuluvad kõnealusesse loetellu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud üksikasjalikud rakenduseeskirjad direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi jaoks ning kehtestatud hinnatavate toimeainete loetelu, pidades silmas nende võimalikku lisamist direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Aklonifeen, imidaklopriid ja metasakloor kuuluvad kõnealusesse loetellu.

| (2) | Nende toimeainete mõju inimese tervisele ja keskkonnale on vastavalt määrustes (EÜ) nr 451/2000 ja (EÜ) nr 1490/2002 sätestatud korrale hinnatud mitme kasutusala puhul, mille kohta teavitajad on teinud ettepaneku. Kõnealustes määrustes on sätestatud ka referentliikmesriigid, kes peavad esitama asjaomased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artikli 10 lõikele 1. Aklonifeeni ja imidaklopriidi puhul oli referentliikmesriik Saksamaa ning kogu asjaomane teave esitati vastavalt 11. septembril 2006 ja 13. juunil 2006. Metasakloori puhul oli referentliikmesriik Ühendkuningriik ja kogu asjaomane teave esitati 30. septembril 2005. |
| --- | --- |

(2)

Nende toimeainete mõju inimese tervisele ja keskkonnale on vastavalt määrustes (EÜ) nr 451/2000 ja (EÜ) nr 1490/2002 sätestatud korrale hinnatud mitme kasutusala puhul, mille kohta teavitajad on teinud ettepaneku. Kõnealustes määrustes on sätestatud ka referentliikmesriigid, kes peavad esitama asjaomased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artikli 10 lõikele 1. Aklonifeeni ja imidaklopriidi puhul oli referentliikmesriik Saksamaa ning kogu asjaomane teave esitati vastavalt 11. septembril 2006 ja 13. juunil 2006. Metasakloori puhul oli referentliikmesriik Ühendkuningriik ja kogu asjaomane teave esitati 30. septembril 2005.

| (3) | Hindamisaruannete kohta on liikmesriigid ja EFSA andnud vastastikuseid eksperdihinnanguid ning esitanud need komisjonile aklonifeeni kohta 31. juulil 2008, imidaklopriidi kohta 29. mail 2008 ja metasakloori kohta 14. aprillil 2008 EFSA teaduslike aruannete (4) kujul. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid kõnealused aruanded läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning need vormistati 26. septembril 2008 komisjoni läbivaatamisaruannetena aklonifeeni, imidaklopriidi ja metasakloori kohta. |
| --- | --- |

(3)

Hindamisaruannete kohta on liikmesriigid ja EFSA andnud vastastikuseid eksperdihinnanguid ning esitanud need komisjonile aklonifeeni kohta 31. juulil 2008, imidaklopriidi kohta 29. mail 2008 ja metasakloori kohta 14. aprillil 2008 EFSA teaduslike aruannete (4) kujul. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid kõnealused aruanded läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning need vormistati 26. septembril 2008 komisjoni läbivaatamisaruannetena aklonifeeni, imidaklopriidi ja metasakloori kohta.

| (4) | Mitmest senisest uuringust on ilmnenud, et aklonifeeni, imidaklopriidi ja metasakloori sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele eelkõige komisjoni läbivaatamisaruannetes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside puhul. Seetõttu on asjakohane lisada need toimeained kõnealuse direktiivi I lisasse, et kõigis liikmesriikides oleks võimalik kõnealuse direktiivi sätete alusel anda välja lube kõnealuseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Mitmest senisest uuringust on ilmnenud, et aklonifeeni, imidaklopriidi ja metasakloori sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele eelkõige komisjoni läbivaatamisaruannetes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside puhul. Seetõttu on asjakohane lisada need toimeained kõnealuse direktiivi I lisasse, et kõigis liikmesriikides oleks võimalik kõnealuse direktiivi sätete alusel anda välja lube kõnealuseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks.

| (5) | Ilma et see piiraks kõnealust järeldust, on vaja koguda teatavate konkreetsete küsimuste kohta täiendavat teavet. Direktiivi 91/414/EÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine lisamine I lisasse võib olla seotud teatavate tingimustega. Seepärast on asjakohane nõuda, et aklonifeeni tuleks täiendavalt testida jääkide hindamiseks külvikorrakultuurides ja riskihindamise kinnitamiseks lindude, imetajate, veeorganismide ja muude kui sihtrühma taimede puhul ning et imidaklopriidi tuleks täiendavalt testida riskihindamise kinnitamiseks kasutajate ja töötajate puhul ning lindude ja imetajatele avalduva ohu puhul; sellised uuringud peaks esitama teavitaja. Ka metasakloori puhul on asjakohane koguda teatavate konkreetsete küsimuste kohta täiendavat teavet. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõikega 5 on ette nähtud, et lisasse kuulumise võib igal ajal läbi vaadata, kui tekib kahtlus, et lõigetes 1 ja 2 osutatud kriteeriume enam ei täideta. Teavitaja on esitanud teabe, mida praeguses etapis peetakse piisavaks, et hinnata teatavate metaboliitide olulisust. Otsust metasakloori klassifitseerimise kohta vastavalt nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivile 67/548/EMÜ (ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) (5) ei ole veel lõplikult vormistatud. Sellise otsuse tegemisel võib tekkida vajadus kõnealuseid metaboliite käsitleva täiendava teabe järele. Praeguses etapis arvatakse, et teavitaja on esitanud piisavalt teavet, et saaks hinnata metaboliitide 479M04, 479M08, 479M09, 479M11 ja 479M12 seost vähktõvega. Kui võetakse vastu otsus vastavalt direktiivile 67/548/EMÜ, mille alusel on metasakloor klassifitseeritud kui „võimalik vähktõve põhjustaja”, on vaja täiendavat teavet kõnealuste metaboliitide ja vähktõve vahelise seose kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatud tingimuste täitmisest. Seepärast peaks metasakloori I lisasse kandmise puhul nõudma täiendava teabe esitamist, juhul kui kõnealune aine on klassifitseeritud direktiivi 67/548/EMÜ alusel. |
| --- | --- |

(5)

Ilma et see piiraks kõnealust järeldust, on vaja koguda teatavate konkreetsete küsimuste kohta täiendavat teavet. Direktiivi 91/414/EÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine lisamine I lisasse võib olla seotud teatavate tingimustega. Seepärast on asjakohane nõuda, et aklonifeeni tuleks täiendavalt testida jääkide hindamiseks külvikorrakultuurides ja riskihindamise kinnitamiseks lindude, imetajate, veeorganismide ja muude kui sihtrühma taimede puhul ning et imidaklopriidi tuleks täiendavalt testida riskihindamise kinnitamiseks kasutajate ja töötajate puhul ning lindude ja imetajatele avalduva ohu puhul; sellised uuringud peaks esitama teavitaja. Ka metasakloori puhul on asjakohane koguda teatavate konkreetsete küsimuste kohta täiendavat teavet. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõikega 5 on ette nähtud, et lisasse kuulumise võib igal ajal läbi vaadata, kui tekib kahtlus, et lõigetes 1 ja 2 osutatud kriteeriume enam ei täideta. Teavitaja on esitanud teabe, mida praeguses etapis peetakse piisavaks, et hinnata teatavate metaboliitide olulisust. Otsust metasakloori klassifitseerimise kohta vastavalt nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivile 67/548/EMÜ (ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) (5) ei ole veel lõplikult vormistatud. Sellise otsuse tegemisel võib tekkida vajadus kõnealuseid metaboliite käsitleva täiendava teabe järele. Praeguses etapis arvatakse, et teavitaja on esitanud piisavalt teavet, et saaks hinnata metaboliitide 479M04, 479M08, 479M09, 479M11 ja 479M12 seost vähktõvega. Kui võetakse vastu otsus vastavalt direktiivile 67/548/EMÜ, mille alusel on metasakloor klassifitseeritud kui „võimalik vähktõve põhjustaja”, on vaja täiendavat teavet kõnealuste metaboliitide ja vähktõve vahelise seose kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatud tingimuste täitmisest. Seepärast peaks metasakloori I lisasse kandmise puhul nõudma täiendava teabe esitamist, juhul kui kõnealune aine on klassifitseeritud direktiivi 67/548/EMÜ alusel.

| (6) | Enne toimeaine I lisasse kandmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(6)

Enne toimeaine I lisasse kandmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (7) | Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud aega aklonifeeni, imidaklopriidi ja metasakloori sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas esitatud asjakohaste tingimuste täitmine. Liikmesriigid peaksid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtetega. |
| --- | --- |

(7)

Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud aega aklonifeeni, imidaklopriidi ja metasakloori sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas esitatud asjakohaste tingimuste täitmine. Liikmesriigid peaksid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtetega.

| (8) | Varasemad kogemused komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 (6) raames hinnatud toimeainete kandmisel direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse on näidanud, et kehtivate kasutuslubade valdajate kohustuste puhul, mis on seotud andmetele juurdepääsuga, võib tekkida tõlgendamisraskusi. Et neid edaspidi vältida, on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa valdaja on näidanud juurdepääsu toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa valdajatele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega. |
| --- | --- |

(8)

Varasemad kogemused komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 (6) raames hinnatud toimeainete kandmisel direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse on näidanud, et kehtivate kasutuslubade valdajate kohustuste puhul, mis on seotud andmetele juurdepääsuga, võib tekkida tõlgendamisraskusi. Et neid edaspidi vältida, on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa valdaja on näidanud juurdepääsu toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa valdajatele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

| (9) | Seepärast on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.

Artikkel 2

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. jaanuariks 2010. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Nad kohaldavad neid norme alates 1. veebruarist 2010.

Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 3

1.   Vajaduse korral muudavad liikmesriigid direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt toimeainetena aklonifeeni, imidaklopriidi ja metasakloori sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivaid lube või tühistavad need 31. jaanuariks 2010.

Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, kas kõnealuse direktiivi I lisas aklonifeeni, imidaklopriidi ja metasakloori suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitleva kande B osas nimetatud tingimused, ning kas loa valdajal on olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 teevad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab aklonifeeni, imidaklopriidi ja metasakloori ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. juuliks 2009 kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisa vastavalt aklonifeeni, imidaklopriidi ja metasakloori käsitlevate kannete B osa. Kõnealuse hindamise alusel määravad nad kindlaks, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.

Pärast seda toimivad liikmesriigid järgmiselt:

| a) | vajaduse korral muudavad aklonifeeni, imidaklopriidi või metasakloori kui ainsat toimeainet sisaldava toote puhul toote kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. jaanuariks 2014, või |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral muudavad aklonifeeni, imidaklopriidi või metasakloori kui ainsat toimeainet sisaldava toote puhul toote kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. jaanuariks 2014, või

| b) | juhul, kui toode sisaldab aklonifeeni, imidaklopriidi või metasakloori ühena mitmest toimeainest, muudavad liikmesriigid luba või tühistavad selle hiljemalt 31. jaanuariks 2014 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained kanti direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

juhul, kui toode sisaldab aklonifeeni, imidaklopriidi või metasakloori ühena mitmest toimeainest, muudavad liikmesriigid luba või tühistavad selle hiljemalt 31. jaanuariks 2014 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained kanti direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub 1. augustil 2009.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 15. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

2

(3)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

3

(4)  EFSA Scientific Report (2008) 149, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance aclonifen (valminud 31. juulil 2008).

4

EFSA Scientific Report

Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance aclonifen

EFSA Scientific Report (2008) 148, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance imidacloprid (valminud 29. mail 2008).

EFSA Scientific Report

Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance imidacloprid

EFSA Scientific Report (2008) 145, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance metazachlor (valminud 14. aprillil 2008).

EFSA Scientific Report

Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance metazachlor

(5)  EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.

5

(6)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

6

---

LISA

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas oleva tabeli lõppu lisatakse järgmised kanded:

| Nr | Üldnimetus, tunnuskood | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Jõustumine | Lisamise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „221 | Aklonifeen
  CASi nr 74070-46-5
  CIPACi nr 498 | 2-kloro-6-nitro-3-fenoksüanililiin | ≥ 970 g/kg
  Lisandit fenooli käsitatakse toksikoloogiliselt olulisena ja selle sisaldus ei tohi olla üle 5 g/kg. | 1. august 2009 | 31. juuli 2019 | A   OSA
  Lubatud kasutada üksnes herbitsiidina.
  B   OSA
  Kui liikmesriigid hindavad taotlust lubada kasutada aklonifeeni sisaldavat taimekaitsevahendit muuks otstarbeks kui päevalillede puhul, pööravad nad erilist tähelepanu artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud kriteeriumidele ja tagavad, et enne kasutusloa andmist oleks esitatud kogu vajalik teave.
  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 26. septembril 2008 aklonifeeni kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle aruande I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu






  — | sellele, et kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali üksikasjad oleksid kinnitatud ning et nende toetuseks oleksid esitatud asjakohased analüüsiandmed; toksilisuse toimikus kasutatud katsematerjali tuleks kõnealuste tehnilise materjali üksikasjadega võrrelda ning kontrollida nende vastavust; |

Nr

Üldnimetus, tunnuskood

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Jõustumine

Lisamise aegumine

Erisätted

„221

Aklonifeen

CASi nr 74070-46-5

CIPACi nr 498

2-kloro-6-nitro-3-fenoksüanililiin

≥ 970 g/kg

Lisandit fenooli käsitatakse toksikoloogiliselt olulisena ja selle sisaldus ei tohi olla üle 5 g/kg.

1. august 2009

31. juuli 2019

A   OSA

Lubatud kasutada üksnes herbitsiidina.

B   OSA

Kui liikmesriigid hindavad taotlust lubada kasutada aklonifeeni sisaldavat taimekaitsevahendit muuks otstarbeks kui päevalillede puhul, pööravad nad erilist tähelepanu artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud kriteeriumidele ja tagavad, et enne kasutusloa andmist oleks esitatud kogu vajalik teave.

VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 26. septembril 2008 aklonifeeni kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle aruande I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu

—

sellele, et kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali üksikasjad oleksid kinnitatud ning et nende toetuseks oleksid esitatud asjakohased analüüsiandmed; toksilisuse toimikus kasutatud katsematerjali tuleks kõnealuste tehnilise materjali üksikasjadega võrrelda ning kontrollida nende vastavust;

| — | kasutajate ohutusele; heakskiidetud kasutustingimustes tuleb ette näha piisavate isikukaitsevahendite ja riski vähendamise meetmete võtmine, et vähendada kokkupuudet toimeainega; |
| --- | --- |

—

kasutajate ohutusele; heakskiidetud kasutustingimustes tuleb ette näha piisavate isikukaitsevahendite ja riski vähendamise meetmete võtmine, et vähendada kokkupuudet toimeainega;

| — | jääkidele külvikorrakultuurides ning hindama tarbijate kokkupuudet taimekaitsevahenditega toidu kaudu; |
| --- | --- |

—

jääkidele külvikorrakultuurides ning hindama tarbijate kokkupuudet taimekaitsevahenditega toidu kaudu;

| — | lindude, imetajate, veeorganismide ja muude kui sihtrühma taimede kaitsele. Seoses nende kindlakstehtud riskidega tuleks vajaduse korral kohaldada riski vähendamise meetmeid, näiteks puhvervööndeid. |
| --- | --- |

—

lindude, imetajate, veeorganismide ja muude kui sihtrühma taimede kaitsele. Seoses nende kindlakstehtud riskidega tuleks vajaduse korral kohaldada riski vähendamise meetmeid, näiteks puhvervööndeid.

Asjaomane liikmesriik nõuab, et esitatakse täiendavaid uuringuid külvikorrakultuurides esinevate jääkide kohta ja asjakohast teavet linde, imetajaid, veeorganisme ja muid kui sihtrühma taimi käsitleva riskihindamise kinnitamiseks.

Nad tagavad, et teavitaja esitab komisjonile sellised kinnitavad andmed ja teabe kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

222

Imidaklopriid

CASi nr 138261-41-3

CIPACi nr 582

(E)-1-(6-kloro-3-püridinüülmetüül)-N-nitroimidasolidiin-2-ülideenamiin

≥ 970 g/kg

1. august 2009

31. juuli 2019

A   OSA

Lubatud kasutada ainult insektitsiidina.

Muude kui sihtorganismide, eelkõige mesilaste ja lindude kaitsmiseks seemnete töötlemise puhul:

| — | tohib seemne katmist läbi viia ainult kutselistes seemnetöötlusrajatistes; need rajatised peavad kasutama parimat võimalikku tehnikat, et vältida tolmupilvede tekkimist ladustamisel, transpordil ja kasutamisel; |
| --- | --- |

—

tohib seemne katmist läbi viia ainult kutselistes seemnetöötlusrajatistes; need rajatised peavad kasutama parimat võimalikku tehnikat, et vältida tolmupilvede tekkimist ladustamisel, transpordil ja kasutamisel;

| — | tuleb kasutada asjakohased vahendeid, mis tagavad toimeaine segunemise mullaga võimalikult suures ulatuses ning vähendavad selle puistumist ja tolmupilvede tekkimist. Liikmesriigid tagavad, et töödeldud seemnete märgis sisaldab märkust selle kohta, et seemneid on töödeldud imidaklopriidiga, ning sellel on esitatud kasutusloaga ettenähtud meetmed riski vähendamiseks. |
| --- | --- |

—

tuleb kasutada asjakohased vahendeid, mis tagavad toimeaine segunemise mullaga võimalikult suures ulatuses ning vähendavad selle puistumist ja tolmupilvede tekkimist. Liikmesriigid tagavad, et töödeldud seemnete märgis sisaldab märkust selle kohta, et seemneid on töödeldud imidaklopriidiga, ning sellel on esitatud kasutusloaga ettenähtud meetmed riski vähendamiseks.

B   OSA

Kui liikmesriigid hindavad taotlust lubada kasutada imidaklopriidi sisaldavat taimekaitsevahendit muuks otstarbeks kui kasvuhoones kasvatatavate tomatitaimede puhul, pööravad nad erilist tähelepanu artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud kriteeriumidele ja tagavad, et enne kasutusloa andmist oleks esitatud kogu vajalik teave.

VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 26. septembril 2008 imidaklopriidi kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle aruande I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

| — | kasutajate ja töötajate turvalisusele ning tagama, et kasutustingimustega nähtaks ette piisavad isikukaitsevahendid; |
| --- | --- |

—

kasutajate ja töötajate turvalisusele ning tagama, et kasutustingimustega nähtaks ette piisavad isikukaitsevahendid;

| — | sellele, milline on mõju veeorganismidele ja sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele, vihmaussidele ja muudele mulla makroorganismidele, ning tagama, et loa andmise tingimused sisaldaksid vajaduse korral asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid; |
| --- | --- |

—

sellele, milline on mõju veeorganismidele ja sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele, vihmaussidele ja muudele mulla makroorganismidele, ning tagama, et loa andmise tingimused sisaldaksid vajaduse korral asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid;

| — | mesilaste kaitsele, eelkõige pritsimise ajal, ning tagama, et loa andmise tingimused sisaldaksid vajaduse korral asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid. |
| --- | --- |

—

mesilaste kaitsele, eelkõige pritsimise ajal, ning tagama, et loa andmise tingimused sisaldaksid vajaduse korral asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid.

Asjaomased liikmesriigid taotlevad järgmiste andmete esitamist:

| — | teave, mis võimaldab täiendavalt hinnata kasutajaid ja töötajaid käsitlevaid riskihindamisi; |
| --- | --- |

—

teave, mis võimaldab täiendavalt hinnata kasutajaid ja töötajaid käsitlevaid riskihindamisi;

| — | teave, mis võimaldab hinnata lindudele ja imetajatele avalduvat ohtu. |
| --- | --- |

—

teave, mis võimaldab hinnata lindudele ja imetajatele avalduvat ohtu.

Nad tagavad, et teavitaja esitab komisjonile sellised kinnitavad andmed ja teabe kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

223

Metasakloor

CASi nr 67129-08-2

CIPACi nr 411

2-kloro-N-(pürasool-1-üülmetüül)atseet-2′,6′-ksülidiid

≥ 940 g/kg

Valmistamisel sissejäävat lisandit tolueeni käsitatakse toksikoloogiliselt olulisena ja selle sisaldus ei tohi olla üle 0,01 %.

1. august 2009

31. juuli 2019

A   OSA

Lubatud kasutada üksnes herbitsiidina; kasutada kuni 1 kg/ha, samal põllul ainult igal kolmandal aastal.

B   OSA

VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 26. septembril 2008 metasakloori kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle aruande I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu

| — | kasutajate turvalisusele ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks ette piisavad isikukaitsevahendid; |
| --- | --- |

—

kasutajate turvalisusele ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks ette piisavad isikukaitsevahendid;

| — | veeorganismide kaitsele; |
| --- | --- |

—

veeorganismide kaitsele;

| — | põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku ja/või kliimatingimustega piirkondades. |
| --- | --- |

—

põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku ja/või kliimatingimustega piirkondades.

Vajaduse korral sisaldavad loa saamise tingimused riskide vähendamise meetmeid ning ohualdiste alade suhtes tuleb käivitada kontrolliprogramme, et kontrollida kõnealuse aine metaboliitide 479M04, 479M08, 479M09, 479M11 ja 479M12 sattumist põhjavette.

Kui metasakloori klassifitseeritakse direktiivis 67/548/EMÜ kui „võimalik vähktõve põhjustaja”, nõuavad asjaomased liikmesriigid täiendava teabe esitamist metaboliitide 479M04, 479M08, 479M09, 479M11 ja 479M12 ja vähktõve vahelise seose kohta.

Nad tagavad, et teavitajad esitavad kõnealuse teabe komisjonile kuue kuu jooksul alates sellisest klassifitseerimisotsusest teatamisest.”

---

(1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimise ja määratlemise kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.

1

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 16.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 337/92 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 337/92

---

NÕUKOGU OTSUS,

8. detsember 2008,

millega muudetakse nõukogu kodukorda

(2008/945/EÜ, Euratom)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 207 lõike 3 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 41 lõiget 1,

võttes arvesse nõukogu kodukorra (1) III lisa artikli 2 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu kodukorra (edaspidi „kodukord”) artikli 11 lõikes 5 nähakse ette, et kui nõukogu otsus tuleb vastu võtta kvalifitseeritud häälteenamusega, määratakse nõukogu liikme taotluse korral kodukorra III lisa artiklis 1 sätestatud rahvaarvude põhjal tehtavate arvutustega kindlaks, kas kvalifitseeritud häälteenamuse moodustavad liikmesriigid esindavad vähemalt 62 % Euroopa Liidu kogurahvastikust. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kodukorra (edaspidi „kodukord”) artikli 11 lõikes 5 nähakse ette, et kui nõukogu otsus tuleb vastu võtta kvalifitseeritud häälteenamusega, määratakse nõukogu liikme taotluse korral kodukorra III lisa artiklis 1 sätestatud rahvaarvude põhjal tehtavate arvutustega kindlaks, kas kvalifitseeritud häälteenamuse moodustavad liikmesriigid esindavad vähemalt 62 % Euroopa Liidu kogurahvastikust.

| (2) | Kodukorra III lisa (nõukogus häälte arvestamist käsitlevate sätete rakendamise üksikasjalikud eeskirjad) artikli 2 lõikes 2 nähakse ette, et nõukogu muudab vastavalt eelnenud aasta 30. septembril Euroopa Ühenduste Statistikaameti käsutuses olevatele andmetele nimetatud lisa artiklis 1 sätestatud arve, mida hakatakse kohaldama vastavalt iga aasta 1. jaanuarist. |
| --- | --- |

(2)

Kodukorra III lisa (nõukogus häälte arvestamist käsitlevate sätete rakendamise üksikasjalikud eeskirjad) artikli 2 lõikes 2 nähakse ette, et nõukogu muudab vastavalt eelnenud aasta 30. septembril Euroopa Ühenduste Statistikaameti käsutuses olevatele andmetele nimetatud lisa artiklis 1 sätestatud arve, mida hakatakse kohaldama vastavalt iga aasta 1. jaanuarist.

| (3) | Seetõttu tuleks kodukorda 2009. aastaks muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks kodukorda 2009. aastaks muuta,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Kodukorra III lisa artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

EÜ asutamislepingu artikli 205 lõike 4, Euratomi asutamislepingu artikli 118 lõike 4 ning Euroopa Liidu lepingu artikli 23 lõike 2 kolmanda lõigu ja artikli 34 lõike 3 kohaldamisel on iga liikmesriigi kogurahvastik ajavahemikul 1. jaanuar–31. detsember 2009 järgmine:

| Liikmesriik | Rahvaarv
  (× 1 000) |
| --- | --- |
| Saksamaa | 82 217,8 |
| Prantsusmaa | 63 753,1 |
| Ühendkuningriik | 61 224,1 |
| Itaalia | 59 619,3 |
| Hispaania | 45 283,3 |
| Poola | 38 115,6 |
| Rumeenia | 21 528,6 |
| Madalmaad | 16 405,4 |
| Kreeka | 11 213,8 |
| Belgia | 10 666,9 |
| Portugal | 10 617,6 |
| Tšehhi Vabariik | 10 381,1 |
| Ungari | 10 045,4 |
| Rootsi | 9 182,9 |
| Austria | 8 331,9 |
| Bulgaaria | 7 640,2 |
| Taani | 5 475,8 |
| Slovakkia | 5 401,0 |
| Soome | 5 300,5 |
| Iirimaa | 4 401,3 |
| Leedu | 3 366,4 |
| Läti | 2 270,9 |
| Sloveenia | 2 025,9 |
| Eesti | 1 340,9 |
| Küpros | 789,3 |
| Luksemburg | 483,8 |
| Malta | 410,3 |
| Kokku | 497 493,1 |
| Alampiir (62 %) | 308 445,7”. |

Liikmesriik

Rahvaarv

(× 1 000)

Saksamaa

82 217,8

Prantsusmaa

63 753,1

Ühendkuningriik

61 224,1

Itaalia

59 619,3

Hispaania

45 283,3

Poola

38 115,6

Rumeenia

21 528,6

Madalmaad

16 405,4

Kreeka

11 213,8

Belgia

10 666,9

Portugal

10 617,6

Tšehhi Vabariik

10 381,1

Ungari

10 045,4

Rootsi

9 182,9

Austria

8 331,9

Bulgaaria

7 640,2

Taani

5 475,8

Slovakkia

5 401,0

Soome

5 300,5

Iirimaa

4 401,3

Leedu

3 366,4

Läti

2 270,9

Sloveenia

2 025,9

Eesti

1 340,9

Küpros

789,3

Luksemburg

483,8

Malta

410,3

Kokku

497 493,1

Alampiir (62 %)

308 445,7”.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2009.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 8. detsember 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

B. KOUCHNER

---

(1)  Nõukogu 15. septembri 2006. aasta otsus 2006/683/EÜ, Euratom, millega võetakse vastu nõukogu kodukord (ELT L 285, 16.10.2006, lk 47).

1

---

Komisjon

| 16.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 337/94 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 337/94

---

KOMISJONI OTSUS,

12. detsember 2008,

millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses vesiviljelusloomade karantiininõuetega

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 7905 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/946/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ, (1) eriti selle artikli 10 lõike 3 teist lõiku ja artikli 10 lõike 4 esimest lõiku,

võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiivi 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta, (2) eriti selle artiklit 25 ja artikli 61 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2006/88/EÜ artikli 16 lõike 1 kohaselt peavad kõnealuse direktiivi IV lisa II osas loetletud taudidele vastuvõtlikud vesiviljelusloomad kasvatamise või varude taastootmise eesmärgil mingi konkreetse taudi suhtes taudivabaks tunnistatud teise liikmesriiki, kalakasvatustsooni või -piirkonda sissetoomiseks olema pärit liikmesriigist, kalakasvatustsoonist või -piirkonnast, mis on samuti selle taudi suhtes taudivabaks tunnistatud. Kõnealuse direktiivi artikli 44 lõike 4 kohaselt kohaldatakse sama nõuet alade suhtes, kus rakendatakse konkreetse taudiga seotud seire- või likvideerimisprogrammi. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2006/88/EÜ artikli 16 lõike 1 kohaselt peavad kõnealuse direktiivi IV lisa II osas loetletud taudidele vastuvõtlikud vesiviljelusloomad kasvatamise või varude taastootmise eesmärgil mingi konkreetse taudi suhtes taudivabaks tunnistatud teise liikmesriiki, kalakasvatustsooni või -piirkonda sissetoomiseks olema pärit liikmesriigist, kalakasvatustsoonist või -piirkonnast, mis on samuti selle taudi suhtes taudivabaks tunnistatud. Kõnealuse direktiivi artikli 44 lõike 4 kohaselt kohaldatakse sama nõuet alade suhtes, kus rakendatakse konkreetse taudiga seotud seire- või likvideerimisprogrammi.

| (2) | Direktiivi 2006/88/EÜ artikli 17 lõike 1 kohaselt peavad kõnealuse direktiivi IV lisa II osas loetletud taude edasi kandvad vektorliigid, keda tuuakse kasvatamise või varude taastootmise eesmärgil sisse selle taudi suhtes taudivabaks tunnistatud liikmesriiki, kalakasvatustsooni või -piirkonda, olema pärit kas teisest liikmesriigist, kalakasvatustsoonist või -piirkonnast, mis on samuti selle taudi suhtes taudivabaks tunnistatud, või olema piisava aja jooksul hoitud karantiinirajatises, mille vesi ei sisalda asjaomast patogeeni, kui teaduslike andmete või praktiliste kogemuste põhjal võib arvata, et see on piisav vähendamaks konkreetse taudi edasikandumise ohtu tasemeni, mil taudi edasikandumine on välistatud. Direktiivi 2006/88/EÜ artikli 44 lõike 4 kohaselt kohaldatakse sama nõuet alade suhtes, kus rakendatakse konkreetse taudiga seotud seire- või likvideerimisprogrammi. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2006/88/EÜ artikli 17 lõike 1 kohaselt peavad kõnealuse direktiivi IV lisa II osas loetletud taude edasi kandvad vektorliigid, keda tuuakse kasvatamise või varude taastootmise eesmärgil sisse selle taudi suhtes taudivabaks tunnistatud liikmesriiki, kalakasvatustsooni või -piirkonda, olema pärit kas teisest liikmesriigist, kalakasvatustsoonist või -piirkonnast, mis on samuti selle taudi suhtes taudivabaks tunnistatud, või olema piisava aja jooksul hoitud karantiinirajatises, mille vesi ei sisalda asjaomast patogeeni, kui teaduslike andmete või praktiliste kogemuste põhjal võib arvata, et see on piisav vähendamaks konkreetse taudi edasikandumise ohtu tasemeni, mil taudi edasikandumine on välistatud. Direktiivi 2006/88/EÜ artikli 44 lõike 4 kohaselt kohaldatakse sama nõuet alade suhtes, kus rakendatakse konkreetse taudiga seotud seire- või likvideerimisprogrammi.

| (3) | Direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetletud taude edasi kandvate võimalike vektorliikide loetelu ning tingimused, mille alusel tuleb kõnealuseid liike käsitada vektorliikidena kõnealuse direktiivi artikli 17 tähenduses, on sätestatud komisjoni 12. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1251/2008 (millega rakendatakse direktiivi 2006/88/EÜ seoses vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete turuleviimise tingimuste ja sertifitseerimisnõuetega ja ühendusse importimisega ning millega sätestatakse vektorliikide loetelu) (3) I lisas. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetletud taude edasi kandvate võimalike vektorliikide loetelu ning tingimused, mille alusel tuleb kõnealuseid liike käsitada vektorliikidena kõnealuse direktiivi artikli 17 tähenduses, on sätestatud komisjoni 12. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1251/2008 (millega rakendatakse direktiivi 2006/88/EÜ seoses vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete turuleviimise tingimuste ja sertifitseerimisnõuetega ja ühendusse importimisega ning millega sätestatakse vektorliikide loetelu) (3) I lisas.

| (4) | Direktiivi 2006/88/EÜ artikli 20 lõikes 1 on sätestatud, et erandina kõnealuse direktiivi artiklist 16 paigutatakse kõnealuse direktiivi IV lisa II osas loetletud taudidele vastuvõtlike liikide hulka kuuluvad looduslikud veeloomad, kes on püütud liikmesriikidest, kalakasvatustsoonidest või -piirkondadest, mida ei ole taudivabaks tunnistatud, enne nende sisseviimist selle taudi suhtes taudivabaks tunnistatud liikmesriiki, kalakasvatustsooni või -piirkonda nõuetekohastesse käitistesse pädeva asutuse järelevalve all karantiini piisavalt pikaks ajaks, et vähendada taudi leviku ohtu vastuvõetava tasemeni. Direktiivi 2006/88/EÜ artikli 44 lõike 4 kohaselt kohaldatakse sama nõuet alade suhtes, kus rakendatakse konkreetse taudiga seotud seire- või likvideerimisprogrammi. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2006/88/EÜ artikli 20 lõikes 1 on sätestatud, et erandina kõnealuse direktiivi artiklist 16 paigutatakse kõnealuse direktiivi IV lisa II osas loetletud taudidele vastuvõtlike liikide hulka kuuluvad looduslikud veeloomad, kes on püütud liikmesriikidest, kalakasvatustsoonidest või -piirkondadest, mida ei ole taudivabaks tunnistatud, enne nende sisseviimist selle taudi suhtes taudivabaks tunnistatud liikmesriiki, kalakasvatustsooni või -piirkonda nõuetekohastesse käitistesse pädeva asutuse järelevalve all karantiini piisavalt pikaks ajaks, et vähendada taudi leviku ohtu vastuvõetava tasemeni. Direktiivi 2006/88/EÜ artikli 44 lõike 4 kohaselt kohaldatakse sama nõuet alade suhtes, kus rakendatakse konkreetse taudiga seotud seire- või likvideerimisprogrammi.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1251/2008 artiklite 10 ja 11 kohaselt võib selliseid vektorliikide hulka kuuluvaid veeloomi ja looduslikke veeloomi, kes on ette nähtud pidamiseks kasvandustes, ülekandealadel, püügitiikides ja avatud dekoratiivrajatistes, ning taudidele vastuvõtlikke dekoratiivkalu, kes on ette nähtud pidamiseks suletud dekoratiivrajatistes, importida konkreetse taudi suhtes taudivabaks tunnistatud liikmesriiki, tsooni või piirkonda või konkreetse taudi puhul rakendatava seire- või likvideerimisprogrammiga hõlmatud aladele, ilma et nad peaksid olema pärit taudivabaks tunnistatud aladelt, kui nad on olnud piisavalt pikka aega direktiiviga 2006/88/EÜ ettenähtud karantiinis. Direktiivi 91/496/EMÜ artikli 10 lõike 1 esimese taande kohaselt võib karantiini teostada kolmandas riigis. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1251/2008 artiklite 10 ja 11 kohaselt võib selliseid vektorliikide hulka kuuluvaid veeloomi ja looduslikke veeloomi, kes on ette nähtud pidamiseks kasvandustes, ülekandealadel, püügitiikides ja avatud dekoratiivrajatistes, ning taudidele vastuvõtlikke dekoratiivkalu, kes on ette nähtud pidamiseks suletud dekoratiivrajatistes, importida konkreetse taudi suhtes taudivabaks tunnistatud liikmesriiki, tsooni või piirkonda või konkreetse taudi puhul rakendatava seire- või likvideerimisprogrammiga hõlmatud aladele, ilma et nad peaksid olema pärit taudivabaks tunnistatud aladelt, kui nad on olnud piisavalt pikka aega direktiiviga 2006/88/EÜ ettenähtud karantiinis. Direktiivi 91/496/EMÜ artikli 10 lõike 1 esimese taande kohaselt võib karantiini teostada kolmandas riigis.

| (6) | Tagamaks et karantiini paigutamine vähendab direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetletud taudide leviku ohtu vastuvõetava tasemeni, tuleks sätestada üksikasjalikud karantiinieeskirjad. |
| --- | --- |

(6)

Tagamaks et karantiini paigutamine vähendab direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetletud taudide leviku ohtu vastuvõetava tasemeni, tuleks sätestada üksikasjalikud karantiinieeskirjad.

| (7) | Ühenduse karantiinirajatised kuuluvad direktiivi 2006/88/EÜ artikli 3 lõike 1 punktis c esitatud määratluse „vesiviljelustootmisettevõtted” alla. Ühenduse loomade tervisliku seisundi huvides peavad kolmandates riikides asuvad karantiinirajatised vastama samasugustele nõuetele nagu on vesiviljelustootmisettevõtete suhtes sätestatud direktiivis 2006/88/EÜ. |
| --- | --- |

(7)

Ühenduse karantiinirajatised kuuluvad direktiivi 2006/88/EÜ artikli 3 lõike 1 punktis c esitatud määratluse „vesiviljelustootmisettevõtted” alla. Ühenduse loomade tervisliku seisundi huvides peavad kolmandates riikides asuvad karantiinirajatised vastama samasugustele nõuetele nagu on vesiviljelustootmisettevõtete suhtes sätestatud direktiivis 2006/88/EÜ.

| (8) | Kui vesiviljelusloomad paigutatakse karantiini ühenduses, on väga oluline jälgida vesiviljelusloomasaadetiste vedu karantiinirajatisse, tagamaks, et karantiini paigutatavad loomad transporditakse ohutult otse karantiinirajatisse. |
| --- | --- |

(8)

Kui vesiviljelusloomad paigutatakse karantiini ühenduses, on väga oluline jälgida vesiviljelusloomasaadetiste vedu karantiinirajatisse, tagamaks, et karantiini paigutatavad loomad transporditakse ohutult otse karantiinirajatisse.

| (9) | Karantiinirajatised tuleb ehitada ja neid tuleb hallata nii, et välditakse taudide levikut karantiiniüksuste ning karantiinirajatiste ja muude vesiviljelustootmisettevõtete vahel. |
| --- | --- |

(9)

Karantiinirajatised tuleb ehitada ja neid tuleb hallata nii, et välditakse taudide levikut karantiiniüksuste ning karantiinirajatiste ja muude vesiviljelustootmisettevõtete vahel.

| (10) | Teatavad ühenduses karantiiniga seotud tegevused kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks) (4) artikli 2 punktis 1 esitatud määratluse „ametlik kontroll” alla. Seetõttu tuleks ühenduses teostatava karantiini kulude suhtes kohaldada kõnealuse määruse artiklit 27, kus on sätestatud, et liikmesriigid võivad koguda lõive või makse, et katta ametlikest kontrollidest tulenevaid kulusid. |
| --- | --- |

(10)

Teatavad ühenduses karantiiniga seotud tegevused kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks) (4) artikli 2 punktis 1 esitatud määratluse „ametlik kontroll” alla. Seetõttu tuleks ühenduses teostatava karantiini kulude suhtes kohaldada kõnealuse määruse artiklit 27, kus on sätestatud, et liikmesriigid võivad koguda lõive või makse, et katta ametlikest kontrollidest tulenevaid kulusid.

| (11) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

I   PEATÜKK

SISU, REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

Käesolevas otsuses sätestatakse järgmiste sätetega ette nähtud karantiininõuded:

| a) | direktiivi 2006/88/EÜ artiklid 17 ja 20 ning |
| --- | --- |

a)

direktiivi 2006/88/EÜ artiklid 17 ja 20 ning

| b) | määruse (EÜ) nr 1251/2008 IV peatükk ja selle määruse IV lisas esitatud näidissertifikaadid. |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 1251/2008 IV peatükk ja selle määruse IV lisas esitatud näidissertifikaadid.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | „karantiinirajatis” – rajatis:






  a) | kus teostatakse vesiviljelusloomade karantiini; |
| --- | --- | --- |

1.

„karantiinirajatis” – rajatis:

a)

kus teostatakse vesiviljelusloomade karantiini;

| b) | milles on üks või mitu karantiiniüksust ning |
| --- | --- |

b)

milles on üks või mitu karantiiniüksust ning

| c) | millele on määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 2 punktis 4 määratletud pädev asutus andnud karantiinirajatisena tegutsemise loa ja mille ta on kandnud registrisse vastavalt direktiivi 2006/88/EÜ artiklitele 4 ja 6 ning mis vastab käesoleva otsuse I lisas karantiinirajatistele esitatud miinimumnõuetele; |
| --- | --- |

c)

millele on määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 2 punktis 4 määratletud pädev asutus andnud karantiinirajatisena tegutsemise loa ja mille ta on kandnud registrisse vastavalt direktiivi 2006/88/EÜ artiklitele 4 ja 6 ning mis vastab käesoleva otsuse I lisas karantiinirajatistele esitatud miinimumnõuetele;

| 2. | „karantiiniüksus” – karantiinirajatise tegevuslikult ja füüsiliselt eraldiseisev üksus, kus hoitakse ainult ühe ja sama saadetise vesiviljelusloomi, kelle tervislik seisund on ühesugune, ning vajaduse korral ka sentinell-vesiviljelusloomi; |
| --- | --- |

2.

„karantiiniüksus” – karantiinirajatise tegevuslikult ja füüsiliselt eraldiseisev üksus, kus hoitakse ainult ühe ja sama saadetise vesiviljelusloomi, kelle tervislik seisund on ühesugune, ning vajaduse korral ka sentinell-vesiviljelusloomi;

| 3. | „sentinell-vesiviljelusloomad” – vesiviljelusloomad, keda kasutatakse karantiinis diagnostilise abina; |
| --- | --- |

3.

„sentinell-vesiviljelusloomad” – vesiviljelusloomad, keda kasutatakse karantiinis diagnostilise abina;

| 4. | „loetletud taudid” – direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetletud taudid; |
| --- | --- |

4.

„loetletud taudid” – direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas loetletud taudid;

| 5. | „heakskiidetud veeloomatervishoiuspetsialist” – veeloomade tervishoiu alase ettevalmistusega spetsialist, kelle pädev asutus on määranud tema nimel karantiinirajatiste ametlike erikontrollide läbiviijaks. |
| --- | --- |

5.

„heakskiidetud veeloomatervishoiuspetsialist” – veeloomade tervishoiu alase ettevalmistusega spetsialist, kelle pädev asutus on määranud tema nimel karantiinirajatiste ametlike erikontrollide läbiviijaks.

II   PEATÜKK

VESIVILJELUSLOOMADE KARANTIIN KOLMANDATES RIIKIDES

Artikkel 3

Imporditingimused

Kui vesiviljelusloomasaadetiste ühendusse importimise tingimuseks on määruse (EÜ) nr 1251/2008 IV peatüki kohaselt nende karantiini paigutamine, imporditakse kõnealused saadetised ühendusse üksnes siis, kui kõnealuses peatükis sätestatud tingimused on täidetud.

Artikkel 4

Kolmandates riikides teostatava karantiini tingimused

1.   Karantiin tuleb teostada artikli 2 lõike 1 punkti c kohases karantiinirajatises.

2.   Karantiinirajatis peab olema pädeva asutuse järelevalve all ning kõnealune asutus peab:

| a) | külastama karantiinirajatist vähemalt kord aastas; |
| --- | --- |

a)

külastama karantiinirajatist vähemalt kord aastas;

| b) | veenduma, et karantiinirajatis vastab käesolevas otsuses sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

b)

veenduma, et karantiinirajatis vastab käesolevas otsuses sätestatud tingimustele;

| c) | kontrollima heakskiidetud veeloomatervishoiuspetsialisti tegevust ning |
| --- | --- |

c)

kontrollima heakskiidetud veeloomatervishoiuspetsialisti tegevust ning

| d) | kontrollima loa andmise aluseks olnud tingimuste jätkuvat täitmist. |
| --- | --- |

d)

kontrollima loa andmise aluseks olnud tingimuste jätkuvat täitmist.

3.   Vesiviljelusloomade suhtes tuleb kohaldada järgmistes artiklites sätestatud karantiininõudeid:

| a) | taudidele vastuvõtlike liikide puhul artikleid 13, 14 ja 15; |
| --- | --- |

a)

taudidele vastuvõtlike liikide puhul artikleid 13, 14 ja 15;

| b) | vektorliikide puhul artikleid 16 ja 17. |
| --- | --- |

b)

vektorliikide puhul artikleid 16 ja 17.

4.   Vesiviljelusloomad vabastatakse karantiinist üksnes pädeva asutuse kirjalikul loal.

Artikkel 5

Tegevusloa andmine kolmandates riikides asuvatele karantiinirajatistele

1.   Pädevalt asutuselt tegevusloa saamiseks peavad karantiinirajatised vastama:

| a) | õigusnormidele, mis on vähemalt samaväärsed direktiivi 2006/88/EÜ artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimustega; |
| --- | --- |

a)

õigusnormidele, mis on vähemalt samaväärsed direktiivi 2006/88/EÜ artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimustega;

| b) | käesoleva otsuse I lisas karantiinirajatistele esitatud miinimumnõuetele. |
| --- | --- |

b)

käesoleva otsuse I lisas karantiinirajatistele esitatud miinimumnõuetele.

2.   Igale tegevusloa saanud karantiinirajatisele tuleb anda registreerimisnumber.

3.   Tuleb koostada tegevusloa saanud karantiinirajatiste loetelu ja edastada see komisjonile.

Artikkel 6

Kolmandates riikides asuvate karantiinirajatiste tegevuslubade peatamine ja tühistamine

1.   Kui pädev asutus on saanud teate, et karantiinirajatises kahtlustatakse loetletud taudi(de) esinemist, peab ta:

| a) | viivitamata peatama kõnealuse rajatise tegevusloa; |
| --- | --- |

a)

viivitamata peatama kõnealuse rajatise tegevusloa;

| b) | tagama, et taudi(de) kahtluse kinnitamiseks või välistamiseks vajalikud meetmed võetakse kooskõlas II lisa punktiga 3. |
| --- | --- |

b)

tagama, et taudi(de) kahtluse kinnitamiseks või välistamiseks vajalikud meetmed võetakse kooskõlas II lisa punktiga 3.

2.   Lõike 1 kohast peatamist ei tohi lõpetada enne:

| a) | kui on ametlikult välistatud asjaomas(t)e loetletud taudi(de) kahtlus või |
| --- | --- |

a)

kui on ametlikult välistatud asjaomas(t)e loetletud taudi(de) kahtlus või

| b) | kui asjaomas(t)e loetletud taudi(de) likvideerimine karantiinirajatises on edukalt lõpetatud ja asjakohased karantiiniüksused on puhastatud ja desinfitseeritud. |
| --- | --- |

b)

kui asjaomas(t)e loetletud taudi(de) likvideerimine karantiinirajatises on edukalt lõpetatud ja asjakohased karantiiniüksused on puhastatud ja desinfitseeritud.

3.   Pädev asutus peab viivitamata tühistama karantiinirajatise tegevusloa, kui rajatis ei vasta enam artikli 5 lõikes 1 sätestatud nõuetele.

Komisjoni tuleb sellest viivitamata teavitada.

Artikkel 7

Karantiinirajatiste loetelud

Komisjon edastab liikmesriikidele kõik uued ja ajakohastatud karantiinirajatiste loetelud, mis talle saadetakse artikli 5 lõike 3 kohaselt, ning teeb need avalikkusele kättesaadavaks.

III   PEATÜKK

VESIVILJELUSLOOMADE KARANTIINI PAIGUTAMINE ÜHENDUSES

Artikkel 8

Tõend

1.   Kui ühendusse imporditavad vesiviljelusloomasaadetised kavandatakse paigutada karantiini ühenduses, peab importija või tema esindaja esitama karantiinirajatise eest vastutava isiku allkirjaga kirjaliku tõendi, milles kinnitatakse, et vesiviljelusloomad paigutatakse karantiini.

2.   Lõikes 1 ette nähtud tõend peab:

| a) | olema koostatud vähemalt ühes selle liikmesriigi ametlikus keeles, mille piiripunktis toimub veterinaarkontroll; kõnealune liikmesriik võib oma keele kasutamise asemel lubada siiski mõne muu ühenduse ametliku keele kasutamist, millele tuleb vajaduse korral lisada ametlik tõlge ühte liikmesriigi ametlikku keelde; |
| --- | --- |

a)

olema koostatud vähemalt ühes selle liikmesriigi ametlikus keeles, mille piiripunktis toimub veterinaarkontroll; kõnealune liikmesriik võib oma keele kasutamise asemel lubada siiski mõne muu ühenduse ametliku keele kasutamist, millele tuleb vajaduse korral lisada ametlik tõlge ühte liikmesriigi ametlikku keelde;

| b) | sisaldama karantiinirajatise registreerimisnumbrit. |
| --- | --- |

b)

sisaldama karantiinirajatise registreerimisnumbrit.

3.   Lõikes 1 ette nähtud tõend:

| a) | peab jõudma piiripunkti enne saadetise saabumist või |
| --- | --- |

a)

peab jõudma piiripunkti enne saadetise saabumist või

| b) | peab olema esitatud piiripunktis importija või tema esindaja poolt enne vesiviljelusloomade vabastamist piiripunktist. |
| --- | --- |

b)

peab olema esitatud piiripunktis importija või tema esindaja poolt enne vesiviljelusloomade vabastamist piiripunktist.

Artikkel 9

Vesiviljelusloomade otsevedu karantiinirajatistesse

Kui ühendusse imporditavad vesiviljelusloomasaadetised kavandatakse paigutada karantiini ühenduses, transporditakse need piiripunktist otse karantiinirajatisse.

Kui transportimiseks kasutatakse sõidukeid, peavad need olema piiripunkti riikliku veterinaararsti poolt võltsimiskindla plommiga suletud.

Artikkel 10

Vesiviljelusloomade veo seire

1.   Kui ühendusse imporditavad vesiviljelusloomasaadetised kavandatakse paigutada karantiini ühenduses:

| a) | teavitab piiripunkti riiklik veterinaararst ühe tööpäeva jooksul pärast saadetise piiripunkti saabumist karantiinirajatise eest vastutavat pädevat asutust saadetise päritolust ja sihtkohast nõukogu direktiivi 90/425/EMÜ (5) artikli 20 lõikes 1 ette nähtud arvutisüsteemi (edaspidi „TRACES-süsteem”) kaudu; |
| --- | --- |

a)

teavitab piiripunkti riiklik veterinaararst ühe tööpäeva jooksul pärast saadetise piiripunkti saabumist karantiinirajatise eest vastutavat pädevat asutust saadetise päritolust ja sihtkohast nõukogu direktiivi 90/425/EMÜ (5) artikli 20 lõikes 1 ette nähtud arvutisüsteemi (edaspidi „TRACES-süsteem”) kaudu;

| b) | karantiinirajatise eest vastutav isik teatab ühe tööpäeva jooksul pärast saadetise karantiinirajatisse saabumist kõnealuse rajatise eest vastutavale pädevale asutusele saadetise saabumisest; |
| --- | --- |

b)

karantiinirajatise eest vastutav isik teatab ühe tööpäeva jooksul pärast saadetise karantiinirajatisse saabumist kõnealuse rajatise eest vastutavale pädevale asutusele saadetise saabumisest;

| c) | karantiinirajatise eest vastutav pädev asutus teatab TRACES-süsteemi kaudu kolme tööpäeva jooksul pärast saadetise saabumist kõnealusesse karantiinirajatisse talle punktis a osutatud saadetise saatmisest teatanud piiripunkti riiklikule veterinaararstile saadetise saabumisest. |
| --- | --- |

c)

karantiinirajatise eest vastutav pädev asutus teatab TRACES-süsteemi kaudu kolme tööpäeva jooksul pärast saadetise saabumist kõnealusesse karantiinirajatisse talle punktis a osutatud saadetise saatmisest teatanud piiripunkti riiklikule veterinaararstile saadetise saabumisest.

2.   Kui piiripunkti eest vastutavale pädevale asutusele esitatakse kinnitus selle kohta, et ühenduse karantiinirajatisse saatmiseks ettenähtuna deklareeritud vesiviljelusloomad ei ole kolme päeva jooksul alates saadetise eeldatavast karantiinirajatisse saabumise ajast sinna jõudnud, võtab pädev asutus vajalikke meetmeid.

Artikkel 11

Ühenduses teostatava karantiini tingimused

Kui vesiviljelusloomasaadetiste direktiivi 2006/88/EÜ artikli 17 või 20 kohase turule viimise või kõnealuste saadetiste määruse (EÜ) nr 1251/2008 IV peatüki kohase ühendusse importimise tingimuseks on nende karantiini paigutamine ühenduses, peavad saadetised vastama järgmistele tingimustele:

| a) | karantiin peab kogu oma ulatuses toimuma ühes ja samas ühenduse karantiinirajatises; |
| --- | --- |

a)

karantiin peab kogu oma ulatuses toimuma ühes ja samas ühenduse karantiinirajatises;

| b) | vesiviljelusloomade suhtes tuleb kohaldada järgmistes artiklites sätestatud karantiininõudeid:






  i) | taudidele vastuvõtlike liikide puhul artikleid 13, 14 ja 15; |
| --- | --- | --- |

b)

vesiviljelusloomade suhtes tuleb kohaldada järgmistes artiklites sätestatud karantiininõudeid:

i)

taudidele vastuvõtlike liikide puhul artikleid 13, 14 ja 15;

| ii) | vektorliikide puhul artikleid 16 ja 17; |
| --- | --- |

ii)

vektorliikide puhul artikleid 16 ja 17;

| c) | vesiviljelusloomad vabastatakse karantiinist üksnes pädeva asutuse kirjalikul loal. |
| --- | --- |

c)

vesiviljelusloomad vabastatakse karantiinist üksnes pädeva asutuse kirjalikul loal.

Artikkel 12

Meetmed loetletud taudi(de) kahtluse või kinnituse korral

1.   Kui karantiini ajal kahtlustatakse taudi(de) esinemist karantiinirajatises, siis pädev asutus:

| a) | võtab vajalikud proovid ja analüüsib neid II lisa punkti 3 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

võtab vajalikud proovid ja analüüsib neid II lisa punkti 3 kohaselt;

| b) | tagab, et enne laboritulemuste saamist ei viida ühtegi vesiviljeluslooma karantiinirajatisse ega sealt välja. |
| --- | --- |

b)

tagab, et enne laboritulemuste saamist ei viida ühtegi vesiviljeluslooma karantiinirajatisse ega sealt välja.

2.   Kui karantiini ajal leiab kinnitust asjaomas(t)e loetletud taudi(de) esinemine, tagab pädev asutus, et:

| a) | kõik asjaomastesse karantiiniüksustesse paigutatud vesiviljelusloomad kõrvaldatakse ja likvideeritakse, võttes arvesse asjaomas(t)e loetletud taudi(de) levimise ohtu; |
| --- | --- |

a)

kõik asjaomastesse karantiiniüksustesse paigutatud vesiviljelusloomad kõrvaldatakse ja likvideeritakse, võttes arvesse asjaomas(t)e loetletud taudi(de) levimise ohtu;

| b) | asjaomased karantiiniüksused puhastatakse ja desinfitseeritakse; |
| --- | --- |

b)

asjaomased karantiiniüksused puhastatakse ja desinfitseeritakse;

| c) | asjaomastesse karantiiniüksustesse ei paigutata 15 päeva jooksul pärast lõplikku puhastamist ja desinfitseerimist ühtegi vesiviljeluslooma; |
| --- | --- |

c)

asjaomastesse karantiiniüksustesse ei paigutata 15 päeva jooksul pärast lõplikku puhastamist ja desinfitseerimist ühtegi vesiviljeluslooma;

| d) | asjaomaste karantiiniüksuste vett käideldakse viisil, millega inaktiveeritakse tõhusalt asjaomase loetletud taudi tekitaja. |
| --- | --- |

d)

asjaomaste karantiiniüksuste vett käideldakse viisil, millega inaktiveeritakse tõhusalt asjaomase loetletud taudi tekitaja.

3.   Erandina lõike 2 punktist a võib pädev asutus lubada karantiinirajatises hoitud vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete turuleviimist tingimusel, et vesiviljelusloomade tervislikku seisundit sihtkohas ei ohusta asjaomane/asjaomased loetletud taud(id).

4.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõikidest käesoleva artikli kohaselt võetud meetmetest.

IV   PEATÜKK

KARANTIINITINGIMUSED

1.   JAGU

Taudidele vastuvõtlikud liigid

Artikkel 13

Karantiini kestus taudidele vastuvõtlike liikide puhul

1.   Kalad paigutatakse karantiini vähemalt 60 päevaks.

2.   Koorikloomad paigutatakse karantiini vähemalt 40 päevaks.

3.   Molluskid paigutatakse karantiini vähemalt 90 päevaks.

Artikkel 14

Uuringud, proovide võtmine, analüüside tegemine ja diagnoosimine

1.   Asjaomas(t)e loetletud taudi(de) puudumise kinnitamiseks peavad II lisas osutatud uuringute, proovivõtu, analüüside ja diagnoosimise tulemused olema negatiivsed.

2.   Uuringuteks, proovivõtuks, analüüside tegemiseks ja diagnoosimiseks võib kasutada sentinell-vesiviljelusloomi, välja arvatud juhul kui karantiinis hoitakse Marteilia refringens’i nakkusele vastuvõtlikke liike.

3.   Pädev asutus määrab kindlaks kasutatavate sentinell-vesiviljelusloomade arvu, võttes arvesse karantiinis hoitavate vesiviljelusloomade arvu, karantiiniüksuse suurust ning asjaomas(t)e loetletud taudi(de) tunnuseid ja liikide omadusi.

4.   Sentinell-vesiviljelusloomad:

| a) | kuuluvad asjaomas(t)ele loetletud taudi(de)le vastuvõtlikesse liikidesse ning võimaluse korral ja võttes arvesse loomade elutingimusi, on kõige vastuvõtlikumas eluetapis; |
| --- | --- |

a)

kuuluvad asjaomas(t)ele loetletud taudi(de)le vastuvõtlikesse liikidesse ning võimaluse korral ja võttes arvesse loomade elutingimusi, on kõige vastuvõtlikumas eluetapis;

| b) | on pärit asjaomas(t)e taudi(de) suhtes taudivabaks tunnistatud liikmesriigist, tsoonist või piirkonnast, kolmandast riigist või selle osast; |
| --- | --- |

b)

on pärit asjaomas(t)e taudi(de) suhtes taudivabaks tunnistatud liikmesriigist, tsoonist või piirkonnast, kolmandast riigist või selle osast;

| c) | ei ole asjaomas(t)e loetletud taudi(de) vastu vaktsineeritud; |
| --- | --- |

c)

ei ole asjaomas(t)e loetletud taudi(de) vastu vaktsineeritud;

| d) | paigutatakse karantiiniüksusesse vahetult enne karantiiniks ettenähtud vesiviljelusloomade saabumist või nende saabumisel ja hoitakse kokkupuutes kõnealuste loomadega samades zootehnilistes ja keskkonnatingimustes. |
| --- | --- |

d)

paigutatakse karantiiniüksusesse vahetult enne karantiiniks ettenähtud vesiviljelusloomade saabumist või nende saabumisel ja hoitakse kokkupuutes kõnealuste loomadega samades zootehnilistes ja keskkonnatingimustes.

Artikkel 15

Kontroll

Pädev asutus kontrollib karantiinitingimusi iga vesiviljelusloomasaadetise puhul vähemalt karantiiniperioodi alguses ja lõpus.

Kõnealuse kontrolli tegemisel pädev asutus:

| a) | veendub soodsate keskkonnatingimuste olemasolus asjaomas(t)e loetletud taudi(de) laboratoorseks avastamiseks; |
| --- | --- |

a)

veendub soodsate keskkonnatingimuste olemasolus asjaomas(t)e loetletud taudi(de) laboratoorseks avastamiseks;

| b) | kontrollib karantiini ajal suremuse arvestust; |
| --- | --- |

b)

kontrollib karantiini ajal suremuse arvestust;

| c) | kontrollib vajaduse korral vesiviljelusloomi karantiiniüksustes. |
| --- | --- |

c)

kontrollib vajaduse korral vesiviljelusloomi karantiiniüksustes.

2.   JAGU

VEKTORLIIGID

Artikkel 16

Vektorliikide suhtes kohaldatavad karantiininõuded

1.   Vektorliiki kuuluvad loomad paigutatakse karantiini vähemalt 30 päevaks.

2.   Karantiiniüksuses vahetatakse vett vähemalt kord päevas.

Artikkel 17

Kontroll

Pädev asutus kontrollib karantiinitingimusi iga vesiviljelusloomasaadetise puhul vähemalt karantiiniperioodi alguses ja lõpus.

Kõnealuse kontrolli tegemisel pädev asutus:

| a) | kontrollib karantiini ajal suremuse arvestust; |
| --- | --- |

a)

kontrollib karantiini ajal suremuse arvestust;

| b) | kontrollib vajaduse korral vesiviljelusloomi karantiiniüksustes. |
| --- | --- |

b)

kontrollib vajaduse korral vesiviljelusloomi karantiiniüksustes.

V   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 18

Üleminekusäte

Kuni diagnostikameetodite vastuvõtmiseni vastavalt direktiivi 2006/88/EÜ artikli 49 lõikele 3 analüüsitakse karantiini ajal asjaomas(t)e loetletud taudi(de) puudumise tõendamiseks võetud proove kooskõlas Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni vesiviljelusloomade diagnostiliste testide käsiraamatu viimase versiooni vastavas loetletud taudi/taude käsitlevas peatükis sätestatud diagnostikameetoditega.

Artikkel 19

Kohaldamise kuupäev

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.

Artikkel 20

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 12. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56.

1

(2)  ELT L 328, 24.11.2006, lk 14.

2

(3)  Vaata käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 41.

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

4

(5)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

5

---

I LISA

Karantiinirajatiste miinimumnõuded

A   OSA

Ülesehituse ja varustusega seotud nõuded

| 1) | Karantiinirajatis peab olema eraldi valdus, mis on muudest karantiinirajatistest, kasvandustest ja molluskikasvatusaladest kaugusel, mille määrab kindlaks pädev asutus ohuanalüüsi alusel, mille puhul on võetud arvesse asjaomas(t)e loetletud taudi(de) epidemioloogiat. Karantiinirajatis võib siiski asuda kasvanduses või molluskikasvatusalal. |
| --- | --- |

1)

Karantiinirajatis peab olema eraldi valdus, mis on muudest karantiinirajatistest, kasvandustest ja molluskikasvatusaladest kaugusel, mille määrab kindlaks pädev asutus ohuanalüüsi alusel, mille puhul on võetud arvesse asjaomas(t)e loetletud taudi(de) epidemioloogiat. Karantiinirajatis võib siiski asuda kasvanduses või molluskikasvatusalal.

| 2) | Karantiiniüksused peavad olema ehitatud nii, et nendevaheline veevahetus on välistatud. Lisaks sellele peab iga karantiiniüksuse vee väljalaskesüsteem olema projekteeritud nii, et see välistab karantiiniüksuste või muude sama kasvanduse või molluskikasvandusala üksuste võimalikku ristsaastumist. |
| --- | --- |

2)

Karantiiniüksused peavad olema ehitatud nii, et nendevaheline veevahetus on välistatud. Lisaks sellele peab iga karantiiniüksuse vee väljalaskesüsteem olema projekteeritud nii, et see välistab karantiiniüksuste või muude sama kasvanduse või molluskikasvandusala üksuste võimalikku ristsaastumist.

| 3) | Karantiiniüksuste veevarustus peab olema vaba asjaomas(t)est loetletud taudi(de)st. |
| --- | --- |

3)

Karantiiniüksuste veevarustus peab olema vaba asjaomas(t)est loetletud taudi(de)st.

| 4) | Kui karantiiniüksuste äravoolusüsteem asub liikmesriigis, tsoonis või piirkonnas, kolmandas riigis või selle osas, mis on tunnistatud loetletud taudi(de)st vabaks, või kus rakendatakse loetletud taudi(de)ga seoses seire- või likvideerimisprogrammi, peab see sisaldama pädeva asutuse heakskiidetud heitveekäitlussüsteemi. Heitveekäitlussüsteem peab:






  a) | käitlema kogu karantiiniüksuse heitvett ja kõiki jäätmeid viisil, mis inaktiveerib tõhusalt asjaomas(t)e loetletud taudi(de) tekitaja; |
| --- | --- | --- |

4)

Kui karantiiniüksuste äravoolusüsteem asub liikmesriigis, tsoonis või piirkonnas, kolmandas riigis või selle osas, mis on tunnistatud loetletud taudi(de)st vabaks, või kus rakendatakse loetletud taudi(de)ga seoses seire- või likvideerimisprogrammi, peab see sisaldama pädeva asutuse heakskiidetud heitveekäitlussüsteemi. Heitveekäitlussüsteem peab:

a)

käitlema kogu karantiiniüksuse heitvett ja kõiki jäätmeid viisil, mis inaktiveerib tõhusalt asjaomas(t)e loetletud taudi(de) tekitaja;

| b) | olema varustatud tõrkekindlate tagavaraseadmetega, et tagada pidev töö ja täielik kaitse. |
| --- | --- |

b)

olema varustatud tõrkekindlate tagavaraseadmetega, et tagada pidev töö ja täielik kaitse.

| 5) | Karantiiniüksused peavad olema ehitatud nii, et oleks välistatud kokkupuude teiste loomadega, kes võiksid levitada asjaomast/asjaomaseid loetletud taudi/taude. |
| --- | --- |

5)

Karantiiniüksused peavad olema ehitatud nii, et oleks välistatud kokkupuude teiste loomadega, kes võiksid levitada asjaomast/asjaomaseid loetletud taudi/taude.

| 6) | Kogu varustus peab olema puhastatav ja desinfitseeritav ning vajalikud puhastamis- ja desinfitseerimisvahendid peavad olema kättesaadavad. |
| --- | --- |

6)

Kogu varustus peab olema puhastatav ja desinfitseeritav ning vajalikud puhastamis- ja desinfitseerimisvahendid peavad olema kättesaadavad.

| 7) | Karantiinirajatise või selle eri üksuste sisse- ja väljakäikude juurde peavad olema paigaldatud hügieenitõkked. |
| --- | --- |

7)

Karantiinirajatise või selle eri üksuste sisse- ja väljakäikude juurde peavad olema paigaldatud hügieenitõkked.

| 8) | Igal karantiinirajatise karantiiniüksusel peab olema oma varustus, et vältida eri karantiiniüksuste ristsaastumist. |
| --- | --- |

8)

Igal karantiinirajatise karantiiniüksusel peab olema oma varustus, et vältida eri karantiiniüksuste ristsaastumist.

B   OSA

Korraldusnõuded

| 1) | Karantiinirajatist käitav vesiviljelustootmisettevõtja peab lepingu või aktiga tagama heakskiidetud veeloomatervishoiuspetsialisti teenused. |
| --- | --- |

1)

Karantiinirajatist käitav vesiviljelustootmisettevõtja peab lepingu või aktiga tagama heakskiidetud veeloomatervishoiuspetsialisti teenused.

| 2) | Iga karantiini panemiseks ette nähtud vesiviljelusloomasaadetise puhul:






  a) | tuleb karantiiniüksust puhastada ja desinfitseerida ning hoida seejärel vesiviljelusloomadest tühjana vähemalt seitse päeva enne uue saadetise sisseviimist; |
| --- | --- | --- |

2)

Iga karantiini panemiseks ette nähtud vesiviljelusloomasaadetise puhul:

a)

tuleb karantiiniüksust puhastada ja desinfitseerida ning hoida seejärel vesiviljelusloomadest tühjana vähemalt seitse päeva enne uue saadetise sisseviimist;

| b) | peab karantiiniaeg algama vesiviljelusloomasaadetise viimase looma sisseviimisest karantiiniüksusesse. |
| --- | --- |

b)

peab karantiiniaeg algama vesiviljelusloomasaadetise viimase looma sisseviimisest karantiiniüksusesse.

| 3) | Sissetoodavate ja väljaviidavate saadetiste ristsaastumise vältimiseks tuleb võtta asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

3)

Sissetoodavate ja väljaviidavate saadetiste ristsaastumise vältimiseks tuleb võtta asjakohaseid meetmeid.

| 4) | Karantiinirajatisse ei tohi siseneda kõrvalised isikud. |
| --- | --- |

4)

Karantiinirajatisse ei tohi siseneda kõrvalised isikud.

| 5) | Karantiinirajatisse sisenevad isikud peavad kandma kaitseriietust ja kaitsejalanõusid. |
| --- | --- |

5)

Karantiinirajatisse sisenevad isikud peavad kandma kaitseriietust ja kaitsejalanõusid.

| 6) | Ei tohi esineda selliseid personali või varustuse kokkupuuteid, mis võivad põhjustada karantiinirajatiste või karantiiniüksuste, või karantiinirajatiste ja kasvanduste või molluskikasvatusalade vahelist saastumist. |
| --- | --- |

6)

Ei tohi esineda selliseid personali või varustuse kokkupuuteid, mis võivad põhjustada karantiinirajatiste või karantiiniüksuste, või karantiinirajatiste ja kasvanduste või molluskikasvatusalade vahelist saastumist.

| 7) | Saadetise kättesaamisel tuleb mootorsõidukeid ja seadmeid, sealhulgas paake, mahuteid ja vett käidelda viisil, mis inaktiveerib tõhusalt asjaomas(t)e loetletud taudi(de) tekitaja. |
| --- | --- |

7)

Saadetise kättesaamisel tuleb mootorsõidukeid ja seadmeid, sealhulgas paake, mahuteid ja vett käidelda viisil, mis inaktiveerib tõhusalt asjaomas(t)e loetletud taudi(de) tekitaja.

| 8) | Surnud ja kliiniliste haigustunnustega vesiviljelusloomi peab heakskiidetud veeloomatervishoiuspetsialist kliiniliselt kontrollima ning surnud ja kliiniliste haigustunnustega vesiviljelusloomade representatiivset valimit tuleb analüüsida pädeva asutuse määratud laboris. |
| --- | --- |

8)

Surnud ja kliiniliste haigustunnustega vesiviljelusloomi peab heakskiidetud veeloomatervishoiuspetsialist kliiniliselt kontrollima ning surnud ja kliiniliste haigustunnustega vesiviljelusloomade representatiivset valimit tuleb analüüsida pädeva asutuse määratud laboris.

| 9) | Vajalikke analüüsi-, proovivõtu- ja diagnostikameetodeid tuleb rakendada pädeva asutusega konsulteerides ja tema järelevalve all. |
| --- | --- |

9)

Vajalikke analüüsi-, proovivõtu- ja diagnostikameetodeid tuleb rakendada pädeva asutusega konsulteerides ja tema järelevalve all.

| 10) | Lisaks direktiivi 2006/88/EÜ artiklis 8 sätestatud andmete registreerimise kohustusele peab karantiinirajatis pidama arvestust:






  a) | töötajate sisenemise/väljumise aja kohta; |
| --- | --- | --- |

10)

Lisaks direktiivi 2006/88/EÜ artiklis 8 sätestatud andmete registreerimise kohustusele peab karantiinirajatis pidama arvestust:

a)

töötajate sisenemise/väljumise aja kohta;

| b) | sissetuleva vee ja vajaduse korral heitvee käitlemise kohta; |
| --- | --- |

b)

sissetuleva vee ja vajaduse korral heitvee käitlemise kohta;

| c) | kõikide karantiinis hoidmist mõjutavate ebatavaliste tingimuste kohta (elektrikatkestused, ehitusvead, halvad ilmastikuolud); |
| --- | --- |

c)

kõikide karantiinis hoidmist mõjutavate ebatavaliste tingimuste kohta (elektrikatkestused, ehitusvead, halvad ilmastikuolud);

| d) | analüüsimiseks esitatud proovide võtmise kuupäevade ja analüüsitulemuste kohta. |
| --- | --- |

d)

analüüsimiseks esitatud proovide võtmise kuupäevade ja analüüsitulemuste kohta.

---

II LISA

Uuringud, proovide võtmine, analüüside tegemine ja diagnoosi panemine vesiviljelusloomade puhul

| 1) | Vesiviljelusloomade puhul tehakse uuringuid, võetakse proove, tehakse analüüse ja pannakse diagnoos, tagades asjaomas(t)e loetletud taudi(de) laboris avastamiseks soodsate keskkonnatingimuste olemasolu karantiinirajatises kogu karantiiniperioodi jooksul. |
| --- | --- |

1)

Vesiviljelusloomade puhul tehakse uuringuid, võetakse proove, tehakse analüüse ja pannakse diagnoos, tagades asjaomas(t)e loetletud taudi(de) laboris avastamiseks soodsate keskkonnatingimuste olemasolu karantiinirajatises kogu karantiiniperioodi jooksul.

| 2) | Karantiini ajal võetakse proove 15 päeva jooksul enne karantiiniaja lõppu järgmistelt vesiviljelusloomadelt:






  a) | kui kasutatakse sentinell-vesiviljelusloomi, tuleb võtta proovid kõikidelt kõnealustelt loomadelt; |
| --- | --- | --- |

2)

Karantiini ajal võetakse proove 15 päeva jooksul enne karantiiniaja lõppu järgmistelt vesiviljelusloomadelt:

a)

kui kasutatakse sentinell-vesiviljelusloomi, tuleb võtta proovid kõikidelt kõnealustelt loomadelt;

| b) | kui sentinell-vesiviljelusloomi ei kasutata, tuleb võtta proovid vajalikult arvult vesiviljelusloomadelt, et tagada asjaomas(t)e loetletud taudi(de) avastamine 95 % täpsusega 10 % kontroll-levimuse puhul (alati vähemalt 10 looma). |
| --- | --- |

b)

kui sentinell-vesiviljelusloomi ei kasutata, tuleb võtta proovid vajalikult arvult vesiviljelusloomadelt, et tagada asjaomas(t)e loetletud taudi(de) avastamine 95 % täpsusega 10 % kontroll-levimuse puhul (alati vähemalt 10 looma).

| 3) | Kui artiklis 18 ei ole sätestatud teisiti, tuleb karantiini ajal võetud proove analüüsida pädeva asutuse määratud laborites direktiivi 2006/88/EÜ artikli 49 lõike 3 kohaselt kindlaks määratud diagnostikameetoditega. |
| --- | --- |

3)

Kui artiklis 18 ei ole sätestatud teisiti, tuleb karantiini ajal võetud proove analüüsida pädeva asutuse määratud laborites direktiivi 2006/88/EÜ artikli 49 lõike 3 kohaselt kindlaks määratud diagnostikameetoditega.

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 16.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 337/102 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 337/102

---

NÕUKOGU RAAMOTSUS 2008/947/JSK,

27. november 2008,

vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kohtuotsuste ja vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevate otsuste suhtes, et teostada tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalvet

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 31 lõike 1 punkte a ja c ning artikli 34 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi algatust, (1)

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit on seadnud eesmärgiks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala arendamise. See eeldab, et liikmesriikidel on vabaduse, turvalisuse ja õiguse põhialustest ühesugune käsitus, mis rajaneb vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste tunnustamisel ning õigusriigi põhimõtetel. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit on seadnud eesmärgiks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala arendamise. See eeldab, et liikmesriikidel on vabaduse, turvalisuse ja õiguse põhialustest ühesugune käsitus, mis rajaneb vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste tunnustamisel ning õigusriigi põhimõtetel.

| (2) | Euroopa Liidus tehtava politsei- ja kohtualase koostöö eesmärgiks on tagada kõigile kodanikele turvalisuse kõrge tase. Selle saavutamise üheks nurgakiviks on kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõte, mis sätestati Euroopa Ülemkogu 15.–16. oktoobri 1999. aasta Tampere kohtumise järeldustega ning mida kinnitati Haagi 4.–5. novembri 2004. aasta programmis, mille eesmärk on tugevdada Euroopa Liidus vabadust, turvalisust ja õigust. (3) Kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamise eesmärgil 29. novembril 2000. aastal vastuvõetud meetmete programmis kinnitas nõukogu, et pooldab koostööd täitmisele mittepööratud karistuste ja karistusest tingimisi vabastamise valdkonnas. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidus tehtava politsei- ja kohtualase koostöö eesmärgiks on tagada kõigile kodanikele turvalisuse kõrge tase. Selle saavutamise üheks nurgakiviks on kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõte, mis sätestati Euroopa Ülemkogu 15.–16. oktoobri 1999. aasta Tampere kohtumise järeldustega ning mida kinnitati Haagi 4.–5. novembri 2004. aasta programmis, mille eesmärk on tugevdada Euroopa Liidus vabadust, turvalisust ja õigust. (3) Kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamise eesmärgil 29. novembril 2000. aastal vastuvõetud meetmete programmis kinnitas nõukogu, et pooldab koostööd täitmisele mittepööratud karistuste ja karistusest tingimisi vabastamise valdkonnas.

| (3) | Nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsus 2008/909/JSK (vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste suhtes, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed, nende Euroopa Liidus täideviimise eesmärgil) (4) käsitleb vabadusekaotuslike karistuste või vabadust piiravate meetmete vastastikust tunnustamist ja täideviimist. Vaja on täiendavaid ühiseeskirju, eelkõige juhul, kui vabadusekaotuseta karistusega määratakse tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve isiku suhtes, kelle seaduslik ja alaline elukoht ei ole süüdimõistva otsuse teinud riigis. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsus 2008/909/JSK (vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste suhtes, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed, nende Euroopa Liidus täideviimise eesmärgil) (4) käsitleb vabadusekaotuslike karistuste või vabadust piiravate meetmete vastastikust tunnustamist ja täideviimist. Vaja on täiendavaid ühiseeskirju, eelkõige juhul, kui vabadusekaotuseta karistusega määratakse tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve isiku suhtes, kelle seaduslik ja alaline elukoht ei ole süüdimõistva otsuse teinud riigis.

| (4) | Üksnes 12 liikmesriiki on ratifitseerinud Euroopa Nõukogu 30. novembri 1964. aasta tingimisi karistatud või tingimisi enne tähtaega vangistusest vabastatud isikule käitumiskontrolli kohaldamise konventsiooni, mõnel juhul arvukate reservatsioonidega. Käesolev raamotsus on tõhusam vahend, kuna selle aluseks on vastastikuse tunnustamise põhimõte ja selles osalevad kõik liikmesriigid. |
| --- | --- |

(4)

Üksnes 12 liikmesriiki on ratifitseerinud Euroopa Nõukogu 30. novembri 1964. aasta tingimisi karistatud või tingimisi enne tähtaega vangistusest vabastatud isikule käitumiskontrolli kohaldamise konventsiooni, mõnel juhul arvukate reservatsioonidega. Käesolev raamotsus on tõhusam vahend, kuna selle aluseks on vastastikuse tunnustamise põhimõte ja selles osalevad kõik liikmesriigid.

| (5) | Käesolevas raamotsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida tunnustatakse Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 ning mida samuti kajastatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige selle VI peatükis. Ühtegi käesoleva raamotsuse sätet ei tuleks tõlgendada nii, nagu ei lubaks see keelduda kohtuotsuse tunnustamisest ja/või tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi järelevalvest, kui on objektiivne alus arvata, et tingimuslik meede või alternatiivne mõjutusvahend määrati, et karistada isikut soo, rassi, usu, etnilise kuuluvuse, rahvuse, keele, poliitiliste veendumuste või seksuaalse sättumuse alusel, või et see võib kahjustada selle isiku olukorda mis tahes eespool nimetatud asjaoludel. |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas raamotsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida tunnustatakse Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 ning mida samuti kajastatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige selle VI peatükis. Ühtegi käesoleva raamotsuse sätet ei tuleks tõlgendada nii, nagu ei lubaks see keelduda kohtuotsuse tunnustamisest ja/või tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi järelevalvest, kui on objektiivne alus arvata, et tingimuslik meede või alternatiivne mõjutusvahend määrati, et karistada isikut soo, rassi, usu, etnilise kuuluvuse, rahvuse, keele, poliitiliste veendumuste või seksuaalse sättumuse alusel, või et see võib kahjustada selle isiku olukorda mis tahes eespool nimetatud asjaoludel.

| (6) | Käesolev raamotsus ei tohiks takistada liikmesriike kohaldamast oma põhiõiguslikke norme, mis käsitlevad õigust nõuetekohasele menetlusele, ühinemisvabadust, ajakirjandusvabadust, sõnavabadust muudes meediakanalites ja usuvabadust. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev raamotsus ei tohiks takistada liikmesriike kohaldamast oma põhiõiguslikke norme, mis käsitlevad õigust nõuetekohasele menetlusele, ühinemisvabadust, ajakirjandusvabadust, sõnavabadust muudes meediakanalites ja usuvabadust.

| (7) | Käesoleva raamotsuse sätteid tuleks kohaldada kooskõlas Euroopa Liidu kodanike õigusega vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil; nimetatud õigus tuleneb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklist 18. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva raamotsuse sätteid tuleks kohaldada kooskõlas Euroopa Liidu kodanike õigusega vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil; nimetatud õigus tuleneb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklist 18.

| (8) | Täitmisele mittepööratud karistuste, tingimisi karistuste, alternatiivsete mõjutusvahendite ja tingimisi vabastamist käsitlevate otsuste vastastikuse tunnustamise ja nende üle järelevalve teostamise eesmärgiks on suurendada süüdimõistetud isiku ühiskonda taasintegreerumise võimalusi, võimaldades tal säilitada perekondlikke, keelelisi, kultuurilisi ja muid sidemeid, kuid samuti korduvkuritegevuse ärahoidmise eesmärgiga parandada tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite täitmise järelevalvet, pöörates seega asjakohast tähelepanu kannatanute ja avalikkuse kaitsele. |
| --- | --- |

(8)

Täitmisele mittepööratud karistuste, tingimisi karistuste, alternatiivsete mõjutusvahendite ja tingimisi vabastamist käsitlevate otsuste vastastikuse tunnustamise ja nende üle järelevalve teostamise eesmärgiks on suurendada süüdimõistetud isiku ühiskonda taasintegreerumise võimalusi, võimaldades tal säilitada perekondlikke, keelelisi, kultuurilisi ja muid sidemeid, kuid samuti korduvkuritegevuse ärahoidmise eesmärgiga parandada tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite täitmise järelevalvet, pöörates seega asjakohast tähelepanu kannatanute ja avalikkuse kaitsele.

| (9) | Eksisteerib mitmeid tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite liike, mis on erinevate liikmesriikide puhul samad ning mille järelevalvet kõik liikmesriigid on põhimõtteliselt nõus teostama. Sellist liiki meetmete ja mõjutusvahendite järelevalve peaks olema kohustuslik, kuid kohaldada tuleks teatavaid käesolevas raamotsuses sätestatud erandeid. Liikmesriigid võivad teha avalduse, et nad on samuti nõus teostama muude tingimuslike meetmete ja/või muude alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalvet. |
| --- | --- |

(9)

Eksisteerib mitmeid tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite liike, mis on erinevate liikmesriikide puhul samad ning mille järelevalvet kõik liikmesriigid on põhimõtteliselt nõus teostama. Sellist liiki meetmete ja mõjutusvahendite järelevalve peaks olema kohustuslik, kuid kohaldada tuleks teatavaid käesolevas raamotsuses sätestatud erandeid. Liikmesriigid võivad teha avalduse, et nad on samuti nõus teostama muude tingimuslike meetmete ja/või muude alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalvet.

| (10) | Nende tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite hulka, mille järelevalve on põhimõtteliselt kohustuslik, kuuluvad muu hulgas korraldused, mis on seotud käitumise (nt kohustus lõpetada alkoholi tarbimine), elukoha (nt kohustus vahetada elukohta seoses koduvägivallaga), hariduse ja koolituse (nt kohustus läbida nn ohutu sõidukijuhtimise kursus), vaba aja veetmise (nt kohustus lõpetada teatava spordialaga tegelemine) ja kutsealal tegutsemisega (nt kohustus leida võimalus töötada erinevas töökeskkonnas; see kohustus ei hõlma isiku suhtes mõjutusvahendi ühe osana määratud kutsealal tegutsemise keelu järelevalvet). |
| --- | --- |

(10)

Nende tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite hulka, mille järelevalve on põhimõtteliselt kohustuslik, kuuluvad muu hulgas korraldused, mis on seotud käitumise (nt kohustus lõpetada alkoholi tarbimine), elukoha (nt kohustus vahetada elukohta seoses koduvägivallaga), hariduse ja koolituse (nt kohustus läbida nn ohutu sõidukijuhtimise kursus), vaba aja veetmise (nt kohustus lõpetada teatava spordialaga tegelemine) ja kutsealal tegutsemisega (nt kohustus leida võimalus töötada erinevas töökeskkonnas; see kohustus ei hõlma isiku suhtes mõjutusvahendi ühe osana määratud kutsealal tegutsemise keelu järelevalvet).

| (11) | Tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve teostamiseks võib vastavalt siseriiklikule õigusele ja menetlustele kasutada vajadusel elektroonilist järelevalvet. |
| --- | --- |

(11)

Tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve teostamiseks võib vastavalt siseriiklikule õigusele ja menetlustele kasutada vajadusel elektroonilist järelevalvet.

| (12) | Liikmesriik, kus asjaomane isik on süüdi mõistetud, võib edastada kohtuotsuse ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse tunnustamiseks ning selles sisalduvate tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve teostamiseks liikmesriigile, kus on süüdimõistetud isiku seaduslik ja alaline elukoht. |
| --- | --- |

(12)

Liikmesriik, kus asjaomane isik on süüdi mõistetud, võib edastada kohtuotsuse ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse tunnustamiseks ning selles sisalduvate tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve teostamiseks liikmesriigile, kus on süüdimõistetud isiku seaduslik ja alaline elukoht.

| (13) | Otsuse teinud riigi pädev asutus peaks iga üksikjuhtumi puhul tegema otsuse selle kohta, kas edastada kohtuotsus ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlev otsus teisele liikmesriigile, võttes muu hulgas arvesse artikli 5 lõike 4, artikli 10 lõike 4 ja artikli 14 lõike 3 kohaselt tehtud avaldusi. |
| --- | --- |

(13)

Otsuse teinud riigi pädev asutus peaks iga üksikjuhtumi puhul tegema otsuse selle kohta, kas edastada kohtuotsus ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlev otsus teisele liikmesriigile, võttes muu hulgas arvesse artikli 5 lõike 4, artikli 10 lõike 4 ja artikli 14 lõike 3 kohaselt tehtud avaldusi.

| (14) | Kohtuotsuse ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse võib edastada ka muule liikmesriigile, kui sellele, kus on süüdimõistetud isiku elukoht, juhul kui täidesaatva riigi pädev asutus, võttes arvesse kõnealuse riigi poolt kooskõlas käesoleva raamotsusega tehtud avalduses seatud mis tahes tingimusi, annab selliseks edastamiseks oma nõusoleku. Nõusoleku võib anda eelkõige sotsiaalse rehabilitatsiooni eesmärgil kooskõlas ühenduse õigusega, juhul kui süüdimõistetud isik, kaotamata õigust elukohale, kavatseb asuda teise liikmesriiki, kuna tal on seal sõlmitud tööleping, kui ta on kõnealuse liikmesriigi seadusliku ja alalise elaniku perekonnaliige või kui ta kavatseb selles liikmesriigis teostada õpinguid või kutseõpet. |
| --- | --- |

(14)

Kohtuotsuse ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse võib edastada ka muule liikmesriigile, kui sellele, kus on süüdimõistetud isiku elukoht, juhul kui täidesaatva riigi pädev asutus, võttes arvesse kõnealuse riigi poolt kooskõlas käesoleva raamotsusega tehtud avalduses seatud mis tahes tingimusi, annab selliseks edastamiseks oma nõusoleku. Nõusoleku võib anda eelkõige sotsiaalse rehabilitatsiooni eesmärgil kooskõlas ühenduse õigusega, juhul kui süüdimõistetud isik, kaotamata õigust elukohale, kavatseb asuda teise liikmesriiki, kuna tal on seal sõlmitud tööleping, kui ta on kõnealuse liikmesriigi seadusliku ja alalise elaniku perekonnaliige või kui ta kavatseb selles liikmesriigis teostada õpinguid või kutseõpet.

| (15) | Liikmesriigid peaksid kohtuotsuse ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse tunnustamise suhtes kohaldama oma siseriiklikku õigust ja menetlusi. Tingimisi karistuse või alternatiivse mõjutusvahendi suhtes, kui kohtuotsusega ei määrata vabadusekaotuslikku karistust või vabadust piiravat meedet, mis tuleb täitmisele pöörata asjaomaste kohustuste või juhiste mittetäitmise korral, tähendaks see seda, et liikmesriigid, kes tunnustamise korral on teinud käesoleva raamotsuse kohase avalduse, nõustuvad teostama järelevalvet asjakohaste tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite üle ja võtma vastutust üksnes selliste edasiste otsuste eest, mis on seotud tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendiga seotud kohustuste või juhiste muutmisega või tingimisi karistuse kestuse muutmisega. Sellest tulenevalt on tunnustamise tagajärjeks sellistel juhtudel üksnes võimaldada täidesaatval riigil võtta nimetatud liiki edasisi otsuseid. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriigid peaksid kohtuotsuse ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse tunnustamise suhtes kohaldama oma siseriiklikku õigust ja menetlusi. Tingimisi karistuse või alternatiivse mõjutusvahendi suhtes, kui kohtuotsusega ei määrata vabadusekaotuslikku karistust või vabadust piiravat meedet, mis tuleb täitmisele pöörata asjaomaste kohustuste või juhiste mittetäitmise korral, tähendaks see seda, et liikmesriigid, kes tunnustamise korral on teinud käesoleva raamotsuse kohase avalduse, nõustuvad teostama järelevalvet asjakohaste tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite üle ja võtma vastutust üksnes selliste edasiste otsuste eest, mis on seotud tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendiga seotud kohustuste või juhiste muutmisega või tingimisi karistuse kestuse muutmisega. Sellest tulenevalt on tunnustamise tagajärjeks sellistel juhtudel üksnes võimaldada täidesaatval riigil võtta nimetatud liiki edasisi otsuseid.

| (16) | Liikmesriik võib keelduda kohtuotsuse ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse tunnustamisest, kui asjaomane kohtuotsus on tehtud isiku suhtes, kes ei ole süüdi mõistetud, nt vaimsete häiretega isik, ning sellises kohtuotsuses või vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevas otsuses nähakse ette ravi, mille üle täidesaatev riik ei saa selliste isikute suhtes vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele järelevalvet teostada. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriik võib keelduda kohtuotsuse ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse tunnustamisest, kui asjaomane kohtuotsus on tehtud isiku suhtes, kes ei ole süüdi mõistetud, nt vaimsete häiretega isik, ning sellises kohtuotsuses või vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevas otsuses nähakse ette ravi, mille üle täidesaatev riik ei saa selliste isikute suhtes vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele järelevalvet teostada.

| (17) | Territooriumiga seotud keeldumise põhjust võib kohaldada ainult erandjuhtudel ning tehes käesoleva raamotsuse sätete kohaselt võimalikult ulatuslikku koostööd, võttes seejuures arvesse raamotsuse eesmärke. Kõik selle keeldumise põhjuse kohaldamiseks tehtud otsused peaksid tuginema iga üksikjuhtumi korral tehtavale analüüsile ja konsultatsioonidele otsuse teinud ja täidesaatva riigi pädevate asutuste vahel. |
| --- | --- |

(17)

Territooriumiga seotud keeldumise põhjust võib kohaldada ainult erandjuhtudel ning tehes käesoleva raamotsuse sätete kohaselt võimalikult ulatuslikku koostööd, võttes seejuures arvesse raamotsuse eesmärke. Kõik selle keeldumise põhjuse kohaldamiseks tehtud otsused peaksid tuginema iga üksikjuhtumi korral tehtavale analüüsile ja konsultatsioonidele otsuse teinud ja täidesaatva riigi pädevate asutuste vahel.

| (18) | Kui tingimuslikud meetmed või alternatiivsed mõjutusvahendid sisaldavad ühiskondlikku tööd, peaks täidesaatval riigil olema õigus keelduda kohtuotsuse ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse tunnustamisest, kui ühiskondlik töö täidetakse tavaliselt vähem kui kuue kuu jooksul. |
| --- | --- |

(18)

Kui tingimuslikud meetmed või alternatiivsed mõjutusvahendid sisaldavad ühiskondlikku tööd, peaks täidesaatval riigil olema õigus keelduda kohtuotsuse ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse tunnustamisest, kui ühiskondlik töö täidetakse tavaliselt vähem kui kuue kuu jooksul.

| (19) | Tunnistuse vorm on koostatud selliselt, et tunnistusel, mis tuleks tõlkida täidesaatva riigi ametlikku keelde või ühte ametlikest keeltest, on märgitud kohtuotsuse ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse olulised osad. Tunnistus peaks abistama täidesaatva riigi pädevaid asutusi käesoleva raamotsuse alusel otsuste võtmisel, sealhulgas otsused tunnustamise ning tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve eest vastutuse võtmise kohta, otsused tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite kohandamise kohta ning edasised otsused, mis on eelkõige seotud tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi mittetäitmisega. |
| --- | --- |

(19)

Tunnistuse vorm on koostatud selliselt, et tunnistusel, mis tuleks tõlkida täidesaatva riigi ametlikku keelde või ühte ametlikest keeltest, on märgitud kohtuotsuse ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse olulised osad. Tunnistus peaks abistama täidesaatva riigi pädevaid asutusi käesoleva raamotsuse alusel otsuste võtmisel, sealhulgas otsused tunnustamise ning tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve eest vastutuse võtmise kohta, otsused tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite kohandamise kohta ning edasised otsused, mis on eelkõige seotud tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi mittetäitmisega.

| (20) | Pidades silmas käesoleva raamotsuse aluseks olevat vastastikuse tunnustamise põhimõtet, peaksid otsuse teinud ja täidesaatvad liikmesriigid edendama otsesidemeid oma pädevate asutuste vahel käesoleva raamotsuse kohaldamisel. |
| --- | --- |

(20)

Pidades silmas käesoleva raamotsuse aluseks olevat vastastikuse tunnustamise põhimõtet, peaksid otsuse teinud ja täidesaatvad liikmesriigid edendama otsesidemeid oma pädevate asutuste vahel käesoleva raamotsuse kohaldamisel.

| (21) | Kõik liikmesriigid peaksid tagama, et süüdimõistetud isikutel, kelle suhtes võetakse otsuseid käesoleva raamotsuse alusel, on vastavalt nende siseriiklikele õigusaktidele teatavad õigused ja nad saavad kasutada õiguskaitsevahendeid, hoolimata sellest, kas käesoleva raamotsuse alusel otsuseid võtvad määratud pädevad asutused on olemuselt õigusasutused või mitte. |
| --- | --- |

(21)

Kõik liikmesriigid peaksid tagama, et süüdimõistetud isikutel, kelle suhtes võetakse otsuseid käesoleva raamotsuse alusel, on vastavalt nende siseriiklikele õigusaktidele teatavad õigused ja nad saavad kasutada õiguskaitsevahendeid, hoolimata sellest, kas käesoleva raamotsuse alusel otsuseid võtvad määratud pädevad asutused on olemuselt õigusasutused või mitte.

| (22) | Kõik täitmisele mittepööratud karistuse, tingimisi karistuse või alternatiivse mõjutusvahendiga seotud edasised otsused, mis toovad kaasa vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava meetme määramise, peaks võtma õigusasutus. |
| --- | --- |

(22)

Kõik täitmisele mittepööratud karistuse, tingimisi karistuse või alternatiivse mõjutusvahendiga seotud edasised otsused, mis toovad kaasa vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava meetme määramise, peaks võtma õigusasutus.

| (23) | Kuna kõik liikmesriigid on ratifitseerinud Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsiooni isiku kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel, tuleks käesoleva raamotsuse rakendamisel töödeldavaid isikuandmeid kaitsta vastavalt nimetatud konventsioonis sätestatud põhimõtetele. |
| --- | --- |

(23)

Kuna kõik liikmesriigid on ratifitseerinud Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsiooni isiku kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel, tuleks käesoleva raamotsuse rakendamisel töödeldavaid isikuandmeid kaitsta vastavalt nimetatud konventsioonis sätestatud põhimõtetele.

| (24) | Kuna käesoleva raamotsuse eesmärki, nimelt süüdimõistetud isikute sotsiaalse taasintegreerumise hõlbustamine, kannatanute ja avalikkuse kaitse parandamine ning sobivate tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite rakendamise hõlbustamine õigusrikkujate puhul, kes ei ela süüdimõistva otsuse teinud riigis, ei suuda liikmesriigid hõlmatud olukordade piiriülese iseloomu tõttu piisavalt saavutada ning meetme ulatuse tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib Euroopa Liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega, mida kohaldatakse vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 2 teisele lõigule. Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev raamotsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(24)

Kuna käesoleva raamotsuse eesmärki, nimelt süüdimõistetud isikute sotsiaalse taasintegreerumise hõlbustamine, kannatanute ja avalikkuse kaitse parandamine ning sobivate tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite rakendamise hõlbustamine õigusrikkujate puhul, kes ei ela süüdimõistva otsuse teinud riigis, ei suuda liikmesriigid hõlmatud olukordade piiriülese iseloomu tõttu piisavalt saavutada ning meetme ulatuse tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib Euroopa Liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega, mida kohaldatakse vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 2 teisele lõigule. Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev raamotsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA RAAMOTSUSE:

Artikkel 1

Eesmärgid ja reguleerimisala

1.   Raamotsusega püütakse hõlbustada süüdimõistetud isikute sotsiaalset taasintegreerumist, parandada kannatanute ja avalikkuse kaitset ning hõlbustada sobivate tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite kohaldamist õigusrikkujate puhul, kes ei ela süüdimõistva otsuse teinud riigis. Nende eesmärkide saavutamiseks sätestatakse käesolevas raamotsuses eeskirjad, mille kohaselt liikmesriik, mis ei ole isiku süüdi mõistnud liikmesriik, tunnustab kohtuotsuseid ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevaid otsuseid ning teostab kohtuotsuse alusel määratud tingimuslike meetmete või sellises kohtuotsuses sisalduvate alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalvet ning võtab vastu kõik muud selle kohtuotsusega seotud otsused, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.

2.   Käesolevat raamotsust kohaldatakse üksnes:

| a) | kohtuotsuste ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevate otsuste tunnustamise suhtes; |
| --- | --- |

a)

kohtuotsuste ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevate otsuste tunnustamise suhtes;

| b) | tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve eest vastutuse ülevõtmise suhtes; |
| --- | --- |

b)

tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve eest vastutuse ülevõtmise suhtes;

| c) | kõigi muude punktidega a ja b seotud otsuste suhtes, |
| --- | --- |

c)

kõigi muude punktidega a ja b seotud otsuste suhtes,

nagu on ette nähtud ja sätestatud käesolevas raamotsuses.

3.   Raamotsust ei kohaldata:

| a) | selliste kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste täitmise suhtes, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed ning mis kuuluvad nõukogu raamotsuse 2008/909/JSK reguleerimisalasse; |
| --- | --- |

a)

selliste kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste täitmise suhtes, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed ning mis kuuluvad nõukogu raamotsuse 2008/909/JSK reguleerimisalasse;

| b) | rahaliste karistuste ja konfiskeerimisotsuste tunnustamise ja täitmisele pööramise suhtes, mis kuuluvad nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsuse 2005/214/JSK (rahaliste karistuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta) (5) ja nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta raamotsuse 2006/783/JSK (konfiskeerimisotsuste suhtes vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta) (6) reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

b)

rahaliste karistuste ja konfiskeerimisotsuste tunnustamise ja täitmisele pööramise suhtes, mis kuuluvad nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsuse 2005/214/JSK (rahaliste karistuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta) (5) ja nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta raamotsuse 2006/783/JSK (konfiskeerimisotsuste suhtes vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta) (6) reguleerimisalasse.

4.   Käesolev raamotsus ei mõjuta kohustust austada põhiõigusi ja õiguse aluspõhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas raamotsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | „kohtuotsus” – otsuse teinud riigi kohtu lõplik otsus või korraldus, millega tuvastatakse, et füüsiline isik on toime pannud kuriteo, ja määratakse:






  a) | vabadusekaotuslik karistus või vabadust piirav meede, kui selle kohtuotsuse alusel või sellest tuleneva vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsusega on toimunud tingimisi vabastamine; |
| --- | --- | --- |

1.

„kohtuotsus” – otsuse teinud riigi kohtu lõplik otsus või korraldus, millega tuvastatakse, et füüsiline isik on toime pannud kuriteo, ja määratakse:

a)

vabadusekaotuslik karistus või vabadust piirav meede, kui selle kohtuotsuse alusel või sellest tuleneva vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsusega on toimunud tingimisi vabastamine;

| b) | täitmisele mittepööratud karistus; |
| --- | --- |

b)

täitmisele mittepööratud karistus;

| c) | tingimisi karistus; |
| --- | --- |

c)

tingimisi karistus;

| d) | alternatiivne mõjutusvahend; |
| --- | --- |

d)

alternatiivne mõjutusvahend;

| 2. | „täitmisele mittepööratud karistus” – vabadusekaotuslik karistus või vabadust piirav meede, mille täitmisele pööramine on karistuse mõistmise ajal tingimisi osaliselt või täielikult peatatud ning on määratud üks või mitu tingimuslikku meedet. Sellised tingimuslikud meetmed võivad olla lisatud kohtuotsusele või olla kindlaks määratud vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevas eraldi otsuses, mille on teinud pädev asutus; |
| --- | --- |

2.

„täitmisele mittepööratud karistus” – vabadusekaotuslik karistus või vabadust piirav meede, mille täitmisele pööramine on karistuse mõistmise ajal tingimisi osaliselt või täielikult peatatud ning on määratud üks või mitu tingimuslikku meedet. Sellised tingimuslikud meetmed võivad olla lisatud kohtuotsusele või olla kindlaks määratud vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevas eraldi otsuses, mille on teinud pädev asutus;

| 3. | „tingimisi karistus” – kohtuotsus, millega tingimisi lükatakse edasi karistuse kohaldamine ning millega määratakse üks või mitu tingimuslikku meedet või millega määratakse vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava meetme asemel üks või mitu tingimuslikku meedet. Sellised tingimuslikud meetmed võivad olla lisatud kohtuotsusele või olla kindlaks määratud vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevas eraldi otsuses, mille on teinud pädev asutus; |
| --- | --- |

3.

„tingimisi karistus” – kohtuotsus, millega tingimisi lükatakse edasi karistuse kohaldamine ning millega määratakse üks või mitu tingimuslikku meedet või millega määratakse vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava meetme asemel üks või mitu tingimuslikku meedet. Sellised tingimuslikud meetmed võivad olla lisatud kohtuotsusele või olla kindlaks määratud vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevas eraldi otsuses, mille on teinud pädev asutus;

| 4. | „alternatiivne mõjutusvahend” – karistus, millega määratakse kohustus või juhis, välja arvatud vabadusekaotuslik karistus, vabadust piirav meede või rahaline karistus; |
| --- | --- |

4.

„alternatiivne mõjutusvahend” – karistus, millega määratakse kohustus või juhis, välja arvatud vabadusekaotuslik karistus, vabadust piirav meede või rahaline karistus;

| 5. | „vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlev otsus” – kohtuotsus või sellise kohtuotsuse alusel riigi pädeva asutuse tehtud lõplik otsus, millega:






  a) | määratakse tingimisi vabastamine või |
| --- | --- | --- |

5.

„vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlev otsus” – kohtuotsus või sellise kohtuotsuse alusel riigi pädeva asutuse tehtud lõplik otsus, millega:

a)

määratakse tingimisi vabastamine või

| b) | määratakse tingimuslikud meetmed; |
| --- | --- |

b)

määratakse tingimuslikud meetmed;

| 6. | „tingimisi vabastamine” – pädeva asutuse või siseriiklikest õigusaktidest tulenev lõplik otsus süüdimõistetud isiku ennetähtaegse vabastamise kohta pärast seda, kui on kantud osa vabadusekaotuslikust karistusest või vabadust piiravast meetmest, määrates ühe või mitu tingimuslikku meedet; |
| --- | --- |

6.

„tingimisi vabastamine” – pädeva asutuse või siseriiklikest õigusaktidest tulenev lõplik otsus süüdimõistetud isiku ennetähtaegse vabastamise kohta pärast seda, kui on kantud osa vabadusekaotuslikust karistusest või vabadust piiravast meetmest, määrates ühe või mitu tingimuslikku meedet;

| 7. | „tingimuslikud meetmed” – pädeva asutuse poolt määratud kohustused ja juhised, mis otsuse teinud riigi siseriiklike õigusaktide kohaselt kehtestatakse füüsilise isiku suhtes seoses täitmisele mittepööratud karistusega, tingimisi karistuse või tingimisi vabastamisega; |
| --- | --- |

7.

„tingimuslikud meetmed” – pädeva asutuse poolt määratud kohustused ja juhised, mis otsuse teinud riigi siseriiklike õigusaktide kohaselt kehtestatakse füüsilise isiku suhtes seoses täitmisele mittepööratud karistusega, tingimisi karistuse või tingimisi vabastamisega;

| 8. | „otsuse teinud riik” – liikmesriik, kus on tehtud kohtuotsus; |
| --- | --- |

8.

„otsuse teinud riik” – liikmesriik, kus on tehtud kohtuotsus;

| 9. | „täidesaatev riik” – liikmesriik, kus teostatakse pärast artikli 8 kohaselt vastu võetud otsust tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalvet. |
| --- | --- |

9.

„täidesaatev riik” – liikmesriik, kus teostatakse pärast artikli 8 kohaselt vastu võetud otsust tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalvet.

Artikkel 3

Pädevate asutuste määramine

1.   Iga liikmesriik teatab nõukogu peasekretariaadile, milline asutus (või millised asutused) on tema siseriiklike õigusaktide alusel pädev (pädevad) tegutsema käesoleva raamotsuse kohaselt, kui asjaomane liikmesriik on otsuse teinud riik või täidesaatev riik.

2.   Liikmesriigid võivad käesoleva raamotsuse alusel otsuseid võtvateks pädevateks asutusteks määrata asutused, mis ei ole õigusasutused, tingimusel et asjaomastel asutustel on pädevus võtta samalaadseid otsused vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele ja menetlustele.

3.   Kui artikli 14 lõike 1 punkti b või c alusel on otsuse teinud pädev asutus, mis ei ole kohus, tagab liikmesriik, et sellise otsuse võib asjaomase isiku taotlusel läbi vaadata kohus või muu sõltumatu organ, mille volitused on kohtuga samaväärsed.

4.   Nõukogu peasekretariaat teeb saadud teabe kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile.

Artikkel 4

Tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite liigid

1.   Käesolevat raamotsust kohaldatakse järgmiste tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite suhtes:

| a) | süüdimõistetud isiku kohustus teavitada konkreetset asutust mis tahes elukoha või töökoha muutusest; |
| --- | --- |

a)

süüdimõistetud isiku kohustus teavitada konkreetset asutust mis tahes elukoha või töökoha muutusest;

| b) | kohustus mitte siseneda otsuse teinud riigi või täidesaatva riigi teatavatesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse; |
| --- | --- |

b)

kohustus mitte siseneda otsuse teinud riigi või täidesaatva riigi teatavatesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse;

| c) | kohustus, mis sisaldab piiranguid täidesaatva riigi territooriumilt lahkumise suhtes; |
| --- | --- |

c)

kohustus, mis sisaldab piiranguid täidesaatva riigi territooriumilt lahkumise suhtes;

| d) | juhised, mis on seotud käitumise, elukoha, hariduse ja koolituse, vaba aja veetmisega või mis sisaldavad kutsealal tegutsemise piiranguid või viise; |
| --- | --- |

d)

juhised, mis on seotud käitumise, elukoha, hariduse ja koolituse, vaba aja veetmisega või mis sisaldavad kutsealal tegutsemise piiranguid või viise;

| e) | kohustus ilmuda kindlaksmääratud aegadel konkreetsesse asutusse; |
| --- | --- |

e)

kohustus ilmuda kindlaksmääratud aegadel konkreetsesse asutusse;

| f) | kohustus vältida kontakte konkreetsete isikutega; |
| --- | --- |

f)

kohustus vältida kontakte konkreetsete isikutega;

| g) | kohustus vältida kontakte konkreetsete esemetega, mida on kasutatud või mida süüdimõistetud isik võib tõenäoliselt kasutada kuriteo toimepanemiseks; |
| --- | --- |

g)

kohustus vältida kontakte konkreetsete esemetega, mida on kasutatud või mida süüdimõistetud isik võib tõenäoliselt kasutada kuriteo toimepanemiseks;

| h) | kohustus hüvitada rahaliselt kuriteoga tekitatud kahju ja/või kohustus esitada tõendid selle kohustuse täitmise kohta; |
| --- | --- |

h)

kohustus hüvitada rahaliselt kuriteoga tekitatud kahju ja/või kohustus esitada tõendid selle kohustuse täitmise kohta;

| i) | kohustus teha ühiskondlikku tööd; |
| --- | --- |

i)

kohustus teha ühiskondlikku tööd;

| j) | kohustus teha koostööd kriminaalhooldusametniku või sotsiaalhoolekande asutuse esindajaga, kelle tööülesanded on seotud süüdimõistetud isikutega; |
| --- | --- |

j)

kohustus teha koostööd kriminaalhooldusametniku või sotsiaalhoolekande asutuse esindajaga, kelle tööülesanded on seotud süüdimõistetud isikutega;

| k) | kohustus läbida ravi või võõrutusravi. |
| --- | --- |

k)

kohustus läbida ravi või võõrutusravi.

2.   Iga liikmesriik teavitab käesoleva raamotsuse rakendamisel nõukogu peasekretariaati sellest, milliste tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalvet ta on lisaks lõikes 1 osutatutele valmis teostama. Nõukogu peasekretariaat teeb saadud teabe kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile.

Artikkel 5

Kohtuotsuse või vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse edastamise tingimused

1.   Otsuse teinud riigi pädev asutus võib edastada kohtuotsuse ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus on süüdimõistetud isiku seaduslik ja alaline elukoht, juhul kui süüdimõistetud isik on kõnealusesse riiki tagasi pöördunud või soovib sinna tagasi pöörduda.

2.   Otsuse teinud riigi pädev asutus võib süüdimõistetud isiku taotlusel edastada kohtuotsuse ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus ei ole süüdimõistetud isiku seaduslik ja alaline elukoht, tingimusel et viimati nimetatud asutus annab nimetatud edastamiseks oma nõusoleku.

3.   Liikmesriigid otsustavad käesoleva raamotsuse rakendamisel, mis tingimustel võivad nende pädevad asutused anda oma nõusoleku kohtuotsuse ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse edastamiseks lõike 2 alusel.

4.   Iga liikmesriik esitab nõukogu peasekretariaadile avalduse lõike 3 kohasest määramisest. Liikmesriigid võivad sellist avaldust alati muuta. Nõukogu peasekretariaat teeb saadud teabe kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile.

Artikkel 6

Kohtuotsuse ning vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse edastamise kord

1.   Kui otsuse teinud riigi pädev asutus edastab artikli 5 lõigete 1 või 2 kohaldamisel kohtuotsuse ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse teisele liikmesriigile, tagab ta, et otsusega koos saadetakse tunnistus, mille standardvorm on esitatud I lisas.

2.   Otsuse teinud riigi pädev asutus edastab kohtuotsuse ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse koos lõikes 1 osutatud tunnistusega otse täidesaatva riigi pädevale asutusele mis tahes kirjalikku jälge jätval viisil, mis võimaldab täidesaatval riigil nende autentsust kindlaks teha. Kohtuotsuse originaal ja vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse originaal või nende tõestatud koopiad ja samuti tunnistuse originaal edastatakse täidesaatva riigi pädevale asutusele, kui ta seda taotleb. Nimetatud pädevad asutused edastavad kõik ametlikud teated teineteisele samuti otse.

3.   Otsuse teinud riigi pädev asutus allkirjastab lõikes 1 osutatud tunnistuse ja tunnistab selle sisu täpseks.

4.   Lisaks artikli 4 lõikes 1 osutatud meetmetele ja mõjutusvahenditele sisaldab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tunnistus üksnes selliseid meetmeid või mõjutusvahendeid, millest täidesaatev riik on teavitanud kooskõlas artikli 4 lõikega 2.

5.   Otsuse teinud riigi pädev asutus edastab kohtuotsuse ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse koos lõikes 1 osutatud tunnistusega korraga ainult ühele täidesaatvale riigile.

6.   Kui täidesaatva riigi pädev asutus on otsuse teinud riigi pädevale asutusele teadmata, teeb viimane kõik vajalikud järelepärimised, sealhulgas nõukogu ühismeetmega 98/428/JSK (7) loodud Euroopa õigusalase koostöö võrgustikku kuuluvate kontaktasutuste kaudu, et täidesaatvalt riigilt see teave saada.

7.   Kui täidesaatva riigi asutus, kes saab kohtuotsuse ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse koos lõikes 1 osutatud tunnistusega, ei ole pädev seda tunnustama ja võtma sellest tulenevalt vajalikke meetmeid tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi üle järelevalve teostamiseks, edastab ta selle ex officio pädevale asutusele ja teavitab viivitamata otsuse teinud riigi pädevat asutust vastavalt mis tahes kirjalikku jälge jätval viisil.

Artikkel 7

Tagajärjed otsuse teinud riigile

1.   Kui täidesaatva riigi pädev asutus on tunnustanud talle edastatud kohtuotsust ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevat otsust ning ta on sellisest tunnustamisest teavitanud otsuse teinud riigi pädevat asutust, ei ole otsuse teinud riigil enam pädevust teostada järelevalvet tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite üle ega võtta artikli 14 lõikes 1 osutatud edasisi meetmeid.

2.   Lõikes 1 osutatud pädevus läheb tagasi otsuse teinud riigile:

| a) | niipea, kui tema pädev asutus on vastavalt artikli 9 lõikele 4 teavitanud täidesaatva riigi pädevat asutust artikli 6 lõikes 1 osutatud tunnistuse tagasivõtmisest; |
| --- | --- |

a)

niipea, kui tema pädev asutus on vastavalt artikli 9 lõikele 4 teavitanud täidesaatva riigi pädevat asutust artikli 6 lõikes 1 osutatud tunnistuse tagasivõtmisest;

| b) | artikli 14 lõigetes 3 ja 5 osutatud juhtudel ja |
| --- | --- |

b)

artikli 14 lõigetes 3 ja 5 osutatud juhtudel ja

| c) | artiklis 20 osutatud juhtudel. |
| --- | --- |

c)

artiklis 20 osutatud juhtudel.

Artikkel 8

Täidesaatva riigi otsus

1.   Täidesaatva riigi pädev asutus tunnustab kohtuotsust ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevat otsust, mis on edastatud vastavalt artiklile 5 ja artiklis 6 sätestatud korda järgides, ning võtab viivitamata kõik vajalikud meetmed tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite üle järelevalve teostamiseks, välja arvatud juhul, kui pädev asutus otsustab tugineda mõnele artiklis 11 sätestatud mittetunnustamise ja järelevalvest keeldumise põhjusele.

2.   Juhul kui artikli 6 lõikes 1 osutatud tunnistus on mittetäielik või ei vasta selgelt kohtuotsusele ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevale otsusele, võib täidesaatva riigi pädev asutus kohtuotsuse või vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse tunnustamise edasi lükata kuni tunnistuse täiendamiseks või parandamiseks määratud mõistliku tähtajani.

Artikkel 9

Tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite kohandamine

1.   Juhul kui asjakohaste tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite laad või kestus või tingimisi karistuse kestus on täidesaatva riigi õigusega vastuolus, võib täidesaatva riigi pädev asutus neid tingimuslikke meetmeid või alternatiivseid mõjutusvahendeid kohandada nii, et need oleksid kooskõlas täidesaatva riigi õiguse alusel samaväärsete kuritegude suhtes kohaldatavate tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite laadi ja kestusega või tingimisi karistuse kestusega. Kohandatud tingimuslik meede, alternatiivne mõjutusvahend või tingimisi karistuse kestus peavad võimalikult täpselt vastama otsuse teinud riigis määratud meetmele, mõjutusvahendile või kestusele.

2.   Kui tingimuslikku meedet, alternatiivset mõjutusvahendit või tingimisi karistuse kestust on kohandatud, kuna selle kestus ületab täidesaatva riigi õigusaktidega ette nähtud maksimaalse kestuse, siis kohandatud tingimusliku meetme, alternatiivse mõjutusvahendi või tingimisi karistuse kestus ei või olla lühem kui täidesaatva riigi õiguse alusel samaväärsete kuritegude suhtes kohaldatav maksimaalne kestus.

3.   Kohandatud tingimuslik meede, alternatiivne mõjutusvahend või tingimisi karistuse kestus ei tohi olla rangem või pikem kui esialgselt määratud tingimuslik meede, alternatiivne mõjutusvahend või tingimisi karistuse kestus.

4.   Pärast artikli 16 lõike 2 või artikli 18 lõike 5 kohase teabe saamist võib otsuse teinud riigi pädev asutus otsustada artikli 6 lõikes 1 osutatud tunnistuse tagasi võtta, tingimusel et täidesaatvas riigis ei ole järelevalvega veel alustatud. Sellisel juhul võetakse otsus ja sellest teatatakse võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt 10 päeva jooksul pärast teabe saamist.

Artikkel 10

Kahepoolne karistatavus

1.   Käesoleva raamotsuse alusel ja teo kahepoolset karistatavust kontrollimata toimub kohtuotsuse ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse tunnustamine ning tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve järgmiste kuritegude puhul, nagu need on otsuse teinud riigi õigusaktides määratletud, ja juhul, kui need on otsuse teinud riigis karistatavad vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava meetmega, mille maksimaalne pikkus on vähemalt kolm aastat:

| — | kuritegelikus ühenduses osalemine; |
| --- | --- |

—

kuritegelikus ühenduses osalemine;

| — | terrorism; |
| --- | --- |

—

terrorism;

| — | inimkaubandus; |
| --- | --- |

—

inimkaubandus;

| — | laste seksuaalne ärakasutamine ja lapsporno; |
| --- | --- |

—

laste seksuaalne ärakasutamine ja lapsporno;

| — | narkootiliste ja psühhotroopsete ainete salakaubavedu; |
| --- | --- |

—

narkootiliste ja psühhotroopsete ainete salakaubavedu;

| — | ebaseaduslik relvade, laskemoona ja lõhkeainetega kauplemine; |
| --- | --- |

—

ebaseaduslik relvade, laskemoona ja lõhkeainetega kauplemine;

| — | korruptsioon; |
| --- | --- |

—

korruptsioon;

| — | pettus, sealhulgas pettus, mis mõjutab Euroopa ühenduste finantshuve 26. juuli 1995. aasta Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni (8) tähenduses; |
| --- | --- |

—

pettus, sealhulgas pettus, mis mõjutab Euroopa ühenduste finantshuve 26. juuli 1995. aasta Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni (8) tähenduses;

| — | kuritegelikul teel saadud tulu rahapesu; |
| --- | --- |

—

kuritegelikul teel saadud tulu rahapesu;

| — | rahavõltsimine, sealhulgas eurode võltsimine; |
| --- | --- |

—

rahavõltsimine, sealhulgas eurode võltsimine;

| — | arvutikuriteod; |
| --- | --- |

—

arvutikuriteod;

| — | keskkonnakuriteod, sealhulgas ohustatud looma- ja taimeliikide ning taimesortidega ebaseaduslik kauplemine; |
| --- | --- |

—

keskkonnakuriteod, sealhulgas ohustatud looma- ja taimeliikide ning taimesortidega ebaseaduslik kauplemine;

| — | ebaseaduslikule sissesõidule ja riigisviibimisele kaasaaitamine; |
| --- | --- |

—

ebaseaduslikule sissesõidule ja riigisviibimisele kaasaaitamine;

| — | tahtlik tapmine, raske kehavigastuse tekitamine; |
| --- | --- |

—

tahtlik tapmine, raske kehavigastuse tekitamine;

| — | ebaseaduslik kauplemine inimorganite ja -kudedega; |
| --- | --- |

—

ebaseaduslik kauplemine inimorganite ja -kudedega;

| — | inimrööv, ebaseaduslik vabadusevõtmine ja pantvangi võtmine; |
| --- | --- |

—

inimrööv, ebaseaduslik vabadusevõtmine ja pantvangi võtmine;

| — | rassism ja ksenofoobia; |
| --- | --- |

—

rassism ja ksenofoobia;

| — | organiseeritud või relvastatud röövimine; |
| --- | --- |

—

organiseeritud või relvastatud röövimine;

| — | kultuuriväärtuste, sealhulgas antiik- ja kunstiesemete salakaubavedu; |
| --- | --- |

—

kultuuriväärtuste, sealhulgas antiik- ja kunstiesemete salakaubavedu;

| — | kelmus; |
| --- | --- |

—

kelmus;

| — | väljapressimine ja raha väljapressimine; |
| --- | --- |

—

väljapressimine ja raha väljapressimine;

| — | toodete võltsimine ja piraatkoopiate valmistamine; |
| --- | --- |

—

toodete võltsimine ja piraatkoopiate valmistamine;

| — | haldusdokumentide võltsimine ja nendega kauplemine; |
| --- | --- |

—

haldusdokumentide võltsimine ja nendega kauplemine;

| — | maksevahendite võltsimine; |
| --- | --- |

—

maksevahendite võltsimine;

| — | ebaseaduslik kauplemine hormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajatega; |
| --- | --- |

—

ebaseaduslik kauplemine hormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajatega;

| — | tuumamaterjalide ja radioaktiivsete ainete salakaubavedu; |
| --- | --- |

—

tuumamaterjalide ja radioaktiivsete ainete salakaubavedu;

| — | varastatud sõidukitega kauplemine; |
| --- | --- |

—

varastatud sõidukitega kauplemine;

| — | vägistamine; |
| --- | --- |

—

vägistamine;

| — | süütamine; |
| --- | --- |

—

süütamine;

| — | Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohtualluvusse kuuluvad kuriteod; |
| --- | --- |

—

Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohtualluvusse kuuluvad kuriteod;

| — | õhusõiduki või laeva kaaperdamine; |
| --- | --- |

—

õhusõiduki või laeva kaaperdamine;

| — | sabotaaž. |
| --- | --- |

—

sabotaaž.

2.   Tegutsedes ühehäälselt ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõikes 1 sätestatud tingimustel, võib nõukogu alati otsustada lisada käesoleva artikli lõikes 1 sisalduvale nimekirjale muid kuriteokategooriaid. Nõukogu otsustab, pidades silmas käesoleva raamotsuse artikli 26 lõike 1 alusel esitatud aruannet, kas nimekirja tuleks täiendada või muuta.

3.   Muude kui lõikes 1 sätestatud kuritegude puhul võib täidesaatev riik kohtuotsust ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevat otsust tunnustada ning tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalvet teostada tingimusel, et kohtuotsuse aluseks olev tegu on täidesaatva riigi õigusaktide alusel kuritegu selle koosseisu tunnustest või kirjeldusviisist olenemata.

4.   Iga liikmesriik võib käesoleva raamotsuse vastuvõtmise ajal või hiljem nõukogu peasekretariaadile esitatud avaldusega teatada, et ta ei kohalda lõiget 1. Mis tahes sellise avalduse võib alati tagasi võtta. Need avaldused või avalduste tagasivõtmised avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 11

Tunnustamisest ning järelevalvest keeldumise põhjused

1.   Täidesaatva riigi pädev asutus võib keelduda kohtuotsuse või vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse tunnustamisest ning tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve eest vastutuse võtmisest, kui:

| a) | artikli 6 lõikes 1 osutatud tunnistus on mittetäielik või ei vasta selgelt kohtuotsusele või vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevate otsusele ning seda ei ole täiendatud või parandatud täidesaatva riigi pädeva asutuse määratud mõistliku ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

a)

artikli 6 lõikes 1 osutatud tunnistus on mittetäielik või ei vasta selgelt kohtuotsusele või vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevate otsusele ning seda ei ole täiendatud või parandatud täidesaatva riigi pädeva asutuse määratud mõistliku ajavahemiku jooksul;

| b) | artiklis 5 lõikes 1 või 2 või artikli 6 lõikes 4 sätestatud tingimused ei ole täidetud; |
| --- | --- |

b)

artiklis 5 lõikes 1 või 2 või artikli 6 lõikes 4 sätestatud tingimused ei ole täidetud;

| c) | kohtuotsuse tunnustamine ning tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve eest vastutuse võtmine on vastuolus ne bis in idem põhimõttega; |
| --- | --- |

c)

kohtuotsuse tunnustamine ning tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve eest vastutuse võtmine on vastuolus ne bis in idem põhimõttega;

| d) | artikli 10 lõikes 3 nimetatud juhtudel ning juhul, kui täidesaatev riik on teinud avalduse artikli 10 lõike 4 alusel, artikli 10 lõikes 1 nimetatud juhul, on kohtuotsus seotud tegudega, mis ei ole täidesaatva riigi õigusaktide alusel kuriteona kvalifitseeritav. Seoses maksude, tollimaksude, tolli- ja rahavahetustehinguga ei tohi keelduda kohtuotsuse või vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse täitmisest põhjusel, et täidesaatva riigi seadustes ei ole kehtestatud samasuguseid tolli- või muid makse või selles puuduvad samasugused makse, tollimakse, tolli- ja rahavahetustehinguid käsitlevad eeskirjad nagu otsuse teinud riigi õigusaktides; |
| --- | --- |

d)

artikli 10 lõikes 3 nimetatud juhtudel ning juhul, kui täidesaatev riik on teinud avalduse artikli 10 lõike 4 alusel, artikli 10 lõikes 1 nimetatud juhul, on kohtuotsus seotud tegudega, mis ei ole täidesaatva riigi õigusaktide alusel kuriteona kvalifitseeritav. Seoses maksude, tollimaksude, tolli- ja rahavahetustehinguga ei tohi keelduda kohtuotsuse või vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse täitmisest põhjusel, et täidesaatva riigi seadustes ei ole kehtestatud samasuguseid tolli- või muid makse või selles puuduvad samasugused makse, tollimakse, tolli- ja rahavahetustehinguid käsitlevad eeskirjad nagu otsuse teinud riigi õigusaktides;

| e) | karistuse täitmisele pööramine on täidesaatva riigi õigusaktide alusel aegunud ning seotud teoga, mis kuulub täidesaatva riigi pädevusse tema siseriiklike õigusaktide alusel; |
| --- | --- |

e)

karistuse täitmisele pööramine on täidesaatva riigi õigusaktide alusel aegunud ning seotud teoga, mis kuulub täidesaatva riigi pädevusse tema siseriiklike õigusaktide alusel;

| f) | täidesaatva riigi õigusaktide kohaselt kehtib puutumatus, mis muudab tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve võimatuks; |
| --- | --- |

f)

täidesaatva riigi õigusaktide kohaselt kehtib puutumatus, mis muudab tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve võimatuks;

| g) | täidesaatva riigi õigusaktide kohaselt ei saa süüdimõistetud isikut tema vanuse tõttu võtta kriminaalvastutusele tegude eest, mille suhtes kohtuotsus tehti; |
| --- | --- |

g)

täidesaatva riigi õigusaktide kohaselt ei saa süüdimõistetud isikut tema vanuse tõttu võtta kriminaalvastutusele tegude eest, mille suhtes kohtuotsus tehti;

| h) | kohtuotsus tehti tagaselja, kui tunnistuses ei märgita, et isik kutsuti isiklikult kohale või teda teavitati otsuse teinud riigi siseriikliku õiguse kohaselt pädeva esindaja kaudu sellest, millal ja kus toimub menetlus, mille tulemusel tehti tagaseljaotsus, või kui isik on pädevale asutusele teatanud, et ta otsust ei vaidlusta; |
| --- | --- |

h)

kohtuotsus tehti tagaselja, kui tunnistuses ei märgita, et isik kutsuti isiklikult kohale või teda teavitati otsuse teinud riigi siseriikliku õiguse kohaselt pädeva esindaja kaudu sellest, millal ja kus toimub menetlus, mille tulemusel tehti tagaseljaotsus, või kui isik on pädevale asutusele teatanud, et ta otsust ei vaidlusta;

| i) | kohtuotsusega või vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsusega nähakse ette ravi, mille järelevalvet täidesaatev riik artikli 9 sätetest olenemata oma õigus- või tervishoiusüsteemi eripära tõttu ei ole võimeline teostama; |
| --- | --- |

i)

kohtuotsusega või vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsusega nähakse ette ravi, mille järelevalvet täidesaatev riik artikli 9 sätetest olenemata oma õigus- või tervishoiusüsteemi eripära tõttu ei ole võimeline teostama;

| j) | tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi kestus on vähem kui kuus kuud või |
| --- | --- |

j)

tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi kestus on vähem kui kuus kuud või

| k) | kohtuotsus on seotud kuritegudega, mis täidesaatva riigi õiguse kohaselt on käsitletavad kuritegudena, mis on täielikult või suures või olulises osas toime pandud tema territooriumil või tema territooriumiga samaväärses kohas. |
| --- | --- |

k)

kohtuotsus on seotud kuritegudega, mis täidesaatva riigi õiguse kohaselt on käsitletavad kuritegudena, mis on täielikult või suures või olulises osas toime pandud tema territooriumil või tema territooriumiga samaväärses kohas.

2.   Lõike 1 punkti k kohased otsused seoses osaliselt täidesaatva riigi territooriumil või tema territooriumiga samaväärses kohas toime pandud kuritegudega tehakse täidesaatva riigi pädeva asutuse poolt üksnes erakorralistel asjaoludel ning iga juhtumi puhul eraldi, võttes arvesse juhtumi konkreetseid asjaolusid ning eelkõige seda, kas kuriteo suur või oluline osa leidis aset otsuse teinud riigis.

3.   Täidesaatva riigi pädev asutus teavitab lõike 1 punktides a, b, c, h, i, j ja k osutatud juhtudel enne otsuse tegemist mitte tunnustada kohtuotsust või vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevat otsust ning mitte võtta vastutust tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve eest sellest asjakohasel viisil otsuse teinud riigi pädevat asutust ning vajadusel palub sel viivitamata esitada kogu vajalik lisateave.

4.   Kui täidesaatva riigi pädev asutus on otsustanud kasutada käesoleva artikli lõikes 1 ja eelkõige lõike 1 punktides d või k osutatud keeldumise põhjust, võib ta kokkuleppel otsuse teinud riigi pädeva asutusega otsustada siiski teostada järelevalvet talle edastatud kohtuotsusega või vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsusega määratud tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite üle, ilma et ta võtaks kohustuse võtta vastu artikli 14 lõike 1 punktides a kuni c osutatud mis tahes otsuseid.

Artikkel 12

Tähtaeg

1.   Täidesaatva riigi pädev asutus otsustab esimesel võimalusel ja 60 päeva jooksul alates kohtuotsuse ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse koos artikli 6 lõikes 1 osutatud tunnistusega kättesaamisest, kas tunnustada kohtuotsust ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevat otsust ning võtta vastutus tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve eest. Ta teavitab otsuse teinud riigi pädevat asutust viivitamata oma otsusest, tehes seda mis tahes kirjalikku jälge jätval viisil.

2.   Kui täidesaatva riigi pädeval asutusel ei ole erakorralistel asjaoludel võimalik järgida lõikes 1 sätestatud tähtaega, teavitab ta sellest mis tahes viisil viivitamata otsuse teinud riigi pädevat asutust ning toob esile viivituse põhjused ja märgib, kui palju aega lõpliku otsuse tegemiseks eeldatavasti kulub.

Artikkel 13

Kohaldatav õigus

1.   Tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve ja kohaldamise suhtes kohaldatakse täidesaatva riigi õigust.

2.   Täidesaatva riigi pädev asutus võib teostada järelevalvet artikli 4 lõike 1 punktis h osutatud kohustuse üle, nõudes süüdimõistetud isikult tõendite esitamist süüteoga tekitatud kahju hüvitamise kohustuse täitmise kohta.

Artikkel 14

Kõigi edasiste otsuste vastuvõtmise pädevus ja kohaldatav õigus

1.   Täidesaatva riigi pädeva asutuse pädevusse kuulub kõigi täitmisele mittepööratud karistuse, tingimisi vabastamise, tingimisi karistuse ja alternatiivse mõjutusvahendiga seotud edasiste otsuste vastuvõtmine, eelkõige tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi mittetäitmise korral või kui süüdimõistetud isik paneb toime uue kuriteo.

Selliste edasiste otsuste alla kuulub eelkõige:

| a) | tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendiga seotud kohustuste või juhiste muutmine või tingimisi karistuse kestuse muutmine; |
| --- | --- |

a)

tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendiga seotud kohustuste või juhiste muutmine või tingimisi karistuse kestuse muutmine;

| b) | kohtuotsuse täitmise peatamise tühistamine või tingimisi vabastamist käsitleva otsuse tühistamine ja |
| --- | --- |

b)

kohtuotsuse täitmise peatamise tühistamine või tingimisi vabastamist käsitleva otsuse tühistamine ja

| c) | alternatiivse mõjutusvahendi või tingimisi karistuse korral vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava meetme määramine. |
| --- | --- |

c)

alternatiivse mõjutusvahendi või tingimisi karistuse korral vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava meetme määramine.

2.   Lõike 1 kohaselt võetud otsuste ning kohtuotsuse kõigi edasiste tagajärgede, sealhulgas vajadusel vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava meetme täitmisele pööramise ja vajadusel kohandamise suhtes kohaldatakse täidesaatva riigi õigusakte.

3.   Iga liikmesriik võib käesoleva raamotsuse vastuvõtmisel või hiljem teatada, et täidesaatva riigina keeldub ta lõike 1 punktides b ja c sätestatud vastutuse võtmisest enda poolt kindlaks määratud liiki juhtudel, eelkõige:

| a) | seoses alternatiivse mõjutusvahendiga, kui kohtuotsusega ei määrata vabadusekaotuslikku karistust või vabadust piiravat meedet, mis tuleb täitmisele pöörata asjaomaste kohustuste või juhiste mittetäitmise korral; |
| --- | --- |

a)

seoses alternatiivse mõjutusvahendiga, kui kohtuotsusega ei määrata vabadusekaotuslikku karistust või vabadust piiravat meedet, mis tuleb täitmisele pöörata asjaomaste kohustuste või juhiste mittetäitmise korral;

| b) | tingimisi karistusega seotud juhtudel; |
| --- | --- |

b)

tingimisi karistusega seotud juhtudel;

| c) | juhtudel, kui kohtuotsuse aluseks olev tegu ei ole täidesaatva riigi õigusaktide alusel kuritegu, olenema selle koosseisu tunnustest või kirjeldusest. |
| --- | --- |

c)

juhtudel, kui kohtuotsuse aluseks olev tegu ei ole täidesaatva riigi õigusaktide alusel kuritegu, olenema selle koosseisu tunnustest või kirjeldusest.

4.   Kui liikmesriik kasutab mis tahes lõikes 3 osutatud võimalust, siis annab täidesaatva riigi pädev asutus tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi mittetäitmisel pädevuse tagasi otsuse teinud riigi pädevale asutusele, kui täidesaatva riigi pädev asutus on seisukohal, et on vaja vastu võtta lõike 1 punktis b või c osutatud edasine otsus.

5.   Käesoleva artikli lõikes 3 osutatud juhud ei mõjuta artikli 8 lõikes 1 osutatud kohustust tunnustada kohtuotsust ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevat otsust ning kohustust võtta viivitamata kõik vajalikud meetmed tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve teostamiseks.

6.   Lõikes 3 nimetatud avaldus tehakse nõukogu peasekretariaadile esitatava teate vormis. Mis tahes sellise avalduse võib alati tagasi võtta. Käesolevas artiklis nimetatud avaldused või avalduste tagasivõtmised avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 15

Pädevate asutuste vahelised konsultatsioonid

Otsuse teinud riigi pädevad asutused ja täidesaatva riigi pädevad asutused võivad omavahel konsulteerida alati, kui seda peetakse asjakohaseks, et hõlbustada käesoleva raamotsuse sujuvat ja tõhusat kohaldamist.

Artikkel 16

Asjaomaste asutuste kohustused, kui kõigi edasiste otsuste vastuvõtmise pädevus kuulubotsuse teinud riigile

1.   Täidesaatva riigi pädev asutus teavitab otsuse teinud riigi pädevat asutust viivitamata ning mis tahes kirjalikku jälge jätval viisil kõigist otsustest, mis seonduvad:

| a) | tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite muutmisega; |
| --- | --- |

a)

tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite muutmisega;

| b) | kohtuotsuse täitmise peatamise tühistamise või tingimisi vabastamist käsitleva otsuse tühistamisega; |
| --- | --- |

b)

kohtuotsuse täitmise peatamise tühistamise või tingimisi vabastamist käsitleva otsuse tühistamisega;

| c) | vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava meetme täitmisele pööramisega tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi mittetäitmise korral; |
| --- | --- |

c)

vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava meetme täitmisele pööramisega tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi mittetäitmise korral;

| d) | tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi aegumisega. |
| --- | --- |

d)

tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi aegumisega.

2.   Täidesaatva riigi pädev asutus teavitab taotluse alusel otsuse teinud riigi pädevat asutust kohtuotsuse aluseks oleva kuriteo puhul täidesaatva riigi õiguses ettenähtud vabaduse piiramise maksimaalsest kestusest, ja mida saab süüdimõistetud isikule määrata tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi rikkumise korral. See teave esitatakse viivitamata pärast kohtuotsuse ning vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse koos 6 lõikes 1 osutatud tunnistusega kättesaamist.

3.   Otsuse teinud riigi pädev asutus teavitab täidesaatva riigi pädevat asutust viivitamata mis tahes kirjalikku jälge jätval viisil kõigist asjaoludest või tähelepanekutest, mis tema hinnangul võivad kaasa tuua ühe või mitme lõike 1 punktides a, b või c osutatud otsuse vastuvõtmise.

Artikkel 17

Asjaomaste asutuste kohustused, kui kõigi edasiste otsuste vastuvõtmise pädevus kuulub otsuse teinud riigile

1.   Kui artikli 14 lõikes 1 nimetatud edasiste otsuste puhul kuulub pädevus artikli 14 lõike 3 kohaselt otsuse teinud riigi pädevale asutusele, teatab täidesaatva riigi pädev asutus talle viivitamata:

| a) | mis tahes andmetest, mis toovad tõenäoliselt kaasa kohtuotsuse täitmise peatamise tühistamise või tingimisi vabastamist käsitleva otsuse tühistamise; |
| --- | --- |

a)

mis tahes andmetest, mis toovad tõenäoliselt kaasa kohtuotsuse täitmise peatamise tühistamise või tingimisi vabastamist käsitleva otsuse tühistamise;

| b) | mis tahes andmetest, mis toovad tõenäoliselt kaasa vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava meetme määramise; |
| --- | --- |

b)

mis tahes andmetest, mis toovad tõenäoliselt kaasa vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava meetme määramise;

| c) | kõigist täiendavatest faktidest ja asjaoludest, mille esitamist otsuse teinud riigi pädev asutus taotleb ja mis on olulised, et võimaldada tal võtta edasised otsused vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele. |
| --- | --- |

c)

kõigist täiendavatest faktidest ja asjaoludest, mille esitamist otsuse teinud riigi pädev asutus taotleb ja mis on olulised, et võimaldada tal võtta edasised otsused vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele.

2.   Kui liikmesriik kasutab artikli 11 lõikes 4 osutatud võimalust, teavitab kõnealuse riigi pädev asutus otsuse teinud riigi pädevat asutust süüdimõistetud isiku poolt tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi mittetäitmisest.

3.   Lõike 1 punktides a ja b ning lõikes 2 nimetatud tähelepanekutest teatamisel kasutatakse II lisas esitatud tüüpvormi. Lõike 1 punktis c nimetatud faktidest ja asjaoludest teatatakse mis tahes kirjalikku jälge jätval viisil, sealhulgas võimaluse korral II lisas esitatud vormi kasutades.

4.   Kui otsuse teinud riigi siseriiklike õigusaktide kohaselt tuleb süüdimõistetud isik enne karistuse määramise kohta võetavat otsust kohtulikult ära kuulata, võib kõnealust nõuet täita, järgides mutatis mutandis rahvusvahelises või Euroopa Liidu õiguses sisalduvat menetlust, mis näeb isikute kuulamisel ette võimaluse kasutada videoühendust.

5.   Otsuse teinud riigi pädev asutus teavitab täidesaatva riigi pädevat asutust viivitamata kõigist otsustest, mis on seotud:

| a) | kohtuotsuse täitmise peatamise tühistamisega või tingimisi vabastamist käsitleva otsuse tühistamisega; |
| --- | --- |

a)

kohtuotsuse täitmise peatamise tühistamisega või tingimisi vabastamist käsitleva otsuse tühistamisega;

| b) | vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava meetme, kui kohtuotsusega määratakse selline meede, täitmisele pööramisega; |
| --- | --- |

b)

vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava meetme, kui kohtuotsusega määratakse selline meede, täitmisele pööramisega;

| c) | vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava meetme määramisega, kui kohtuotsusega ei ole sellist meedet määratud; |
| --- | --- |

c)

vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava meetme määramisega, kui kohtuotsusega ei ole sellist meedet määratud;

| d) | tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi aegumisega. |
| --- | --- |

d)

tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi aegumisega.

Artikkel 18

Täidesaatva riigi teave kõigi juhtude kohta

Täidesaatva riigi pädev asutus teavitab otsuse teinud riigi pädevat asutust viivitamata ning mis tahes kirjalikku jälge jätval viisil:

| 1. | kohtuotsuse ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse koos artikli 6 lõikes 1 osutatud tunnistusega edastamisest pädevale asutusele, kes vastutab selle tunnustamise ja sellest tulenevate meetmete võtmise eest tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve teostamiseks vastavalt artikli 6 lõikele 7; |
| --- | --- |

1.

kohtuotsuse ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse koos artikli 6 lõikes 1 osutatud tunnistusega edastamisest pädevale asutusele, kes vastutab selle tunnustamise ja sellest tulenevate meetmete võtmise eest tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve teostamiseks vastavalt artikli 6 lõikele 7;

| 2. | asjaolust, et tegelikkuses on võimatu teostada järelevalvet tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi üle põhjusel, et pärast kohtuotsuse ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse koos artikli 6 lõikes 1 osutatud tunnistusega täidesaatvale riigile edastamist ei ole süüdimõistetud isikut võimalik täidesaatva riigi territooriumilt leida, millisel juhul ei ole täidesaatval riigil kohustust teostada järelevalvet tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi üle; |
| --- | --- |

2.

asjaolust, et tegelikkuses on võimatu teostada järelevalvet tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi üle põhjusel, et pärast kohtuotsuse ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse koos artikli 6 lõikes 1 osutatud tunnistusega täidesaatvale riigile edastamist ei ole süüdimõistetud isikut võimalik täidesaatva riigi territooriumilt leida, millisel juhul ei ole täidesaatval riigil kohustust teostada järelevalvet tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi üle;

| 3. | kohtuotsuse või vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse tunnustamise lõplikust otsusest ja otsusest võtta vastutus tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve eest; |
| --- | --- |

3.

kohtuotsuse või vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitleva otsuse tunnustamise lõplikust otsusest ja otsusest võtta vastutus tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve eest;

| 4. | mis tahes otsusest mitte tunnustada kohtuotsust ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevat otsust ning mitte võtta vastutust tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve eest vastavalt artiklile 11 koos sellise otsuse põhjendustega; |
| --- | --- |

4.

mis tahes otsusest mitte tunnustada kohtuotsust ja vajadusel vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevat otsust ning mitte võtta vastutust tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve eest vastavalt artiklile 11 koos sellise otsuse põhjendustega;

| 5. | mis tahes otsusest kohandada tingimuslikke meetmeid või alternatiivseid mõjutusvahendeid vastavalt artiklile 9 koos sellise otsuse põhjendustega; |
| --- | --- |

5.

mis tahes otsusest kohandada tingimuslikke meetmeid või alternatiivseid mõjutusvahendeid vastavalt artiklile 9 koos sellise otsuse põhjendustega;

| 6. | mis tahes amnestia või armuandmise otsusest, mis artikli 19 lõikes 1 osutatud põhjustel ei too kaasa tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite üle järelevalve teostamist, vajadusel koos sellise otsuse põhjendustega. |
| --- | --- |

6.

mis tahes amnestia või armuandmise otsusest, mis artikli 19 lõikes 1 osutatud põhjustel ei too kaasa tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite üle järelevalve teostamist, vajadusel koos sellise otsuse põhjendustega.

Artikkel 19

Amnestia, armuandmine, kohtuotsuse teistmine

1.   Nii otsuse teinud riik kui täidesaatev riik võib anda amnestiat või armu.

2.   Ainult otsuse teinud riik võib otsustada selliste kohtuotsuste teistmistaotluste üle, mis on aluseks tingimuslikele meetmetele või alternatiivsetele mõjutamisvahenditele, mille üle teostatakse käesoleva raamotsuse kohaselt järelevalvet.

Artikkel 20

Täidesaatva riigi pädevuse lõppemine

1.   Kui süüdimõistetud isik varjab ennast või kui tal ei ole enam seaduslikku ja alalist elukohta täidesaatvas riigis, võib täidesaatva riigi pädev asutus anda tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve ning kohtuotsusega seonduvate kõigi edasiste otsuste tegemise pädevuse tagasi otsuse teinud riigi pädevale asutusele.

2.   Kui otsuse teinud riigis toimub asjaomase isiku suhtes uus kriminaalmenetlus, võib otsuse teinud riigi pädev asutus taotleda täidesaatva riigi pädevalt asutuselt, et ta annaks tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve ning kohtuotsusega seonduvate kõigi edasiste otsuste tegemise pädevuse tagasi otsuse teinud riigi pädevale asutusele. Sellisel juhul võib täidesaatva riigi pädev asutus anda pädevuse üle otsuse teinud riigi pädevale asutusele.

3.   Kui käesoleva artikli kohaldamisel antakse pädevus tagasi otsuse teinud riigile, siis sellise pädevuse teostamist jätkab kõnealuse riigi pädev asutus. Tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite edasise järelevalve puhul võtab otsuse teinud riigi pädev asutus siiski arvesse tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi täidesaatvas riigis täitmise kestust ja ulatust ning samuti mis tahes otsuseid, mida täidesaatev riik on teinud kooskõlas artikli 16 lõikega 1.

Artikkel 21

Keeled

Artikli 6 lõikes 1 osutatud tunnistused tõlgitakse täidesaatva riigi ametlikku keelde või ühte ametlikest keeltest. Iga liikmesriik võib käesoleva raamotsuse vastuvõtmisel või hiljem nõukogu peasekretariaati hoiule antavas avalduses teatada, et ta aktsepteerib tõlget ühte või mitmesse Euroopa Liidu institutsioonide ametlikest keeltest.

Artikkel 22

Kulud

Käesoleva raamotsuse kohaldamisest tulenevad kulud kannab täidesaatev riik, välja arvatud kulud, mis tekivad eranditult otsuse teinud riigi territooriumil.

Artikkel 23

Seos muude lepingute ja kokkulepetega

1.   Käesolev raamotsus asendab liikmesriikidevahelistes suhetes alates 6. detsembrist 201130. novembri 1964. aasta Euroopa Nõukogu tingimisi karistatud või tingimisi enne tähtaega vangistusest vabastatud isikule käitumiskontrolli kohaldamise konventsiooni vastavad sätted.

2.   Liikmesriigid võivad jätkata pärast 6. detsembrit 2008 kehtivate kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete kohaldamist, kui need võimaldavad laiendada või suurendada käesoleva raamotsuse eesmärke ning aitavad tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve korda veelgi lihtsustada või hõlbustada.

3.   Liikmesriigid võivad pärast 6. detsembrit 2008 sõlmida kahe- või mitmepoolseid lepinguid või kokkuleppeid, kui need võimaldavad laiendada või suurendada käesoleva raamotsuse eesmärke ning aitavad tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve korda veelgi lihtsustada või hõlbustada.

4.   Liikmesriigid teatavad nõukogule ja komisjonile 6. märtsiks 2009, milliste lõikes 2 osutatud olemasolevate lepingute ja kokkulepete kohaldamist nad soovivad jätkata. Liikmesriigid teatavad nõukogule ja komisjonile kolme kuu jooksul pärast allakirjutamist ka kõigist lõikes 3 osutatud uutest lepingutest ja kokkulepetest.

Artikkel 24

Territoriaalne kohaldatavus

Käesolevat raamotsust kohaldatakse Gibraltari suhtes.

Artikkel 25

Rakendamine

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva raamotsuse sätete järgimiseks vajalikud meetmed enne 6. detsembrit 2011.

2.   Liikmesriigid edastavad nõukogu peasekretariaadile ja komisjonile nende sätete teksti, millega võetakse siseriiklikku õigusse üle käesolevast raamotsusest tulenevad kohustused.

Artikkel 26

Läbivaatamine

1.   Komisjon esitab 6. detsembriks 2014 aruande, mis põhineb liikmesriikidelt vastavalt artikli 25 lõikele 2 saadud teabel.

2.   Nõukogu hindab kõnealuse aruande alusel:

| a) | mil määral on liikmesriigid võtnud käesoleva raamotsuse järgimiseks vajalikke meetmeid ja |
| --- | --- |

a)

mil määral on liikmesriigid võtnud käesoleva raamotsuse järgimiseks vajalikke meetmeid ja

| b) | käesoleva raamotsuse kohaldamist. |
| --- | --- |

b)

käesoleva raamotsuse kohaldamist.

3.   Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlikud ettepanekud.

Artikkel 27

Jõustumine

Käesolev raamotsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 27. november 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  ELT C 147, 30.6.2007, lk 1.

1

(2)  25. oktoobri 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT C 53, 3.3.2005, lk 1.

3

(4)  ELT L 327, 5.12.2008, lk 27.

4

(5)  ELT L 76, 22.3.2005, lk 16.

5

(6)  ELT L 328, 24.11.2006, lk 59.

6

(7)  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 4.

7

(8)  EÜT C 316, 27.11.1995, lk 49.

8

---

I LISA

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

II LISA

Image

Image

---

16.12.2008

| 16.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 337/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 337/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---