# Euroopa Liidu L 323/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 323 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide3. detsember 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 323

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide3. detsember 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1193/2008, 1. detsember 2008, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1194/2008, 2. detsember 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 16 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1195/2008, 2. detsember 2008, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis (Scottish Farmed Salmon (KGT)) | 18 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1196/2008, 2. detsember 2008, millega määratakse Šoti viskina eksporditavale teraviljale kohaldatavad koefitsiendid ajavahemikuks 2008/2009 | 20 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1197/2008, 1. detsember 2008, millega Madalmaade lipu all sõitvatel laevadel keelatakse euroopa merluusi püük IIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes | 22 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1198/2008, 1. detsember 2008, millega Eesti lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süvalesta püük Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni püügipiirkonnas 3LMNO | 24 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1199/2008, 2. detsember 2008, küüslaugu impordilitsentside väljaandmise kohta alaperioodil 1. märtsist kuni 31. maini 2009 | 26 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1200/2008, 2. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1186/2008, millega määratakse kindlaks teraviljasektori impordimaksud alates 1. detsembrist 2008 | 28 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/102/EÜ, 19. november 2008, millega muudetakse komisjoni rakendusvolituste osas nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta | 31 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/106/EÜ, 19. november 2008, meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (uuestisõnastamine) (
  1
  ) | 33 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1193/2008, 1. detsember 2008, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1194/2008, 2. detsember 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

16

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1195/2008, 2. detsember 2008, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis (Scottish Farmed Salmon (KGT))

18

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1196/2008, 2. detsember 2008, millega määratakse Šoti viskina eksporditavale teraviljale kohaldatavad koefitsiendid ajavahemikuks 2008/2009

20

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1197/2008, 1. detsember 2008, millega Madalmaade lipu all sõitvatel laevadel keelatakse euroopa merluusi püük IIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes

22

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1198/2008, 1. detsember 2008, millega Eesti lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süvalesta püük Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni püügipiirkonnas 3LMNO

24

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1199/2008, 2. detsember 2008, küüslaugu impordilitsentside väljaandmise kohta alaperioodil 1. märtsist kuni 31. maini 2009

26

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1200/2008, 2. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1186/2008, millega määratakse kindlaks teraviljasektori impordimaksud alates 1. detsembrist 2008

28

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/102/EÜ, 19. november 2008, millega muudetakse komisjoni rakendusvolituste osas nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta

31

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/106/EÜ, 19. november 2008, meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (uuestisõnastamine) (
  1
  )

1

33

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/899/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 2. detsember 2008, millega kiidetakse heaks kohustused, mis on pakutud seoses Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega | 62 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2008/899/EÜ

*

Komisjoni otsus, 2. detsember 2008, millega kiidetakse heaks kohustused, mis on pakutud seoses Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega

62

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu ühismeede 2008/900/ÜVJP, 2. detsember 2008, millega muudetakse ühismeedet 2008/107/ÜVJP, millega pikendatakse Kesk-Aasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 65 |
| | * | Nõukogu otsus 2008/901/ÜVJP, 2. detsember 2008, Gruusia konflikti käsitleva sõltumatu rahvusvahelise teabekogumismissiooni kohta | 66 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu ühismeede 2008/900/ÜVJP, 2. detsember 2008, millega muudetakse ühismeedet 2008/107/ÜVJP, millega pikendatakse Kesk-Aasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

65

*

Nõukogu otsus 2008/901/ÜVJP, 2. detsember 2008, Gruusia konflikti käsitleva sõltumatu rahvusvahelise teabekogumismissiooni kohta

66

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 3.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1193/2008,

1. detsember 2008,

millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   AJUTISED MEETMED

| (1) | 4. septembril 2007. aastal avaldas komisjon teate (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit sidrunhappe ühendusse importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta. 3. juunil 2008. aastal kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 488/2008 (3) (edaspidi „ajutine määrus”) HRVst pärit sidrunhappe impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(1)

4. septembril 2007. aastal avaldas komisjon teate (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit sidrunhappe ühendusse importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta. 3. juunil 2008. aastal kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 488/2008 (3) (edaspidi „ajutine määrus”) HRVst pärit sidrunhappe impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu.

| (2) | Märgitakse, et dumpinguvastane menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitas Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (CEFIC) (edaspidi „kaebuse esitaja”) ühenduse tootja nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % ühenduse sidrunhappe toodangust. |
| --- | --- |

(2)

Märgitakse, et dumpinguvastane menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitas Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (CEFIC) (edaspidi „kaebuse esitaja”) ühenduse tootja nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % ühenduse sidrunhappe toodangust.

| (3) | Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 14, hõlmas dumpingut ja kahju käsitlev uurimine ajavahemikku 1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamisega seotud suundumuste osas analüüsis komisjon andmeid, mis hõlmasid ajavahemikku 1. jaanuarist 2004 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(3)

Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 14, hõlmas dumpingut ja kahju käsitlev uurimine ajavahemikku 1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamisega seotud suundumuste osas analüüsis komisjon andmeid, mis hõlmasid ajavahemikku 1. jaanuarist 2004 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B.   EDASINE MENETLUS

| (4) | Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist HRVst pärit sidrunhappe impordi suhtes esitasid mitmed huvitatud isikud kirjalikult oma märkused. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus. |
| --- | --- |

(4)

Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist HRVst pärit sidrunhappe impordi suhtes esitasid mitmed huvitatud isikud kirjalikult oma märkused. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus.

| (5) | Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Eelkõige uuris komisjon põhjalikumalt ühenduse huvidega seotud aspekte. Seoses sellega tehti pärast ajutiste meetmete kehtestamist veel üks kontrollkäik järgmise Euroopa Liidus sidrunhapet kasutava ettevõtja ruumidesse:






  — | Reckitt-Benckiser Corporate Services Ltd, Slough, Ühendkuningriik ja Nowy Dwor, Poola. |
| --- | --- | --- |

(5)

Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Eelkõige uuris komisjon põhjalikumalt ühenduse huvidega seotud aspekte. Seoses sellega tehti pärast ajutiste meetmete kehtestamist veel üks kontrollkäik järgmise Euroopa Liidus sidrunhapet kasutava ettevõtja ruumidesse:

—

Reckitt-Benckiser Corporate Services Ltd, Slough, Ühendkuningriik ja Nowy Dwor, Poola.

Lisaks sellele, nagu on üksikasjalikult selgitatud põhjenduses 11, tehti kontrollkäike järgmiste eksportivate tootjate ruumidesse:

| — | Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (edaspidi „Laiwu Taihe”), Laiwu, Shandongi provints; |
| --- | --- |

—

Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (edaspidi „Laiwu Taihe”), Laiwu, Shandongi provints;

| — | Weifang Ensign Industry Co. Ltd (edaspidi „Weifang Ensign”), Changle, Shandongi provints. |
| --- | --- |

—

Weifang Ensign Industry Co. Ltd (edaspidi „Weifang Ensign”), Changle, Shandongi provints.

| (6) | Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal oli kavas soovitada kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks HRVst pärit sidrunhappe impordi suhtes ja nõuda lõplikult sisse ajutiste tollimaksudena tagatiseks antud summad. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealuse teabe avaldamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. |
| --- | --- |

(6)

Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal oli kavas soovitada kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks HRVst pärit sidrunhappe impordi suhtes ja nõuda lõplikult sisse ajutiste tollimaksudena tagatiseks antud summad. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealuse teabe avaldamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

| (7) | Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral muudeti järeldusi vastavalt. |
| --- | --- |

(7)

Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral muudeti järeldusi vastavalt.

C.   JUHTUMI ALGATAMINE, VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (8) | Üks eksportiv tootja kordas oma väidet, et kaebuse avaldatud versioon ei sisaldanud esmapilgul usutavaid tõendeid ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju kohta, mille tõttu ei saanud huvitatud isikud kasutada oma kaitseõigust. See eksportiv tootja märkis, et juhtumit ei oleks tulnud algatada, kuna kaebus ei sisaldanud piisavalt tõendeid. Sellega seoses tuleb märkida, et kaebuse avaldatud versioon sisaldas kõiki olulisi tõendeid ja mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet andmetest, mis esitati konfidentsiaalselt, et huvitatud isikud saaksid kogu menetluse käigus kasutada oma kaitseõigust. Seepärast tuleks kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(8)

Üks eksportiv tootja kordas oma väidet, et kaebuse avaldatud versioon ei sisaldanud esmapilgul usutavaid tõendeid ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju kohta, mille tõttu ei saanud huvitatud isikud kasutada oma kaitseõigust. See eksportiv tootja märkis, et juhtumit ei oleks tulnud algatada, kuna kaebus ei sisaldanud piisavalt tõendeid. Sellega seoses tuleb märkida, et kaebuse avaldatud versioon sisaldas kõiki olulisi tõendeid ja mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet andmetest, mis esitati konfidentsiaalselt, et huvitatud isikud saaksid kogu menetluse käigus kasutada oma kaitseõigust. Seepärast tuleks kõnealune väide tagasi lükata.

| (9) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et ajutise määruse põhjenduse 16 kohane vaatlusalune toode ja ajutise määruse põhjenduse 18 kohane samasugune toode ei ole täiesti sarnased, kuna nende füüsilised ja keemilised tunnused ei ole samasugused ning neid ei kasutata samal otstarbel. Need huvitatud isikud märgivad, et ajutise määruse põhjendus 18 ei käsitle uurimise käigus esitatud väiteid ning on vastuolus kohandustega, mida komisjon on teinud hinna allalöömisega seotud arvutustes seoses teatavas koguses vaatlusaluse toote pulbristamisega pärast ELi jõudmist. Esiteks märgitakse, et uurimise käigus on selgunud, et vaatlusalust toodet ja samasugust toodet kasutatakse samal põhiotstarbel, st peamiselt olmepuhastustoodetes (nõudepesumasinas kasutatavates toodetes, detergentides, veepehmendites) ning lisandina toitudes ja jookides, aga ka isikliku hügieeni vahendites ja kosmeetikatoodetes. Väide, et teatavad kasutajad ei kasutaks vaatlusalust toodet selle lõhna ja/või värvi tõttu detergendi-, toidu- ja joogitööstuses, ei saanud lisatõendite puudumise tõttu kinnitust. Uurimine on näidanud, et ainult ravimite puhul kasutati tõesti vaid Euroopast pärit sidrunhapet kulude tõttu, mis tulenevad kohustuslikust vastavuse erikatsest. Kuna ravimid moodustavad ainult väikese osa kasutajate äritegevuse kogumahust, siis leiti, et vastavuskatse tegemine ei oleks olnud majanduslikult õigustatud äriotsus. Teiseks ei ole hinna allalöömisega seotud arvutuste kohandamine, mis tehakse seoses teatavas koguses vaatlusaluse toote pulbristamisega pärast importimist vastavalt ajutise määruse põhjendusele 64, ja väide, et mõlemad tooted on samasugused, vastuolus, kuna on piisav, et vaatlusaluse toote ja samasuguse toote keemilised, füüsilised ja tehnilised põhitunnused on samad ning neid kasutatakse samal põhiotstarbel, ning käesoleval juhul on see nii. Lisaks märgitakse, et paakumine ei toimu Hiinast pärit toote eritunnuste tõttu, vaid selle tõttu, et sidrunhape kaldub paakuma olenemata selle päritolust, kui seda mõjutab niiskus või muutuv temperatuur. Kuna ainult vaatlusalune toode on ELi tarnimise ajal pikemalt niiskes ja muutuva temperatuuriga keskkonnas, on probleem seotud peamiselt, kuid mitte ainult vaatlusaluse tootega. Seepärast võetakse kohandamisel lihtsalt arvesse asjaolu, et pulbristamisest tulenevad lisakulud tekivad peamiselt seoses vaatlusaluse tootega, kuna paakunud osa tootest kas pulbristatakse (purustades ja sõeludes või vedeldades) enne müümist või müüakse mahahindlusega. Seepärast tuleks see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(9)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et ajutise määruse põhjenduse 16 kohane vaatlusalune toode ja ajutise määruse põhjenduse 18 kohane samasugune toode ei ole täiesti sarnased, kuna nende füüsilised ja keemilised tunnused ei ole samasugused ning neid ei kasutata samal otstarbel. Need huvitatud isikud märgivad, et ajutise määruse põhjendus 18 ei käsitle uurimise käigus esitatud väiteid ning on vastuolus kohandustega, mida komisjon on teinud hinna allalöömisega seotud arvutustes seoses teatavas koguses vaatlusaluse toote pulbristamisega pärast ELi jõudmist. Esiteks märgitakse, et uurimise käigus on selgunud, et vaatlusalust toodet ja samasugust toodet kasutatakse samal põhiotstarbel, st peamiselt olmepuhastustoodetes (nõudepesumasinas kasutatavates toodetes, detergentides, veepehmendites) ning lisandina toitudes ja jookides, aga ka isikliku hügieeni vahendites ja kosmeetikatoodetes. Väide, et teatavad kasutajad ei kasutaks vaatlusalust toodet selle lõhna ja/või värvi tõttu detergendi-, toidu- ja joogitööstuses, ei saanud lisatõendite puudumise tõttu kinnitust. Uurimine on näidanud, et ainult ravimite puhul kasutati tõesti vaid Euroopast pärit sidrunhapet kulude tõttu, mis tulenevad kohustuslikust vastavuse erikatsest. Kuna ravimid moodustavad ainult väikese osa kasutajate äritegevuse kogumahust, siis leiti, et vastavuskatse tegemine ei oleks olnud majanduslikult õigustatud äriotsus. Teiseks ei ole hinna allalöömisega seotud arvutuste kohandamine, mis tehakse seoses teatavas koguses vaatlusaluse toote pulbristamisega pärast importimist vastavalt ajutise määruse põhjendusele 64, ja väide, et mõlemad tooted on samasugused, vastuolus, kuna on piisav, et vaatlusaluse toote ja samasuguse toote keemilised, füüsilised ja tehnilised põhitunnused on samad ning neid kasutatakse samal põhiotstarbel, ning käesoleval juhul on see nii. Lisaks märgitakse, et paakumine ei toimu Hiinast pärit toote eritunnuste tõttu, vaid selle tõttu, et sidrunhape kaldub paakuma olenemata selle päritolust, kui seda mõjutab niiskus või muutuv temperatuur. Kuna ainult vaatlusalune toode on ELi tarnimise ajal pikemalt niiskes ja muutuva temperatuuriga keskkonnas, on probleem seotud peamiselt, kuid mitte ainult vaatlusaluse tootega. Seepärast võetakse kohandamisel lihtsalt arvesse asjaolu, et pulbristamisest tulenevad lisakulud tekivad peamiselt seoses vaatlusaluse tootega, kuna paakunud osa tootest kas pulbristatakse (purustades ja sõeludes või vedeldades) enne müümist või müüakse mahahindlusega. Seepärast tuleks see väide tagasi lükata.

| (10) | Eespool esitatu põhjal otsustatakse lõplikult, et algmääruse artikli 1 lõike 4 ja ajutise määruse põhjenduste 15 kuni 17 tähenduses on vaatlusalune toode ja võrdlusriigis Kanadas toodetud ja müüdud sidrunhape nagu ka ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud vastavad tooted samasugused. |
| --- | --- |

(10)

Eespool esitatu põhjal otsustatakse lõplikult, et algmääruse artikli 1 lõike 4 ja ajutise määruse põhjenduste 15 kuni 17 tähenduses on vaatlusalune toode ja võrdlusriigis Kanadas toodetud ja müüdud sidrunhape nagu ka ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud vastavad tooted samasugused.

D.   DUMPING

1.   Üldine taust

| (11) | Uurimise algetapis uuriti kõikide teadaolevate eksportivate tootjate turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotlusi. Valimisse oli kaasatud ainult osa eksportivatest tootjatest ja ühele äriühingule võimaldati individuaalset uurimist. Mitu osapoolt on väitnud ajutise määruse kohta tehtud märkustes, et kõnealusel lähenemisviisil on puudusi. Seepärast kaaluti küsimust uuesti ning võttes arvesse ka näiteks seda, et tänu kasutada olevatele ressurssidele oli võimalik suurendada uuritavate äriühingute arvu, otsustati viimaks, et valimit ei moodustata. Võttes arvesse, et igale äriühingule on algetapis võimaldatud vähemalt individuaalset kohtlemist, tuleks igaühe kohta kehtestada individuaalne tollimaksumäär. Selle tulemusel paluti küsimustikule vastata kolmel äriühingul, kes valimisse ei kuulunud või kellele algetapis individuaalset uurimist ei võimaldatud. Küsimustikule vastas siiski ainult kaks nendest äriühingutest. Kolmas äriühing küsimustikule ei vastanud ning teda rohkem ei uuritud. |
| --- | --- |

(11)

Uurimise algetapis uuriti kõikide teadaolevate eksportivate tootjate turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotlusi. Valimisse oli kaasatud ainult osa eksportivatest tootjatest ja ühele äriühingule võimaldati individuaalset uurimist. Mitu osapoolt on väitnud ajutise määruse kohta tehtud märkustes, et kõnealusel lähenemisviisil on puudusi. Seepärast kaaluti küsimust uuesti ning võttes arvesse ka näiteks seda, et tänu kasutada olevatele ressurssidele oli võimalik suurendada uuritavate äriühingute arvu, otsustati viimaks, et valimit ei moodustata. Võttes arvesse, et igale äriühingule on algetapis võimaldatud vähemalt individuaalset kohtlemist, tuleks igaühe kohta kehtestada individuaalne tollimaksumäär. Selle tulemusel paluti küsimustikule vastata kolmel äriühingul, kes valimisse ei kuulunud või kellele algetapis individuaalset uurimist ei võimaldatud. Küsimustikule vastas siiski ainult kaks nendest äriühingutest. Kolmas äriühing küsimustikule ei vastanud ning teda rohkem ei uuritud.

2.   Turumajanduslik kohtlemine

| (12) | Ajutise määruse põhjenduses 27 osutatud äriühing rõhutas, et kõnealuses põhjenduses nimetatud subsiidium ei olnud vaatlusaluse tootega seotud ning üüri mittemaksmine oli õigustatud tänu eraviisilistele rühmasisestele kokkulepetele, mille alusel arvestati üürisumma maha kasumist. Kuna kõnealuse küsimuse osas ei ole ilmnenud uusi asjaolusid ega esitatud uut teavet ning võttes arvesse kõnealuste üüriga seotud toimingute majandusarvestust moonutavat mõju, ei muudeta selle äriühingu kohta tehtud järeldusi ning need kinnitatakse lõplikult. |
| --- | --- |

(12)

Ajutise määruse põhjenduses 27 osutatud äriühing rõhutas, et kõnealuses põhjenduses nimetatud subsiidium ei olnud vaatlusaluse tootega seotud ning üüri mittemaksmine oli õigustatud tänu eraviisilistele rühmasisestele kokkulepetele, mille alusel arvestati üürisumma maha kasumist. Kuna kõnealuse küsimuse osas ei ole ilmnenud uusi asjaolusid ega esitatud uut teavet ning võttes arvesse kõnealuste üüriga seotud toimingute majandusarvestust moonutavat mõju, ei muudeta selle äriühingu kohta tehtud järeldusi ning need kinnitatakse lõplikult.

| (13) | Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis üks ajutise määruse põhjenduses 25 osutatud äriühingute rühm, et nad olid saanud võtta laenu ühe panga tehtud üksikasjaliku finantsanalüüsi alusel ning pärast seda, kui nende krediidireitingule oli antud kõrge hinnang. See, et pank tegi ametliku analüüsi ja andis krediidireitingule kõrge hinnangu, ei muuda siiski asjaolu, et kõnealune äriühing on andnud tagatisi teistele äriühingutele olenemata sellest, et ta on seadnud enamikule oma pikaajalisest varast hüpoteegid, ega asjaolu, et kõnealusele äriühingule andis laenu pank, mis leiti olevat riigi mõju all. Seepärast ei muudeta selle äriühingu kohta tehtud järeldusi ning need kinnitatakse lõplikult. |
| --- | --- |

(13)

Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis üks ajutise määruse põhjenduses 25 osutatud äriühingute rühm, et nad olid saanud võtta laenu ühe panga tehtud üksikasjaliku finantsanalüüsi alusel ning pärast seda, kui nende krediidireitingule oli antud kõrge hinnang. See, et pank tegi ametliku analüüsi ja andis krediidireitingule kõrge hinnangu, ei muuda siiski asjaolu, et kõnealune äriühing on andnud tagatisi teistele äriühingutele olenemata sellest, et ta on seadnud enamikule oma pikaajalisest varast hüpoteegid, ega asjaolu, et kõnealusele äriühingule andis laenu pank, mis leiti olevat riigi mõju all. Seepärast ei muudeta selle äriühingu kohta tehtud järeldusi ning need kinnitatakse lõplikult.

| (14) | Üks ajutise määruse põhjenduses 26 osutatud äriühingutest rõhutas, et talle määrati karistus, sest tema suuraktsionär oli madala hinna eest omandanud maakasutusõiguse, ning pärast omandamist hinnati vara väärtust uuesti vastavalt turuhinnale. Soetamishinna ja hilisema hindamise tulemuse märkimisväärset erinevust (1 000–2 000 %) ei suudetud siiski selgitada. Kuna maakasutusõiguse soetamise ja soetamisjärgse hindamise kohta ei ole ilmnenud uusi asjaolusid ega esitatud uut teavet ning arvestades eelist, mille andis kõnealusele äriühingule vara omandamine turuhinnast oluliselt madalama hinnaga, ei muudeta selle äriühingu kohta tehtud järeldusi ning need kinnitatakse lõplikult. |
| --- | --- |

(14)

Üks ajutise määruse põhjenduses 26 osutatud äriühingutest rõhutas, et talle määrati karistus, sest tema suuraktsionär oli madala hinna eest omandanud maakasutusõiguse, ning pärast omandamist hinnati vara väärtust uuesti vastavalt turuhinnale. Soetamishinna ja hilisema hindamise tulemuse märkimisväärset erinevust (1 000–2 000 %) ei suudetud siiski selgitada. Kuna maakasutusõiguse soetamise ja soetamisjärgse hindamise kohta ei ole ilmnenud uusi asjaolusid ega esitatud uut teavet ning arvestades eelist, mille andis kõnealusele äriühingule vara omandamine turuhinnast oluliselt madalama hinnaga, ei muudeta selle äriühingu kohta tehtud järeldusi ning need kinnitatakse lõplikult.

| (15) | Kuna turumajandusliku kohtlemise kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 25 kuni 30 lõplikult. |
| --- | --- |

(15)

Kuna turumajandusliku kohtlemise kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 25 kuni 30 lõplikult.

3.   Individuaalne kohtlemine

| (16) | Viis äriühingut või äriühingute rühma, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, vastasid kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele ja neile võimaldati individuaalset kohtlemist. Üks äriühing, kellele algselt võimaldati individuaalset kohtlemist, ei teinud enam koostööd ning seepärast talle lõpuks individuaalset kohtlemist ei võimaldatud (vt põhjendused 11 ja 34). |
| --- | --- |

(16)

Viis äriühingut või äriühingute rühma, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, vastasid kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele ja neile võimaldati individuaalset kohtlemist. Üks äriühing, kellele algselt võimaldati individuaalset kohtlemist, ei teinud enam koostööd ning seepärast talle lõpuks individuaalset kohtlemist ei võimaldatud (vt põhjendused 11 ja 34).

4.   Normaalväärtus

| (17) | Nagu on selgitatud põhjenduses 11, otsustati pärast ajutise määruse kohta märkuste saamist, et valimit ei moodustata ja nendel kolmel äriühingul, kes valimisse ei kuulunud või kellele ei võimaldatud algetapis individuaalset hindamist, paluti vastata küsimustikule. Normaalväärtus kehtestati nendest ühe äriühingu suhtes (Laiwu Taihe), kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist ning kes vastas küsimustikule. |
| --- | --- |

(17)

Nagu on selgitatud põhjenduses 11, otsustati pärast ajutise määruse kohta märkuste saamist, et valimit ei moodustata ja nendel kolmel äriühingul, kes valimisse ei kuulunud või kellele ei võimaldatud algetapis individuaalset hindamist, paluti vastata küsimustikule. Normaalväärtus kehtestati nendest ühe äriühingu suhtes (Laiwu Taihe), kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist ning kes vastas küsimustikule.

4.1.   Äriühingud või äriühingute rühmad, kellele oleks saanud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist

| (18) | Kuna ainus äriühing, kellele oleks saanud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist ja keda uurimise algetapis individuaalselt hinnati, ei esitanud normaalväärtuse kohta ühtegi märkust, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 35 kuni 39 esitatud järeldused lõplikult. |
| --- | --- |

(18)

Kuna ainus äriühing, kellele oleks saanud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist ja keda uurimise algetapis individuaalselt hinnati, ei esitanud normaalväärtuse kohta ühtegi märkust, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 35 kuni 39 esitatud järeldused lõplikult.

| (19) | Seoses teise ainsa äriühinguga (Laiwu Taihe), kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist ning keda uuriti üksikasjalikumalt põhjenduses 11 selgitatud põhjustel, kontrolliti, kas selle äriühingu samasuguse toote omamaise müügi maht on tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Vaatlusaluse toote omamaine müük oli veidi alla 5 % samasuguse toote ekspordist ühendusse. Selline madal näitaja on nõuetekohase võrdluse jaoks siiski piisav ning võttes arvesse ka kõnealuse äriühingu kogu omamaise müügi mahtu, peetakse samasuguse toote omamaiseid hindu tüüpilisteks. Seepärast määrati nende alusel kindlaks normaalväärtus. |
| --- | --- |

(19)

Seoses teise ainsa äriühinguga (Laiwu Taihe), kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist ning keda uuriti üksikasjalikumalt põhjenduses 11 selgitatud põhjustel, kontrolliti, kas selle äriühingu samasuguse toote omamaise müügi maht on tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Vaatlusaluse toote omamaine müük oli veidi alla 5 % samasuguse toote ekspordist ühendusse. Selline madal näitaja on nõuetekohase võrdluse jaoks siiski piisav ning võttes arvesse ka kõnealuse äriühingu kogu omamaise müügi mahtu, peetakse samasuguse toote omamaiseid hindu tüüpilisteks. Seepärast määrati nende alusel kindlaks normaalväärtus.

| (20) | Iga tooteliigi puhul, mida Laiwu Taihe eksportis ühendusse, tehti kindlaks, kas omamaisel turul müüakse otseselt võrreldavat tooteliiki. Tooteliike peeti otseselt võrreldavateks, kui nende puhul on sama nii tooteliik (määratletav keemilise koostise alusel), võrreldav granulatsioon kui ka pakend. Tehti kindlaks, et omamaisel turul müüdi ainult ühte tooteliiki, mis oli ühendusse eksporditava tooteliigiga otseselt võrreldav. |
| --- | --- |

(20)

Iga tooteliigi puhul, mida Laiwu Taihe eksportis ühendusse, tehti kindlaks, kas omamaisel turul müüakse otseselt võrreldavat tooteliiki. Tooteliike peeti otseselt võrreldavateks, kui nende puhul on sama nii tooteliik (määratletav keemilise koostise alusel), võrreldav granulatsioon kui ka pakend. Tehti kindlaks, et omamaisel turul müüdi ainult ühte tooteliiki, mis oli ühendusse eksporditava tooteliigiga otseselt võrreldav.

| (21) | Seejärel uuriti, kas kõnealuse toote omamaist müüki võib käsitleda vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4 tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvana. Tuvastati kõnealuse tooteliigi tulutoov müük uurimisperioodil omamaisel turul sõltumatutele klientidele ning seepärast peeti seda tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvaks. |
| --- | --- |

(21)

Seejärel uuriti, kas kõnealuse toote omamaist müüki võib käsitleda vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4 tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvana. Tuvastati kõnealuse tooteliigi tulutoov müük uurimisperioodil omamaisel turul sõltumatutele klientidele ning seepärast peeti seda tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvaks.

| (22) | Kuna kõnealuse tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, määrati normaalväärtus tegeliku omamaise hinna alusel, mis võrdub ainult kõnealuse tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega. |
| --- | --- |

(22)

Kuna kõnealuse tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, määrati normaalväärtus tegeliku omamaise hinna alusel, mis võrdub ainult kõnealuse tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega.

| (23) | Kuna Laiwu Taihe omamaised hindu ei saanud kasutada muude tooteliikide normaalhinna kindlaksmääramiseks, määrati nende tooteliikide normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. |
| --- | --- |

(23)

Kuna Laiwu Taihe omamaised hindu ei saanud kasutada muude tooteliikide normaalhinna kindlaksmääramiseks, määrati nende tooteliikide normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.

| (24) | Normaalväärtuse arvutamisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 põhinevad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele sissejuhatavale lõigule tegelikel andmetel Laiwu Taihe samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta. |
| --- | --- |

(24)

Normaalväärtuse arvutamisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 põhinevad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele sissejuhatavale lõigule tegelikel andmetel Laiwu Taihe samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta.

4.2.   Äriühingud või äriühingute rühmad, kellele ei saanud turumajanduslikku kohtlemist võimaldada

| (25) | Mõned isikud väitsid oma märkustes ajutise määruse kohta, et Kanada ei ole sobiv võrdlusriik, võttes arvesse asjaolu, et Ameerika Ühendriigid (USA) on hiljuti algatanud dumpinguvastase menetluse muu hulgas Kanadast pärit sidrunhappe suhtes. Seepärast pakuti uuesti võimalikuks võrdlusriigiks Taid. Analüüs näitas siiski, et kuigi uurimisperioodil ei rakendatud dumpinguvastaseid meetmeid Kanadast pärit sidrunhappe suhtes, rakendati uurimisperioodil dumpinguvastaseid meetmeid Taist pärit sidrunhappe suhtes. Viimatinimetatud meetmed kehtestas India ning need hõlmasid olulisi dumpinguvastaseid tollimakse suuruses 374,36 USA dollarit tonni kohta, mis aegusid alles 2007. aasta augustis, st kaks kuud pärast uurimisperioodi lõppemist. Sellest tulenevalt ning võttes arvesse ka ajutise määruse põhjendustes 42 ja 43 juba esitatud märkusi ning asjaolu, et Kanadast pärit sidrunhappe ekspordi uurimine USAs kestis ühenduse menetluse lõpetamise ajal, järeldatakse, et ei ole põhjust eelistada Taid võrdlusriigina Kanadale. |
| --- | --- |

(25)

Mõned isikud väitsid oma märkustes ajutise määruse kohta, et Kanada ei ole sobiv võrdlusriik, võttes arvesse asjaolu, et Ameerika Ühendriigid (USA) on hiljuti algatanud dumpinguvastase menetluse muu hulgas Kanadast pärit sidrunhappe suhtes. Seepärast pakuti uuesti võimalikuks võrdlusriigiks Taid. Analüüs näitas siiski, et kuigi uurimisperioodil ei rakendatud dumpinguvastaseid meetmeid Kanadast pärit sidrunhappe suhtes, rakendati uurimisperioodil dumpinguvastaseid meetmeid Taist pärit sidrunhappe suhtes. Viimatinimetatud meetmed kehtestas India ning need hõlmasid olulisi dumpinguvastaseid tollimakse suuruses 374,36 USA dollarit tonni kohta, mis aegusid alles 2007. aasta augustis, st kaks kuud pärast uurimisperioodi lõppemist. Sellest tulenevalt ning võttes arvesse ka ajutise määruse põhjendustes 42 ja 43 juba esitatud märkusi ning asjaolu, et Kanadast pärit sidrunhappe ekspordi uurimine USAs kestis ühenduse menetluse lõpetamise ajal, järeldatakse, et ei ole põhjust eelistada Taid võrdlusriigina Kanadale.

| (26) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutatakse normaalväärtus põhjenduses 11 nimetatud eksportivatele tootjatele, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi hindade või tuletatud väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutatakse normaalväärtus põhjenduses 11 nimetatud eksportivatele tootjatele, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi hindade või tuletatud väärtuse põhjal.

5.   Ekspordihind

| (27) | Kahele äriühingule, keda eespool põhjenduses 11 selgitatud põhjustel uuriti üksikasjalikumalt, arvutati ekspordihind vastavalt ajutise määruse põhjendustes 45 kuni 47 selgitatud korrale. |
| --- | --- |

(27)

Kahele äriühingule, keda eespool põhjenduses 11 selgitatud põhjustel uuriti üksikasjalikumalt, arvutati ekspordihind vastavalt ajutise määruse põhjendustes 45 kuni 47 selgitatud korrale.

| (28) | Kuna ükski äriühing ekspordihindade kohta märkusi ei esitanud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 45 kuni 47 esitatud järeldused lõplikult. |
| --- | --- |

(28)

Kuna ükski äriühing ekspordihindade kohta märkusi ei esitanud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 45 kuni 47 esitatud järeldused lõplikult.

6.   Võrdlus

| (29) | Oma märkustes ajutise määruse ja teabe lõpliku avalikustamise kohta vaidlustas üks äriühingute rühm nominaalse vahendustasu mahaarvamise HRVs asuva kaubandusettevõtja kaudu toimuva müügi puhul, sest kõnealune kaubandusettevõtja oli rühma lahutamatu liige. Tehti siiski kindlaks, et vahendav äriühing tegutses sõltumatu kaubandusettevõtjana ning et need kaks äriühingut tegutsesid esindatava ja esindajana. Tehti kindlaks, et kõnealune kaubandusettevõtja ei müünud ainult sidusettevõtete toodetud tooteid, vaid ka sõltumatute tootjate toodetud tooteid. Lisaks sellele müüs kõnealune äriühing ka otse sõltumatutele klientidele. Seepärast lükati väide tagasi ning algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i kohaselt arvati maha summa, mis arvutati sõltumatute importijate müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjal. |
| --- | --- |

(29)

Oma märkustes ajutise määruse ja teabe lõpliku avalikustamise kohta vaidlustas üks äriühingute rühm nominaalse vahendustasu mahaarvamise HRVs asuva kaubandusettevõtja kaudu toimuva müügi puhul, sest kõnealune kaubandusettevõtja oli rühma lahutamatu liige. Tehti siiski kindlaks, et vahendav äriühing tegutses sõltumatu kaubandusettevõtjana ning et need kaks äriühingut tegutsesid esindatava ja esindajana. Tehti kindlaks, et kõnealune kaubandusettevõtja ei müünud ainult sidusettevõtete toodetud tooteid, vaid ka sõltumatute tootjate toodetud tooteid. Lisaks sellele müüs kõnealune äriühing ka otse sõltumatutele klientidele. Seepärast lükati väide tagasi ning algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i kohaselt arvati maha summa, mis arvutati sõltumatute importijate müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjal.

| (30) | Oma märkustes ajutise määruse kohta väitis üks eksportiv tootja, et arvesse ei tuleks võtta valuuta konverteerimisest tulenevaid kulusid, sest algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti j kohaselt antakse eksportijatele 60 päeva uurimisperioodi jooksul valuutakurssides toimunud püsimuutuste kajastamiseks. Selle väitega sai nõustuda ning kõnealuse eksportiva tootja dumpingumarginaali kohandati vastavalt. |
| --- | --- |

(30)

Oma märkustes ajutise määruse kohta väitis üks eksportiv tootja, et arvesse ei tuleks võtta valuuta konverteerimisest tulenevaid kulusid, sest algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti j kohaselt antakse eksportijatele 60 päeva uurimisperioodi jooksul valuutakurssides toimunud püsimuutuste kajastamiseks. Selle väitega sai nõustuda ning kõnealuse eksportiva tootja dumpingumarginaali kohandati vastavalt.

| (31) | Ajutise määrusega on algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b kohaselt ette nähtud arvata ekspordihinnast maha ekspordist tulenevalt käibelt makstud mittetagastatav käibemaks. Üks eksportiv tootja väitis oma märkustes ajutise määruse kohta, et sellist ekspordihindade kohandamist ei tuleks teha, sest algmääruse artikli 2 lõike 10 punkt b kehtib ainult normaalväärtuse kohta. Tunnustatakse asjaolu, et algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga b ette nähtud kohandamine kehtib normaalväärtuse arvutamise kohta. Tegelikult tuleks eespool nimetatud mahaarvamine teha algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k kohaselt. Väidet kontrollides tuvastati, et oli tehtud tehniline viga kõnealusele äriühingule kohanduse arvutamisel ning et sama viga oli tehtud ka teiste äriühingute puhul. Need ebatäpsused parandati ning sellest tulenevalt on dumpingumarginaalid kõnealustele äriühingutele varem arvutatutest veidi madalamad. |
| --- | --- |

(31)

Ajutise määrusega on algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b kohaselt ette nähtud arvata ekspordihinnast maha ekspordist tulenevalt käibelt makstud mittetagastatav käibemaks. Üks eksportiv tootja väitis oma märkustes ajutise määruse kohta, et sellist ekspordihindade kohandamist ei tuleks teha, sest algmääruse artikli 2 lõike 10 punkt b kehtib ainult normaalväärtuse kohta. Tunnustatakse asjaolu, et algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga b ette nähtud kohandamine kehtib normaalväärtuse arvutamise kohta. Tegelikult tuleks eespool nimetatud mahaarvamine teha algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k kohaselt. Väidet kontrollides tuvastati, et oli tehtud tehniline viga kõnealusele äriühingule kohanduse arvutamisel ning et sama viga oli tehtud ka teiste äriühingute puhul. Need ebatäpsused parandati ning sellest tulenevalt on dumpingumarginaalid kõnealustele äriühingutele varem arvutatutest veidi madalamad.

| (32) | Põhjenduses 31 osutatud väidet kontrollides tuvastati, et vajalik kohandamine oli jäänud tegemata ühe äriühingu puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist. Viga parandati ning selle tulemusel kõnealuse äriühingu dumpingumarginaal veidi tõusis. |
| --- | --- |

(32)

Põhjenduses 31 osutatud väidet kontrollides tuvastati, et vajalik kohandamine oli jäänud tegemata ühe äriühingu puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist. Viga parandati ning selle tulemusel kõnealuse äriühingu dumpingumarginaal veidi tõusis.

| (33) | Kuna võrdluse kohta rohkem märkusi ei ole ning vaatamata eespool põhjendustes 30, 31 ja 32 märgitud muudatustele, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 48 kuni 50 lõplikult. |
| --- | --- |

(33)

Kuna võrdluse kohta rohkem märkusi ei ole ning vaatamata eespool põhjendustes 30, 31 ja 32 märgitud muudatustele, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 48 kuni 50 lõplikult.

7.   Dumpingumarginaal

| (34) | Põhjenduses 11 selgitatud põhjustel üksikasjalikumalt uuritud kahe äriühingu dumpingumarginaal arvutati ajutise määruse põhjenduses 51 kehtestatud meetodi järgi. Üks äriühing, kes küsimustikule ei vastanud ja keda üksikasjalikumalt ei uuritud, nagu on selgitatud põhjenduses 11, loeti koostööst hoiduvaks ning järeldused tehti kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1. Võttes arvesse ajutise määruse põhjenduses 19 nimetatud tihedat koostööd, määrati sellele äriühingule dumpingumarginaal, mis kehtestati vastavalt kõigi teiste äriühingute suhtes tuvastatud kõige kõrgemale dumpingumarginaalile. |
| --- | --- |

(34)

Põhjenduses 11 selgitatud põhjustel üksikasjalikumalt uuritud kahe äriühingu dumpingumarginaal arvutati ajutise määruse põhjenduses 51 kehtestatud meetodi järgi. Üks äriühing, kes küsimustikule ei vastanud ja keda üksikasjalikumalt ei uuritud, nagu on selgitatud põhjenduses 11, loeti koostööst hoiduvaks ning järeldused tehti kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1. Võttes arvesse ajutise määruse põhjenduses 19 nimetatud tihedat koostööd, määrati sellele äriühingule dumpingumarginaal, mis kehtestati vastavalt kõigi teiste äriühingute suhtes tuvastatud kõige kõrgemale dumpingumarginaalile.

| (35) | Dumpingumarginaalid kõikide äriühingute kohta, keda oli juba individuaalselt uuritud, arvutati uuesti, et parandada põhjendustes 30, 31 ja 32 osutatud vead. Kõnealuse ümberarvutuse tulemusel on dumpingumarginaale veidi korrigeeritud. |
| --- | --- |

(35)

Dumpingumarginaalid kõikide äriühingute kohta, keda oli juba individuaalselt uuritud, arvutati uuesti, et parandada põhjendustes 30, 31 ja 32 osutatud vead. Kõnealuse ümberarvutuse tulemusel on dumpingumarginaale veidi korrigeeritud.

| (36) | Kuna uut teavet ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 53 koostöö taseme kohta esitatud järeldused lõplikult. |
| --- | --- |

(36)

Kuna uut teavet ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 53 koostöö taseme kohta esitatud järeldused lõplikult.

| (37) | Selle põhjal on kehtestatud järgmised lõplikud dumpingumarginaalid (väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata):






  Äriühing | Lõplik dumpingumarginaal
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd | 58,1 |
| DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd | 19,1 |
| RZBC Co. Ltd | 59,8 |
| RZBC (Juxian) Co. Ltd | 59,8 |
| TTCA Co., Ltd | 57,1 |
| Yixing Union Biochemical Co. Ltd | 55,7 |
| Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd | 6,6 |
| Weifang Ensign Industry Co. Ltd | 53,5 |
| Kõik muud äriühingud | 59,8 |

(37)

Selle põhjal on kehtestatud järgmised lõplikud dumpingumarginaalid (väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata):

Äriühing

Lõplik dumpingumarginaal

(%)

Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd

58,1

DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd

19,1

RZBC Co. Ltd

59,8

RZBC (Juxian) Co. Ltd

59,8

TTCA Co., Ltd

57,1

Yixing Union Biochemical Co. Ltd

55,7

Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd

6,6

Weifang Ensign Industry Co. Ltd

53,5

Kõik muud äriühingud

59,8

E.   KAHJU

1.   Ühenduse toodang ja ühenduse tootmisharu

| (38) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et äriühing SA Citrique Belge NV lõpetas tootmise pärast uurimisperioodi lõppemist ning kauples üksnes vaatlusaluse tootega, mida imporditi tema Hiinas asuvalt sidusettevõtjalt (DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd); seega väidetakse, et äriühing SA Citrique Belge NV ei peaks olema osa ühenduse tootmisharust. Selle väite kinnituseks tõendeid siiski ei esitatud ja äriühingu SA Citrique Belge NV esitatud andmetest nähtub, et äriühing jätkas tootmist. |
| --- | --- |

(38)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et äriühing SA Citrique Belge NV lõpetas tootmise pärast uurimisperioodi lõppemist ning kauples üksnes vaatlusaluse tootega, mida imporditi tema Hiinas asuvalt sidusettevõtjalt (DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd); seega väidetakse, et äriühing SA Citrique Belge NV ei peaks olema osa ühenduse tootmisharust. Selle väite kinnituseks tõendeid siiski ei esitatud ja äriühingu SA Citrique Belge NV esitatud andmetest nähtub, et äriühing jätkas tootmist.

| (39) | Üks huvitatud isik esitas kaebuse selle kohta, et ajutise määruse põhjendus 56 hõlmab üksnes osa äriühing SA Citrique Belge NV impordist oma Hiinas asuvalt sidustootjalt uurimisperioodi jooksul. See huvitatud isik väitis, et tuleks esitada suundumus, mis käsitleb ühenduse tootmisharu koguimporti sidusettevõtjatelt ja sõltumatutelt ettevõtjatelt kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, kuna import on oluline faktor ühenduse toodangu hindamisel ning sellest tulenevalt ka ühenduse tootmisharu kahjustava mõju olemasolu kinnitamisel. Uurimise käigus on tõesti selgunud, et kogu vaatlusalusel perioodil oli ühenduse tootmisharu impordimaht väga väike, s.o 1 % kuni 6 % tootmismahust (näitaja esitatakse protsendina konfidentsiaalsuse tõttu). Seepärast tuleks väide tagasi lükata ja ajutise määruse põhjendused 55 kuni 58 kinnitatakse lõplikult. |
| --- | --- |

(39)

Üks huvitatud isik esitas kaebuse selle kohta, et ajutise määruse põhjendus 56 hõlmab üksnes osa äriühing SA Citrique Belge NV impordist oma Hiinas asuvalt sidustootjalt uurimisperioodi jooksul. See huvitatud isik väitis, et tuleks esitada suundumus, mis käsitleb ühenduse tootmisharu koguimporti sidusettevõtjatelt ja sõltumatutelt ettevõtjatelt kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, kuna import on oluline faktor ühenduse toodangu hindamisel ning sellest tulenevalt ka ühenduse tootmisharu kahjustava mõju olemasolu kinnitamisel. Uurimise käigus on tõesti selgunud, et kogu vaatlusalusel perioodil oli ühenduse tootmisharu impordimaht väga väike, s.o 1 % kuni 6 % tootmismahust (näitaja esitatakse protsendina konfidentsiaalsuse tõttu). Seepärast tuleks väide tagasi lükata ja ajutise määruse põhjendused 55 kuni 58 kinnitatakse lõplikult.

2.   Ühenduse tarbimine

| (40) | Kuna ühenduse tarbimise kohta ei esitatud uut ja põhjendatud teavet, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 59 ja 60 lõplikult. |
| --- | --- |

(40)

Kuna ühenduse tarbimise kohta ei esitatud uut ja põhjendatud teavet, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 59 ja 60 lõplikult.

3.   Import asjaomasest riigist

a)   Asjaomase impordi maht ja turuosa; impordihinnad

| (41) | Kuna impordi mahu, turuosa ja impordihindade kohta ei ilmnenud ega saadetud uut ja põhjendatud teavet ning kuna huvitatud isikud ei esitanud asjaomase impordi mahu ega -hindade kohta märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 61 kuni 63 lõplikult. |
| --- | --- |

(41)

Kuna impordi mahu, turuosa ja impordihindade kohta ei ilmnenud ega saadetud uut ja põhjendatud teavet ning kuna huvitatud isikud ei esitanud asjaomase impordi mahu ega -hindade kohta märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 61 kuni 63 lõplikult.

b)   Hinna allalöömine

| (42) | Selleks, et uurimise algetapis vaatlusalust toodet ja ühenduse tootmisharu toodetud sidrunhapet võrrelda samal kaubandustasandil, tehti hinna allalöömisega seotud arvutustes sõltumatutele importijatele kasumimarginaali (sh müügi-, üld- ja halduskulud) osas kohandus ning lisaks sellele kohandati ühenduse importijate eritöötluskulusid, mida nad kandsid seoses teatavas koguses vaatlusaluse toote pulbristamisega enne edasimüümist. Kuna tehti siiski väikeseid parandusi andmetesse kaubandustasandi kohta, vähenes kaalutud keskmise hinna allalöömise marginaal 17,42 %lt 16,54 %ni. |
| --- | --- |

(42)

Selleks, et uurimise algetapis vaatlusalust toodet ja ühenduse tootmisharu toodetud sidrunhapet võrrelda samal kaubandustasandil, tehti hinna allalöömisega seotud arvutustes sõltumatutele importijatele kasumimarginaali (sh müügi-, üld- ja halduskulud) osas kohandus ning lisaks sellele kohandati ühenduse importijate eritöötluskulusid, mida nad kandsid seoses teatavas koguses vaatlusaluse toote pulbristamisega enne edasimüümist. Kuna tehti siiski väikeseid parandusi andmetesse kaubandustasandi kohta, vähenes kaalutud keskmise hinna allalöömise marginaal 17,42 %lt 16,54 %ni.

| (43) | Pärast lõpliku teabe avalikustamist väitis üks ühenduse tootja, et kohandada tuleks ka kaubandustasandit seoses ühenduse tootmisharu müügiga, st arvesse tuleks võtta tootmisharu müüki kaubandusettevõtjate kaudu. Sellega seoses tuleks märkida, et kaubandustasandit kohandati tõesti ühenduse tootmisharu müügihindade osas enne nende võrdlemist asjaomase toote impordihindadega. |
| --- | --- |

(43)

Pärast lõpliku teabe avalikustamist väitis üks ühenduse tootja, et kohandada tuleks ka kaubandustasandit seoses ühenduse tootmisharu müügiga, st arvesse tuleks võtta tootmisharu müüki kaubandusettevõtjate kaudu. Sellega seoses tuleks märkida, et kaubandustasandit kohandati tõesti ühenduse tootmisharu müügihindade osas enne nende võrdlemist asjaomase toote impordihindadega.

| (44) | Sama ühenduse tootja soovis ka, et kohandamist seoses vaatlusaluse toote teatavate koguste pulbristamisest tulenevate eritöötluskuludega tuleks rakendada ka samasuguse toote puhul. Seda taotlust siiski üksikasjalikumalt ei põhjendatud teabega kõnealuse ühenduse tootja kantud eritöötluskulude kohta ning seega ei saanud taotlust vastu võtta. Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 64 lõplikult. |
| --- | --- |

(44)

Sama ühenduse tootja soovis ka, et kohandamist seoses vaatlusaluse toote teatavate koguste pulbristamisest tulenevate eritöötluskuludega tuleks rakendada ka samasuguse toote puhul. Seda taotlust siiski üksikasjalikumalt ei põhjendatud teabega kõnealuse ühenduse tootja kantud eritöötluskulude kohta ning seega ei saanud taotlust vastu võtta. Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 64 lõplikult.

4.   Ühenduse tootmisharu olukord

a)   Üldosa

| (45) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et komisjon ei ole põhjalikult analüüsinud kõiki kahjunäitajaid ning seepärast ei ole kindlaks tehtud õiget ja lõplikku seost ühenduse tootmisharu olukorra ja Hiinast pärit impordi vahel. Eelkõige väideti, et ei ole hinnatud teatavate kahjunäitajate arengut positiivses suunas. Tuleks märkida, et kuigi mõned kahjunäitajad on positiivses suunas arenenud, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 79, nähtub üldpildist, et ühenduse tootmisharu olukord on halvenenud. Veidi suurenenud toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht ja ühiku hind ning ka ajutise määruse põhjenduses 76 kirjeldatud suurenenud kulutasuvus kajastavad ühenduse tootjate tehtud jõupingutusi, et olla vaatlusalusel perioodil konkurentsivõimelised ning saada kasu suurenenud tarbimisest. Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 68, on ühenduse tootmisharu vaatamata kõnealustele jõupingutustele kaotanud 5 protsendipunkti (st turuosa vähenes 54 %lt 49 %ni) oma turuosast, mille on peamiselt hõlvanud Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga import. Raskendava asjaoluna nimetatakse ka seda, et eeldatavalt oleks ühenduse tootmisharu võinud suurendada turuosa nende kolme ühenduse sidrunhappe tootja arvelt, kes 2004. aastal tegevuse lõpetasid. Kuid tegelikkuses ei saanud ühenduse tootmisharu üle võtta kolme tegevuse lõpetanud EÜ tootja kliente ega saanud kasu suurenenud tarbimisest. See olulise turuosa kaotamine koos selgelt halvenevate finantsnäitajatega (s.o kulutasuvus, investeeringutasuvus, rahakäive) näitab, et ühenduse tootmisharu üldine olukord vaatlusalusel perioodil halvenes ning tundub, et olukord oli halvim uurimisperioodi ajal. Lisaks sellele ei saa konkreetsel juhul varude vähenemist hinnata ühenduse tootmisharu positiivse arenguna, pidades silmas toote tunnuseid, mille tõttu ei ole toodet võimalik pikaajaliselt ladustada. |
| --- | --- |

(45)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et komisjon ei ole põhjalikult analüüsinud kõiki kahjunäitajaid ning seepärast ei ole kindlaks tehtud õiget ja lõplikku seost ühenduse tootmisharu olukorra ja Hiinast pärit impordi vahel. Eelkõige väideti, et ei ole hinnatud teatavate kahjunäitajate arengut positiivses suunas. Tuleks märkida, et kuigi mõned kahjunäitajad on positiivses suunas arenenud, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 79, nähtub üldpildist, et ühenduse tootmisharu olukord on halvenenud. Veidi suurenenud toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht ja ühiku hind ning ka ajutise määruse põhjenduses 76 kirjeldatud suurenenud kulutasuvus kajastavad ühenduse tootjate tehtud jõupingutusi, et olla vaatlusalusel perioodil konkurentsivõimelised ning saada kasu suurenenud tarbimisest. Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 68, on ühenduse tootmisharu vaatamata kõnealustele jõupingutustele kaotanud 5 protsendipunkti (st turuosa vähenes 54 %lt 49 %ni) oma turuosast, mille on peamiselt hõlvanud Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga import. Raskendava asjaoluna nimetatakse ka seda, et eeldatavalt oleks ühenduse tootmisharu võinud suurendada turuosa nende kolme ühenduse sidrunhappe tootja arvelt, kes 2004. aastal tegevuse lõpetasid. Kuid tegelikkuses ei saanud ühenduse tootmisharu üle võtta kolme tegevuse lõpetanud EÜ tootja kliente ega saanud kasu suurenenud tarbimisest. See olulise turuosa kaotamine koos selgelt halvenevate finantsnäitajatega (s.o kulutasuvus, investeeringutasuvus, rahakäive) näitab, et ühenduse tootmisharu üldine olukord vaatlusalusel perioodil halvenes ning tundub, et olukord oli halvim uurimisperioodi ajal. Lisaks sellele ei saa konkreetsel juhul varude vähenemist hinnata ühenduse tootmisharu positiivse arenguna, pidades silmas toote tunnuseid, mille tõttu ei ole toodet võimalik pikaajaliselt ladustada.

b)   Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

| (46) | Üks huvitatud isik väitis, et selles valdkonnas tehtavad investeeringud ei ole alati ühesugused, vaid investeeringuid tehakse vastavalt teatavatele tsüklitele. Isegi tavapärastes turutingimustes ei saa eeldada, et olulisi investeeringuid tehakse igal aastal, kuid asjaolu, et kogu perioodi jooksul ei ole kumbki allesjäänud ühenduse tootjast teinud olulisi investeeringuid, peetakse märgiks selle kohta, et neid ei tehtud madala kulutasuvuse tõttu (alates 2006. aastast on kulutasuvus asendunud kahjumiga). Seega leitakse, et konkreetsel juhul on investeeringud eriti oluline kahjunäitaja. |
| --- | --- |

(46)

Üks huvitatud isik väitis, et selles valdkonnas tehtavad investeeringud ei ole alati ühesugused, vaid investeeringuid tehakse vastavalt teatavatele tsüklitele. Isegi tavapärastes turutingimustes ei saa eeldada, et olulisi investeeringuid tehakse igal aastal, kuid asjaolu, et kogu perioodi jooksul ei ole kumbki allesjäänud ühenduse tootjast teinud olulisi investeeringuid, peetakse märgiks selle kohta, et neid ei tehtud madala kulutasuvuse tõttu (alates 2006. aastast on kulutasuvus asendunud kahjumiga). Seega leitakse, et konkreetsel juhul on investeeringud eriti oluline kahjunäitaja.

| (47) | Arvesse tuleks võtta ka ühenduse tootja kapitali kaasamise võimet. Uurimise käigus on selgunud, et mõlemal ühenduse tootjal oli sidrunhappega seotud ärikeskkonna halvenemise tõttu raskusi kapitali kaasamisega. |
| --- | --- |

(47)

Arvesse tuleks võtta ka ühenduse tootja kapitali kaasamise võimet. Uurimise käigus on selgunud, et mõlemal ühenduse tootjal oli sidrunhappega seotud ärikeskkonna halvenemise tõttu raskusi kapitali kaasamisega.

| (48) | Üks huvitatud isik väitis, et kaebuse esitaja oli võimeline kaasama kapitali seoses teiste toodetega, kuna 2007. aasta veebruaris teatas ta uue glükoositehase ehitamisest. Seoses sellega märgitakse, et investeeringute ulatus on piiratud võimega asjaomase toote puhul (s.o sidrunhape) kapitali kaasata, mida oli negatiivselt mõjutanud ühenduse tootmisharu finantsolukord. |
| --- | --- |

(48)

Üks huvitatud isik väitis, et kaebuse esitaja oli võimeline kaasama kapitali seoses teiste toodetega, kuna 2007. aasta veebruaris teatas ta uue glükoositehase ehitamisest. Seoses sellega märgitakse, et investeeringute ulatus on piiratud võimega asjaomase toote puhul (s.o sidrunhape) kapitali kaasata, mida oli negatiivselt mõjutanud ühenduse tootmisharu finantsolukord.

| (49) | Eespool esitatu põhjal kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 72 esitatud järeldus ühenduse tootmisharu investeeringute kohta lõplikult. |
| --- | --- |

(49)

Eespool esitatu põhjal kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 72 esitatud järeldus ühenduse tootmisharu investeeringute kohta lõplikult.

c)   Kulutasuvus ja investeeringutasuvus

| (50) | Üks huvitatud isik väitis, et ajutise määruse põhjenduses 73 esitatud järeldused ei ole kooskõlas kummagi ühenduse tootja raamatupidamisdokumentidega, eelkõige ei olnud nendes märgitud väga suuri erakorralisi ümberkorralduskulusid. Selles osas märgitakse, et kogu vaatlusaluse perioodi jooksul on ühe ühenduse tootja erakorralisi tulemusi mõjutanud peamiselt ümberkorraldamiseks tehtud jõupingutused, mis raamatupidamisdokumentides esitati kas kulude või tuludena sõltuvalt sellest, kas reserv lisati või vabastati; erakorralisi tulemusi on mõjutanud ka Šveitsis asuvale peaettevõtjale makstud kasutustasu. Seepärast peeti sobivamaks kasutada kahjuanalüüsi tegemise alusena põhitegevuskasumit, mitte maksueelset puhaskasumit. |
| --- | --- |

(50)

Üks huvitatud isik väitis, et ajutise määruse põhjenduses 73 esitatud järeldused ei ole kooskõlas kummagi ühenduse tootja raamatupidamisdokumentidega, eelkõige ei olnud nendes märgitud väga suuri erakorralisi ümberkorralduskulusid. Selles osas märgitakse, et kogu vaatlusaluse perioodi jooksul on ühe ühenduse tootja erakorralisi tulemusi mõjutanud peamiselt ümberkorraldamiseks tehtud jõupingutused, mis raamatupidamisdokumentides esitati kas kulude või tuludena sõltuvalt sellest, kas reserv lisati või vabastati; erakorralisi tulemusi on mõjutanud ka Šveitsis asuvale peaettevõtjale makstud kasutustasu. Seepärast peeti sobivamaks kasutada kahjuanalüüsi tegemise alusena põhitegevuskasumit, mitte maksueelset puhaskasumit.

| (51) | Sama isik väitis, et konkurentsi rikkumise eest mõlemale ühenduse tootja peaettevõtjale 2005. aastal määratud trahv võis mõjutada ühenduse tootmisharu kulutasuvust. Trahvist tulenev mõju (nii reservide lisamine kui vabastamine) on registreeritud erakorralise tulemusena. Nagu on märgitud põhjenduses 50, kasutatakse konkreetses menetluses kahjunäitajana põhitegevuskasumit. Seepärast ei saanud ühenduse tootjatele määratud trahv mõjutada kulutasuvust, millel põhines kahjuanalüüs. Lisaks tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu oli kahjumis alates 2006. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni. Ajutises määruses esitatud suundumused kinnitatakse seepärast lõplikult. |
| --- | --- |

(51)

Sama isik väitis, et konkurentsi rikkumise eest mõlemale ühenduse tootja peaettevõtjale 2005. aastal määratud trahv võis mõjutada ühenduse tootmisharu kulutasuvust. Trahvist tulenev mõju (nii reservide lisamine kui vabastamine) on registreeritud erakorralise tulemusena. Nagu on märgitud põhjenduses 50, kasutatakse konkreetses menetluses kahjunäitajana põhitegevuskasumit. Seepärast ei saanud ühenduse tootjatele määratud trahv mõjutada kulutasuvust, millel põhines kahjuanalüüs. Lisaks tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu oli kahjumis alates 2006. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni. Ajutises määruses esitatud suundumused kinnitatakse seepärast lõplikult.

| (52) | Mitu huvitatud isikut juhtisid tähelepanu väiksele ebakõlale kulutasuvuse suundumuse ja investeeringutasuvuse vahel. Kulutasuvust väljendati tõesti sõltumatutele klientidele suunatud samasuguse toote müügi tegevuskasumi protsendimäärana selle müügiga seotud käibest, investeeringutasuvust väljendati aga arvestusliku puhasväärtuse puhaskasumiprotsendina. Kõikide kahjunäitajate ühtseks arvutamiseks korrigeeriti investeeringutasuvuse arvutamise viisi, võttes aluseks investeeringute arvestusliku puhasväärtuse tegevuskasumiprotsendi. Korrigeeritud arvnäitajad on järgmised: | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogu investeeringutasuvus
  (indeks) | 100 | 148 | – 147 | – 207 |

(52)

Mitu huvitatud isikut juhtisid tähelepanu väiksele ebakõlale kulutasuvuse suundumuse ja investeeringutasuvuse vahel. Kulutasuvust väljendati tõesti sõltumatutele klientidele suunatud samasuguse toote müügi tegevuskasumi protsendimäärana selle müügiga seotud käibest, investeeringutasuvust väljendati aga arvestusliku puhasväärtuse puhaskasumiprotsendina. Kõikide kahjunäitajate ühtseks arvutamiseks korrigeeriti investeeringutasuvuse arvutamise viisi, võttes aluseks investeeringute arvestusliku puhasväärtuse tegevuskasumiprotsendi. Korrigeeritud arvnäitajad on järgmised:

2004

2005

2006

Uurimisperiood

Kogu investeeringutasuvus

(indeks)

100

148

– 147

– 207

| (53) | Korrigeeritud arvnäitajate puhul kehtib siiski sama suundumus ning seepärast ei muuda need ajutise määruse põhjenduses 74 esitatud järeldust ning see kinnitatakse lõplikult. |
| --- | --- |

(53)

Korrigeeritud arvnäitajate puhul kehtib siiski sama suundumus ning seepärast ei muuda need ajutise määruse põhjenduses 74 esitatud järeldust ning see kinnitatakse lõplikult.

5.   Järeldus kahju kohta

| (54) | Kuna toodangu, müügimahu, turuosa, ühiku müügihinna, varude, rahakäibe, tööhõive, tootlikkuse, palkade ja dumpingumarginaali suuruse kohta uut ja põhjendatud teavet või väidet ei esitatud, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjendustes 66 kuni 71, 73 ja 75 kuni 78 esitatud järeldused. Lisaks sellele ei mõjuta investeeringutasuvuse osas korrigeeritud arvnäitajad ajutise määruse põhjendustes 73 ja 74 esitatud suundumusi. Võttes arvesse selgelt halvenevaid finantsnäitajaid nagu kulutasuvus, investeeringutasuvus, rahakäive ja märkimisväärse turuosa kaotus, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjenduses 81 esitatud järeldus, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju. |
| --- | --- |

(54)

Kuna toodangu, müügimahu, turuosa, ühiku müügihinna, varude, rahakäibe, tööhõive, tootlikkuse, palkade ja dumpingumarginaali suuruse kohta uut ja põhjendatud teavet või väidet ei esitatud, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjendustes 66 kuni 71, 73 ja 75 kuni 78 esitatud järeldused. Lisaks sellele ei mõjuta investeeringutasuvuse osas korrigeeritud arvnäitajad ajutise määruse põhjendustes 73 ja 74 esitatud suundumusi. Võttes arvesse selgelt halvenevaid finantsnäitajaid nagu kulutasuvus, investeeringutasuvus, rahakäive ja märkimisväärse turuosa kaotus, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjenduses 81 esitatud järeldus, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju.

F.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (55) | Nagu on märgitud põhjenduses 42, on lõplikult otsustatud, et uurimisperioodi jooksul lõid HRVst pärit impordi keskmised hinnad ühenduse tootmisharu keskmisi hindu alla. Pärast väikseid parandusi arvutustes oli hinna allalöömise marginaal 16,54 %. See veidi väiksem näitaja ei mõjuta ajutise määruse põhjendustes 83 kuni 85 esitatud järeldusi dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ning kõnealused järeldused kinnitatakse lõplikult. |
| --- | --- |

(55)

Nagu on märgitud põhjenduses 42, on lõplikult otsustatud, et uurimisperioodi jooksul lõid HRVst pärit impordi keskmised hinnad ühenduse tootmisharu keskmisi hindu alla. Pärast väikseid parandusi arvutustes oli hinna allalöömise marginaal 16,54 %. See veidi väiksem näitaja ei mõjuta ajutise määruse põhjendustes 83 kuni 85 esitatud järeldusi dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ning kõnealused järeldused kinnitatakse lõplikult.

2.   Muude tegurite mõju

a)   Enda tekitatud kahju

| (56) | Mõni importija väitis, et ühenduse tootmisharu kandis enda tekitatud kahju, sest ta järgis põhimõtet, et hind on olulisem kui kogused, teenindades ainult kallimate toodete turulõigus ning hoidudes madala hinnaga toodete tootmisest ja müümisest. Sama importija väitis, et selle tõttu ei saanud ühenduse tootmisharu kasu suurenenud nõudlusest madala hinnaga sidrunhappe järele ning kaotas seega osa turust ja muutis halvemaks oma finantstulemused. Uurimise käigus on siiski selgunud, et nii vaatlusalust toodet kui samasugust toodet kasutatakse peamiselt samal otstarbel ning tooted konkureerivad samades turulõikudes (vt põhjendus 9), välja arvatud ainult ühes turunišis, mis moodustab väikese osa Euroopa sidrunhappe turust ning mida seni varustas üksnes ühenduse tootmisharu. Uurimise käigus on kindlaks tehtud, et ühenduse tootmisharu oli tegev madalama hinnaga toodete turulõigus. Seepärast tuleks kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(56)

Mõni importija väitis, et ühenduse tootmisharu kandis enda tekitatud kahju, sest ta järgis põhimõtet, et hind on olulisem kui kogused, teenindades ainult kallimate toodete turulõigus ning hoidudes madala hinnaga toodete tootmisest ja müümisest. Sama importija väitis, et selle tõttu ei saanud ühenduse tootmisharu kasu suurenenud nõudlusest madala hinnaga sidrunhappe järele ning kaotas seega osa turust ja muutis halvemaks oma finantstulemused. Uurimise käigus on siiski selgunud, et nii vaatlusalust toodet kui samasugust toodet kasutatakse peamiselt samal otstarbel ning tooted konkureerivad samades turulõikudes (vt põhjendus 9), välja arvatud ainult ühes turunišis, mis moodustab väikese osa Euroopa sidrunhappe turust ning mida seni varustas üksnes ühenduse tootmisharu. Uurimise käigus on kindlaks tehtud, et ühenduse tootmisharu oli tegev madalama hinnaga toodete turulõigus. Seepärast tuleks kõnealune väide tagasi lükata.

| (57) | Mõni huvitatud isik peab asjaolu, et vaatlusalusel perioodil, eriti aastatel, mil ühenduse tootmisharu saavutas paremaid tulemusi (s.o 2004 ja 2005), uurimist ei tehtud, faktoriks, mis aitas kaasa turuosa kaotusele ja selle tõttu olukorra halvenemisele. Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu ei töötanud täisvõimsusel ja tootmisvõimsust rakendati vaatlusalusel perioodil stabiilselt. Seepärast oleks olnud suurema nõudluse puhul võimalik tootmist suurendada ilma lisainvesteeringuid tegemata. Võttes lisaks sellele arvesse asjaolu, et ühenduse tootmisharu kulutasuvus ei olnud kogu vaatlusaluse perioodi jooksul piisav, st alla eesmärgiks seatud kulutasuvuse taseme, ning muutus isegi negatiivseks, peetakse majanduslikult põhjendatuks äriotsust mitte teha olulisi investeeringuid samasuguse toote tootmisse. Kõnealune väide ei ole seepärast veenev ja tuleks tagasi lükata. |
| --- | --- |

(57)

Mõni huvitatud isik peab asjaolu, et vaatlusalusel perioodil, eriti aastatel, mil ühenduse tootmisharu saavutas paremaid tulemusi (s.o 2004 ja 2005), uurimist ei tehtud, faktoriks, mis aitas kaasa turuosa kaotusele ja selle tõttu olukorra halvenemisele. Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu ei töötanud täisvõimsusel ja tootmisvõimsust rakendati vaatlusalusel perioodil stabiilselt. Seepärast oleks olnud suurema nõudluse puhul võimalik tootmist suurendada ilma lisainvesteeringuid tegemata. Võttes lisaks sellele arvesse asjaolu, et ühenduse tootmisharu kulutasuvus ei olnud kogu vaatlusaluse perioodi jooksul piisav, st alla eesmärgiks seatud kulutasuvuse taseme, ning muutus isegi negatiivseks, peetakse majanduslikult põhjendatuks äriotsust mitte teha olulisi investeeringuid samasuguse toote tootmisse. Kõnealune väide ei ole seepärast veenev ja tuleks tagasi lükata.

b)   Tooraine ja energia hinna tõus

| (58) | Peaaegu kõik huvitatud isikud kordasid oma väidet, et kui kahju tuvastatakse, on selle põhjuseks suhkruturu reform ja sellest tulenev tootmistoetuste kaotamine 2006. aastal ja/või tõusvad energiahinnad. |
| --- | --- |

(58)

Peaaegu kõik huvitatud isikud kordasid oma väidet, et kui kahju tuvastatakse, on selle põhjuseks suhkruturu reform ja sellest tulenev tootmistoetuste kaotamine 2006. aastal ja/või tõusvad energiahinnad.

| (59) | Üks huvitatud isik väitis, et ühe ühenduse tootja 2007. aasta aastaaruandes on märgitud, et tooraine kättesaadavus oli piiratud Euroopa suhkruturu korralduse tõttu, mille tulemusel tuli teha suuremaid kulutusi. Seoses sellega märgitakse, et kõnealune ühenduse tootja ei kasutanud peamise toorainena mitte suhkrut, vaid melassi, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 89 ning sellele tootjale ei ole kunagi tootmistoetust antud. Melassiga seotud kulutuste kasv ei olnud siiski oluline, vaid vastas suhkruhinna tõusule maailmaturul. Ajutise määruse põhjendustes 90 kuni 94 üksikasjalikult käsitletud ühenduse teise tootja olukorra kohta ei esitatud uut ega põhjendatud teavet ega väidet. Seega kinnitatakse lõplikult põhjenduses 93 esitatud üldine järeldus, et suhkruturu reform ei mõjutanud oluliselt ühenduse tootmisharu tehtud kulutusi. |
| --- | --- |

(59)

Üks huvitatud isik väitis, et ühe ühenduse tootja 2007. aasta aastaaruandes on märgitud, et tooraine kättesaadavus oli piiratud Euroopa suhkruturu korralduse tõttu, mille tulemusel tuli teha suuremaid kulutusi. Seoses sellega märgitakse, et kõnealune ühenduse tootja ei kasutanud peamise toorainena mitte suhkrut, vaid melassi, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 89 ning sellele tootjale ei ole kunagi tootmistoetust antud. Melassiga seotud kulutuste kasv ei olnud siiski oluline, vaid vastas suhkruhinna tõusule maailmaturul. Ajutise määruse põhjendustes 90 kuni 94 üksikasjalikult käsitletud ühenduse teise tootja olukorra kohta ei esitatud uut ega põhjendatud teavet ega väidet. Seega kinnitatakse lõplikult põhjenduses 93 esitatud üldine järeldus, et suhkruturu reform ei mõjutanud oluliselt ühenduse tootmisharu tehtud kulutusi.

| (60) | Sama huvitatud isik väitis, et suhkruhinna ja biokütuse tootmine on tõesti seotud, kuna seda tunnustati ka komisjoni uuringus „The causes of the Food Price Crisis”. (4) Seoses sellega märgitakse, et nagu on juba selgitatud ajutise määruse põhjenduses 98, oli komisjonil juurdepääs mõlema ühenduse tootja kuluandmetele ning seega oli tal võimalik analüüsida sidrunhappe tootmisega seotud konkreetseid toorhinnakulusid mõlema ühenduse tootja puhul. Seega on uuritud seoseid suhkruhinna ja biokütuse tootmise vahel ning neid seoseid on arvesse võetud ELi suhkruturu reformi mõju hindamisel ja biokütuse tootmise suurendamisel. Toetudes eespool esitatule võib järeldada, et kõnealused faktorid ei mõjutanud oluliselt ühenduse tootmisharu kantud kahju, seega kinnitatakse kõnealune järeldus lõplikult. |
| --- | --- |

(60)

Sama huvitatud isik väitis, et suhkruhinna ja biokütuse tootmine on tõesti seotud, kuna seda tunnustati ka komisjoni uuringus „The causes of the Food Price Crisis”. (4) Seoses sellega märgitakse, et nagu on juba selgitatud ajutise määruse põhjenduses 98, oli komisjonil juurdepääs mõlema ühenduse tootja kuluandmetele ning seega oli tal võimalik analüüsida sidrunhappe tootmisega seotud konkreetseid toorhinnakulusid mõlema ühenduse tootja puhul. Seega on uuritud seoseid suhkruhinna ja biokütuse tootmise vahel ning neid seoseid on arvesse võetud ELi suhkruturu reformi mõju hindamisel ja biokütuse tootmise suurendamisel. Toetudes eespool esitatule võib järeldada, et kõnealused faktorid ei mõjutanud oluliselt ühenduse tootmisharu kantud kahju, seega kinnitatakse kõnealune järeldus lõplikult.

| (61) | Lisaks sellele tuleb märkida, et melassi, suhkru, glükoosi või energiaga seotud kulutuste suurenemine, mida on tunnustatud ajutises määruses (vt ajutise määruse põhjendused 93 ja 96), ei ole põhjustanud ühenduse tootmisharu kantud kahju, kuna tavalises turuolukorras oleks ühenduse tootmisharu saanud vähemalt osa suurenenud kulutustest jätta klientide kanda. Uuringust selgus dumpinguhinnaga impordi suurenemine, mis lõi ühenduse tootmisharu hinnad oluliselt alla. Seega hinnad langesid, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 84, ja ühenduse tootmisharul oli võimalik jätta ainult väike osa oma suurenenud kuludest klientide kanda, mistõttu halvenes tema finantsolukord ja turuosa kahanes veelgi. |
| --- | --- |

(61)

Lisaks sellele tuleb märkida, et melassi, suhkru, glükoosi või energiaga seotud kulutuste suurenemine, mida on tunnustatud ajutises määruses (vt ajutise määruse põhjendused 93 ja 96), ei ole põhjustanud ühenduse tootmisharu kantud kahju, kuna tavalises turuolukorras oleks ühenduse tootmisharu saanud vähemalt osa suurenenud kulutustest jätta klientide kanda. Uuringust selgus dumpinguhinnaga impordi suurenemine, mis lõi ühenduse tootmisharu hinnad oluliselt alla. Seega hinnad langesid, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 84, ja ühenduse tootmisharul oli võimalik jätta ainult väike osa oma suurenenud kuludest klientide kanda, mistõttu halvenes tema finantsolukord ja turuosa kahanes veelgi.

| (62) | Tuleks ka märkida, et uurimine näitas, et Hiina kulud sidrunhappe tootmisel olid samuti suurenenud. Nende suurenenud kulude tõttu müügihinnad siiski ei tõusnud, vaid hoopis vähenesid vaatlusaluse perioodi jooksul 6 protsendipunkti, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 63. |
| --- | --- |

(62)

Tuleks ka märkida, et uurimine näitas, et Hiina kulud sidrunhappe tootmisel olid samuti suurenenud. Nende suurenenud kulude tõttu müügihinnad siiski ei tõusnud, vaid hoopis vähenesid vaatlusaluse perioodi jooksul 6 protsendipunkti, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 63.

| (63) | Eespool esitatu põhjal tuleks kõnealused väited tagasi lükata ning kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjendused 88 kuni 99. |
| --- | --- |

(63)

Eespool esitatu põhjal tuleks kõnealused väited tagasi lükata ning kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjendused 88 kuni 99.

c)   Ühenduse tootmisharu hinnakartell

| (64) | Mõned huvitatud isikud kordasid oma väidet, et Euroopa tootjad olid oma turuosa kaotuses ise süüdi sidrunhappe kartelli (1991–1995) tõttu, milles osalesid nii kaebuse esitaja kui ka teine Euroopa tootja ning mis väite kohaselt oli Hiinast pärit sidrunhappe impordi kasvu põhjus. Selle väite kinnitamiseks lisatõendeid ei esitatud ning seega ei muudetud ajutise määruse põhjenduses 100 esitatud järeldust, et dumpinguhinnaga import hakkas kasvama mitu aastat pärast kartelli tegevuse lõppemist. |
| --- | --- |

(64)

Mõned huvitatud isikud kordasid oma väidet, et Euroopa tootjad olid oma turuosa kaotuses ise süüdi sidrunhappe kartelli (1991–1995) tõttu, milles osalesid nii kaebuse esitaja kui ka teine Euroopa tootja ning mis väite kohaselt oli Hiinast pärit sidrunhappe impordi kasvu põhjus. Selle väite kinnitamiseks lisatõendeid ei esitatud ning seega ei muudetud ajutise määruse põhjenduses 100 esitatud järeldust, et dumpinguhinnaga import hakkas kasvama mitu aastat pärast kartelli tegevuse lõppemist.

| (65) | Eespool esitatu põhjal tehakse lõplik järeldus, et konkurentsivastased tegevused, milles ühenduse tootmisharu on osalenud, ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele. |
| --- | --- |

(65)

Eespool esitatu põhjal tehakse lõplik järeldus, et konkurentsivastased tegevused, milles ühenduse tootmisharu on osalenud, ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele.

d)   Vahetuskursside kõikumine

| (66) | Mõni huvitatud isik kordas oma väidet, et oluline põhjus, miks hinnad uurimisperioodi kestel ajutiselt langesid, oli ebasoodne USA dollari vahetuskurss euro suhtes, asjaolu, et sidrunhappe maailmaturuhinnad on üldiselt väljendatud USA dollarites, ja et iga-aastaselt kokkulepitavaid hindasid on raske kohandada uuele valuutaolukorrale. |
| --- | --- |

(66)

Mõni huvitatud isik kordas oma väidet, et oluline põhjus, miks hinnad uurimisperioodi kestel ajutiselt langesid, oli ebasoodne USA dollari vahetuskurss euro suhtes, asjaolu, et sidrunhappe maailmaturuhinnad on üldiselt väljendatud USA dollarites, ja et iga-aastaselt kokkulepitavaid hindasid on raske kohandada uuele valuutaolukorrale.

| (67) | Tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduses 104 on märgitud, et vahetuskursi kõikumise mõju peetakse väikseks, sest isegi kui ei võeta arvesse USA dollari devalveerimist euro suhtes 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel suurusjärgus 4,97 % pärast esialgsete arvutuste täpsustamist, oleks hinna allalöömise näitaja ikkagi üle 10 %. |
| --- | --- |

(67)

Tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduses 104 on märgitud, et vahetuskursi kõikumise mõju peetakse väikseks, sest isegi kui ei võeta arvesse USA dollari devalveerimist euro suhtes 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel suurusjärgus 4,97 % pärast esialgsete arvutuste täpsustamist, oleks hinna allalöömise näitaja ikkagi üle 10 %.

| (68) | Sellest tulenevalt järeldatakse lõplikult, et euro kallinemine USA dollari suhtes ei kõrvalda põhjuslikku seost kindlakstehtud ühenduse tootmisharu kahju ja vaatlusaluse impordi vahel. Seepärast tuleks kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(68)

Sellest tulenevalt järeldatakse lõplikult, et euro kallinemine USA dollari suhtes ei kõrvalda põhjuslikku seost kindlakstehtud ühenduse tootmisharu kahju ja vaatlusaluse impordi vahel. Seepärast tuleks kõnealune väide tagasi lükata.

3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (69) | Kuna uut ja põhjendatud teavet ega väiteid ei ole esitatud, kinnitatakse seega ajutise määruse põhjendused 82 kuni 110 lõplikult. |
| --- | --- |

(69)

Kuna uut ja põhjendatud teavet ega väiteid ei ole esitatud, kinnitatakse seega ajutise määruse põhjendused 82 kuni 110 lõplikult.

| (70) | Kooskõlas eespool esitatuga kinnitatakse lõplikult ajutine järeldus põhjusliku seose kohta ühenduse tootmisharu kantud materiaalse kahju ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(70)

Kooskõlas eespool esitatuga kinnitatakse lõplikult ajutine järeldus põhjusliku seose kohta ühenduse tootmisharu kantud materiaalse kahju ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.

G.   ÜHENDUSE HUVID

1.   Uurimisperioodi järgsed arengud

| (71) | Teatavad ühenduse tootmisharu tootjad kui ka koostööd tegevad eksportivad tootjad ja importijad märkisid, et tuleks arvesse võtta teatavaid olulisi uurimisperioodi järgseid arenguid. Märgitakse, et tavaliselt ei võeta algmääruse artikli 6 lõike 1 kohaselt arvesse teavet uurimisperioodi järgse perioodi dumpingu ja kahju kohta. Võttes arvesse ajutise määruse põhjendustes 119 ja 129 esitatud märkusi, peeti siiski erandkorras vajalikuks koguda teavet perioodi kohta juuli 2007–juuli 2008. |
| --- | --- |

(71)

Teatavad ühenduse tootmisharu tootjad kui ka koostööd tegevad eksportivad tootjad ja importijad märkisid, et tuleks arvesse võtta teatavaid olulisi uurimisperioodi järgseid arenguid. Märgitakse, et tavaliselt ei võeta algmääruse artikli 6 lõike 1 kohaselt arvesse teavet uurimisperioodi järgse perioodi dumpingu ja kahju kohta. Võttes arvesse ajutise määruse põhjendustes 119 ja 129 esitatud märkusi, peeti siiski erandkorras vajalikuks koguda teavet perioodi kohta juuli 2007–juuli 2008.

| (72) | Mõni huvitatud isik väitis, et meetmeid ei ole vaja võtta, kuna pärast uurimisperioodi saavutas ühenduse tootmisharu kulutasuvus kõrge taseme tänu oluliselt kõrgematele hindadele ja tänu sellele, et toimus turu iseregulatsioon. Oli tõendeid dumpingu ja kahju kohta uurimisperioodil ning kahju tulenes peamiselt hindade langusest, mida põhjustas dumpinguhinnaga import. Impordistatistika kohaselt tõusid Hiina müügihinnad pärast uurimisperioodi ainult 12 %. Võrreldes 16,54 %ga, mis oli hinna alla löömise taseme suurusjärk uurimisperioodil, ei ole kõnealune hinnatõus selgelt piisav, kuna ühenduse tootmisharul ei ole võimalik oma müügihindu tõsta jätkusuutlikule tasemele, ilma riskimata kaotada dumpinguvastaste meetmete puudumise tõttu veel kliente. Ühenduse tootmisharu hinnataseme kohta tuvastati, et ühenduse tootmisharu suutis alates 2008. aasta esimesest kvartalist oma hindu mõõdukalt tõsta ning tundub, et see on ühenduse tootmisharu finantsolukorda parandanud. Kõnealune hinnatõus on siiski ajaliselt tihedalt seotud käesoleva menetluse algatamisega ja seega tundub, et ühenduse tootmisharu olukord on paranenud tänu võimalikele dumpinguvastastele meetmetele HRVst pärit impordi suhtes. Seega järeldati, et turu iseregulatsiooni ei toimunud või oli see ebapiisav, et muuta meetmete võtmine tarbetuks. Seega tuleks kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(72)

Mõni huvitatud isik väitis, et meetmeid ei ole vaja võtta, kuna pärast uurimisperioodi saavutas ühenduse tootmisharu kulutasuvus kõrge taseme tänu oluliselt kõrgematele hindadele ja tänu sellele, et toimus turu iseregulatsioon. Oli tõendeid dumpingu ja kahju kohta uurimisperioodil ning kahju tulenes peamiselt hindade langusest, mida põhjustas dumpinguhinnaga import. Impordistatistika kohaselt tõusid Hiina müügihinnad pärast uurimisperioodi ainult 12 %. Võrreldes 16,54 %ga, mis oli hinna alla löömise taseme suurusjärk uurimisperioodil, ei ole kõnealune hinnatõus selgelt piisav, kuna ühenduse tootmisharul ei ole võimalik oma müügihindu tõsta jätkusuutlikule tasemele, ilma riskimata kaotada dumpinguvastaste meetmete puudumise tõttu veel kliente. Ühenduse tootmisharu hinnataseme kohta tuvastati, et ühenduse tootmisharu suutis alates 2008. aasta esimesest kvartalist oma hindu mõõdukalt tõsta ning tundub, et see on ühenduse tootmisharu finantsolukorda parandanud. Kõnealune hinnatõus on siiski ajaliselt tihedalt seotud käesoleva menetluse algatamisega ja seega tundub, et ühenduse tootmisharu olukord on paranenud tänu võimalikele dumpinguvastastele meetmetele HRVst pärit impordi suhtes. Seega järeldati, et turu iseregulatsiooni ei toimunud või oli see ebapiisav, et muuta meetmete võtmine tarbetuks. Seega tuleks kõnealune väide tagasi lükata.

2.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (73) | Kuna ei esitatud uut ja põhjendatud teavet ega väidet ühenduse tootmisharu huvide kohta, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjendustes 112 kuni 115 ühenduse tootmisharu huvide kohta esitatud järeldus. |
| --- | --- |

(73)

Kuna ei esitatud uut ja põhjendatud teavet ega väidet ühenduse tootmisharu huvide kohta, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjendustes 112 kuni 115 ühenduse tootmisharu huvide kohta esitatud järeldus.

3.   Konkurents ja tarnekindlus

| (74) | Enamik huvitatud isikutest kordas oma väidet, et meetmete võtmine vähendaks oluliselt konkurentsi Euroopa turul ja looks turul monopoolse seisundi. Leitakse siiski, et arvestades Hiina eksportivate tootjate tugevat turuseisundit, mille nad on saavutanud viimaste aastate jooksul, ei tõrjuks meetmete kehtestamine neid välja ühenduse turult, vaid taastaks võrdsed võimalused, mis võimaldavad ühenduse tootmisharul ja Hiina eksportivatel tootjatel konkureerida võrdsetel alustel. Lisaks sellele arvatakse, et tänu mõõdukale hinnatõusule ühenduse turul võiks suureneda import muudest kolmandatest riikidest nagu Iisrael ja Lõuna-Ameerika riigid, kes ise sidrunhapet toodavad ning kes arvatavasti on vähem huvitatud eksportimisest madalate hindadega turule. |
| --- | --- |

(74)

Enamik huvitatud isikutest kordas oma väidet, et meetmete võtmine vähendaks oluliselt konkurentsi Euroopa turul ja looks turul monopoolse seisundi. Leitakse siiski, et arvestades Hiina eksportivate tootjate tugevat turuseisundit, mille nad on saavutanud viimaste aastate jooksul, ei tõrjuks meetmete kehtestamine neid välja ühenduse turult, vaid taastaks võrdsed võimalused, mis võimaldavad ühenduse tootmisharul ja Hiina eksportivatel tootjatel konkureerida võrdsetel alustel. Lisaks sellele arvatakse, et tänu mõõdukale hinnatõusule ühenduse turul võiks suureneda import muudest kolmandatest riikidest nagu Iisrael ja Lõuna-Ameerika riigid, kes ise sidrunhapet toodavad ning kes arvatavasti on vähem huvitatud eksportimisest madalate hindadega turule.

| (75) | Samas ei saa välistada, et kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, peab ühenduse tootmisharu lõpetama oma tootmistegevuse kõnealuse konkreetse majandustegevuse puhul, tuues kaasa vastupidise stsenaariumi, st Hiina importijate turgu valitseva seisundi. |
| --- | --- |

(75)

Samas ei saa välistada, et kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, peab ühenduse tootmisharu lõpetama oma tootmistegevuse kõnealuse konkreetse majandustegevuse puhul, tuues kaasa vastupidise stsenaariumi, st Hiina importijate turgu valitseva seisundi.

| (76) | Enamik huvitatud isikutest väitsid ka seda, et kui meetmete võtmise tõttu peatub Hiinast importimine, oleks ohus tarnekindlus, sest ühenduse tootmisharu ei suuda rahuldada ELi turu nõudlust isegi siis, kui mõlemad tootjad töötavad 100 % tootmisvõimsusega. Selle olukorra muudaks tõsisemaks asjaolu, et eeldatavalt nõudlus sidrunhappe järele suureneb veelgi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 648/2004 (detergentide kohta) (5) mõju tõttu. Kõnealuses määruses võtab komisjon ülesande vaadata läbi fosfaatide kasutamine detergentides ning esitada tulemuste põhjal ettepanek sobivate meetmete kohta. Vastavalt sellele kohustusele esitas komisjon aruande, kuid ei ole meetmete kohta ettepanekuid veel teinud. Isegi kui fosfaatide kasutamine detergenditööstuses keelatakse täielikult, asendatakse need peamiselt tseoliitidega ning üksnes väikses ulatuses sidrunhappega. |
| --- | --- |

(76)

Enamik huvitatud isikutest väitsid ka seda, et kui meetmete võtmise tõttu peatub Hiinast importimine, oleks ohus tarnekindlus, sest ühenduse tootmisharu ei suuda rahuldada ELi turu nõudlust isegi siis, kui mõlemad tootjad töötavad 100 % tootmisvõimsusega. Selle olukorra muudaks tõsisemaks asjaolu, et eeldatavalt nõudlus sidrunhappe järele suureneb veelgi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 648/2004 (detergentide kohta) (5) mõju tõttu. Kõnealuses määruses võtab komisjon ülesande vaadata läbi fosfaatide kasutamine detergentides ning esitada tulemuste põhjal ettepanek sobivate meetmete kohta. Vastavalt sellele kohustusele esitas komisjon aruande, kuid ei ole meetmete kohta ettepanekuid veel teinud. Isegi kui fosfaatide kasutamine detergenditööstuses keelatakse täielikult, asendatakse need peamiselt tseoliitidega ning üksnes väikses ulatuses sidrunhappega.

| (77) | Lisaks sellele olid veel mitu fakti vastuolus oletusega, et Hiinast importimine tõesti peatub.






  — | Impordistatistika kohaselt suurenes uurimisperioodi järgse 12 kuu jooksul Hiinast pärit import 17 %, samas kui pärast esialgsete meetmete võtmist jäi see märkimisväärsele tasemele ning oli piisav, et tagada ELis tarnekindlus. |
| --- | --- | --- |

(77)

Lisaks sellele olid veel mitu fakti vastuolus oletusega, et Hiinast importimine tõesti peatub.

—

Impordistatistika kohaselt suurenes uurimisperioodi järgse 12 kuu jooksul Hiinast pärit import 17 %, samas kui pärast esialgsete meetmete võtmist jäi see märkimisväärsele tasemele ning oli piisav, et tagada ELis tarnekindlus.

| — | Uurimise käigus selgus, et mõne Hiina eksportiva tootja tootmisvõimsus on ülemäärane, mis on märk sellest, et importimine Hiinast ELi turule ei peatu, eriti kui USA võtab oma dumpinguvastase uurimise raames HRV suhtes meetmeid. |
| --- | --- |

—

Uurimise käigus selgus, et mõne Hiina eksportiva tootja tootmisvõimsus on ülemäärane, mis on märk sellest, et importimine Hiinast ELi turule ei peatu, eriti kui USA võtab oma dumpinguvastase uurimise raames HRV suhtes meetmeid.

| (78) | Lisaks sellele on ühenduse tootmisharu teatanud asjakohaste meetmete võtmisest, et tootmisvõimsust tõsta. Kaebuse esitaja teatas tootmisvõimsuse olulisest tõstmisest. 2008. aasta juulis avaldatud pressiteate kohaselt peaks kõnealune lisatoodang olema täielikult kättesaadav alates 2009. aasta keskpaigast ning toodang suureneb esimest korda 2009. aasta jaanuaris. See peaks aitama kaasa ELi nõudluse rahuldamisele. Märgitakse ka, et teine ühenduse tootja teatas 2008. aasta augustis, et ta sulgeb Hiinas asuva tootmiskoha 2009. aasta esimeseks kvartaliks ning keskendub tootmisele ühenduses. |
| --- | --- |

(78)

Lisaks sellele on ühenduse tootmisharu teatanud asjakohaste meetmete võtmisest, et tootmisvõimsust tõsta. Kaebuse esitaja teatas tootmisvõimsuse olulisest tõstmisest. 2008. aasta juulis avaldatud pressiteate kohaselt peaks kõnealune lisatoodang olema täielikult kättesaadav alates 2009. aasta keskpaigast ning toodang suureneb esimest korda 2009. aasta jaanuaris. See peaks aitama kaasa ELi nõudluse rahuldamisele. Märgitakse ka, et teine ühenduse tootja teatas 2008. aasta augustis, et ta sulgeb Hiinas asuva tootmiskoha 2009. aasta esimeseks kvartaliks ning keskendub tootmisele ühenduses.

| (79) | Lisaks sellele suureneks arvatavasti ka import kolmandatest riikidest tänu ELi turu atraktiivsetele hindadele ning koos nende lisaallikatega on tarnekindlus arvatavasti paremini tagatud kui olukorras, kus kasutajad sõltuksid üksnes Hiinast pärit sidrunhappest. Uurimisperioodi järgse 12 kuu jooksul on näiteks import Iisraelist suurenenud 30 %. |
| --- | --- |

(79)

Lisaks sellele suureneks arvatavasti ka import kolmandatest riikidest tänu ELi turu atraktiivsetele hindadele ning koos nende lisaallikatega on tarnekindlus arvatavasti paremini tagatud kui olukorras, kus kasutajad sõltuksid üksnes Hiinast pärit sidrunhappest. Uurimisperioodi järgse 12 kuu jooksul on näiteks import Iisraelist suurenenud 30 %.

| (80) | Seepärast tundub, et meetmete kehtestamine ei tõrjuks Hiina eksportivaid tootjaid turult välja, vaid taastaks võrdsed võimalused, millest tulenevalt oleksid tagatud lisatarneallikad. |
| --- | --- |

(80)

Seepärast tundub, et meetmete kehtestamine ei tõrjuks Hiina eksportivaid tootjaid turult välja, vaid taastaks võrdsed võimalused, millest tulenevalt oleksid tagatud lisatarneallikad.

4.   Sõltumatute importijate huvid

| (81) | Mõni huvitatud isik väitis, et väljavõttelise uuringu tõttu sai komisjon tulemusi ainult Euroopa kõige suuremate importijate kohta ning seepärast puudub teave tollimaksude mõjust väikestele ja keskmise suurusega importivatele äriühingutele, kes moodustavad enamiku. Ükski isik ei esitanud siiski moodustatud valimi kohta vastuväiteid ning seepärast peetakse valimit representatiivseks kõikide importijate kohta. |
| --- | --- |

(81)

Mõni huvitatud isik väitis, et väljavõttelise uuringu tõttu sai komisjon tulemusi ainult Euroopa kõige suuremate importijate kohta ning seepärast puudub teave tollimaksude mõjust väikestele ja keskmise suurusega importivatele äriühingutele, kes moodustavad enamiku. Ükski isik ei esitanud siiski moodustatud valimi kohta vastuväiteid ning seepärast peetakse valimit representatiivseks kõikide importijate kohta.

| (82) | Võttes arvesse asjaolu, et sidrunhappe müügist saadav tulu moodustab keskmiselt 1 % importijate kogutulust, eeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete mõju on väike pidades silmas äriühingute üldist tulemust. |
| --- | --- |

(82)

Võttes arvesse asjaolu, et sidrunhappe müügist saadav tulu moodustab keskmiselt 1 % importijate kogutulust, eeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete mõju on väike pidades silmas äriühingute üldist tulemust.

| (83) | Kuna importijad ühtegi lisamärkust ei esitanud, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjendustes 116 kuni 120 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(83)

Kuna importijad ühtegi lisamärkust ei esitanud, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjendustes 116 kuni 120 esitatud järeldused.

5.   Kasutajate huvid

| (84) | Pärast algetappi on komisjon tõhustanud uurimist meetmete võimaliku mõju kohta kasutajatele. Selleks paluti kasutajatel ja riiklikel ühendustel esitada lisateavet ja tehti lisakontrollkäik ühe ühenduse kasutaja ruumidesse. |
| --- | --- |

(84)

Pärast algetappi on komisjon tõhustanud uurimist meetmete võimaliku mõju kohta kasutajatele. Selleks paluti kasutajatel ja riiklikel ühendustel esitada lisateavet ja tehti lisakontrollkäik ühe ühenduse kasutaja ruumidesse.

| (85) | Saadud teave kinnitab esialgset järeldust, mis põhineb kasutajatele saadetud küsimustiku mittetäielikel vastustel, nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 121 ja 122, et sidrunhappe mõju kasutajate tootmise kogukuludele on suhteliselt tagasihoidlik. Tuvastati, et kuigi sidrunhappe osa kasutajate tootmiskuludest on tooteti erinev, jääb see vahemikku alla 1 % – 20 %. Eespool nimetatud lisateave on ka kinnitanud esialgseid järeldusi, mille kohaselt oleks hindade allalöömise marginaali tasemel tollimaksul väga piiratud mõju koostööd tegevate kasutajate tootmiskuludele. Pärast lõpliku teabe avalikustamist väitsid kaks sidrunhappe peamist tööstuslikku kasutajat, et sidrunhappe osa nende teatavates toodetes on väga suur ning seega oleks tollimaksudel neile oluline mõju. Esiteks tuleks märkida, et mõlemad kasutajad toodavad väga laia tootevalikut ning sidrunhappe osa nendes toodetes on erinev. Teiseks ei olnud esitatud andmete põhjal võimalik tõestada, et kõnealused kasutajad müüsid peamiselt neid tooteid, mille puhul seoses sidrunhappega tehtavad kulutused olid olulisemad. Kolmandaks ei esitatud väite kinnitamiseks lisaandmeid. Seepärast ei saadud kõnealuse väitega nõustuda. |
| --- | --- |

(85)

Saadud teave kinnitab esialgset järeldust, mis põhineb kasutajatele saadetud küsimustiku mittetäielikel vastustel, nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 121 ja 122, et sidrunhappe mõju kasutajate tootmise kogukuludele on suhteliselt tagasihoidlik. Tuvastati, et kuigi sidrunhappe osa kasutajate tootmiskuludest on tooteti erinev, jääb see vahemikku alla 1 % – 20 %. Eespool nimetatud lisateave on ka kinnitanud esialgseid järeldusi, mille kohaselt oleks hindade allalöömise marginaali tasemel tollimaksul väga piiratud mõju koostööd tegevate kasutajate tootmiskuludele. Pärast lõpliku teabe avalikustamist väitsid kaks sidrunhappe peamist tööstuslikku kasutajat, et sidrunhappe osa nende teatavates toodetes on väga suur ning seega oleks tollimaksudel neile oluline mõju. Esiteks tuleks märkida, et mõlemad kasutajad toodavad väga laia tootevalikut ning sidrunhappe osa nendes toodetes on erinev. Teiseks ei olnud esitatud andmete põhjal võimalik tõestada, et kõnealused kasutajad müüsid peamiselt neid tooteid, mille puhul seoses sidrunhappega tehtavad kulutused olid olulisemad. Kolmandaks ei esitatud väite kinnitamiseks lisaandmeid. Seepärast ei saadud kõnealuse väitega nõustuda.

6.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (86) | Eespool esitatud ühenduse importijate ja kasutajate huve käsitlev lisaanalüüs ei ole muutnud vastavaid esialgseid järeldusi. Isegi kui teatavatel juhtudel langeb koormus täielikult importijale/kasutajale, oleks selle kahjulik finantsmõju neile igal juhul väheoluline. Sellest tulenevalt otsustatakse, et ajutises määruses ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi ei muudeta. Kuna muid märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse need lõplikult. |
| --- | --- |

(86)

Eespool esitatud ühenduse importijate ja kasutajate huve käsitlev lisaanalüüs ei ole muutnud vastavaid esialgseid järeldusi. Isegi kui teatavatel juhtudel langeb koormus täielikult importijale/kasutajale, oleks selle kahjulik finantsmõju neile igal juhul väheoluline. Sellest tulenevalt otsustatakse, et ajutises määruses ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi ei muudeta. Kuna muid märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse need lõplikult.

H.   LÕPLIKUD MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (87) | Mitu huvitatud isikut esitasid vastuväiteid esialgselt kohaldatud kasumimarginaali taseme kohta ja väitsid, et 9 % on liiga kõrge, sest ühenduse tootmisharu tegelikult vaatlusalusel perioodil sellist kulutasuvuse taset ei saavutanudki. Tunnustatakse asjaolu, et ainult üks ühenduse tootja saavutas sellise kulutasuvuse taseme ajal, kui dumpingut ei toimunud, st aastal 2001, samas kui kaks teist ühenduse tootjat seda ei saavutanud. Seega vaadati uuesti läbi kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks kasutatud meetod ning leiti, et kasumimarginaalina on sobivam kasutada kaalutud keskmist kasumimarginaali (6 %), mille saavutasid 2001. aastal mõlemad Euroopa tootjad. |
| --- | --- |

(87)

Mitu huvitatud isikut esitasid vastuväiteid esialgselt kohaldatud kasumimarginaali taseme kohta ja väitsid, et 9 % on liiga kõrge, sest ühenduse tootmisharu tegelikult vaatlusalusel perioodil sellist kulutasuvuse taset ei saavutanudki. Tunnustatakse asjaolu, et ainult üks ühenduse tootja saavutas sellise kulutasuvuse taseme ajal, kui dumpingut ei toimunud, st aastal 2001, samas kui kaks teist ühenduse tootjat seda ei saavutanud. Seega vaadati uuesti läbi kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks kasutatud meetod ning leiti, et kasumimarginaalina on sobivam kasutada kaalutud keskmist kasumimarginaali (6 %), mille saavutasid 2001. aastal mõlemad Euroopa tootjad.

| (88) | Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et on mõistlik oletada, et ühenduse tootmisharu saavutab dumpinguhinnaga impordi puudumisel 6 % suuruse maksueelse kasumimarginaali, ning seda kasumimarginaali kasutati ka lõplikes järeldustes. |
| --- | --- |

(88)

Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et on mõistlik oletada, et ühenduse tootmisharu saavutab dumpinguhinnaga impordi puudumisel 6 % suuruse maksueelse kasumimarginaali, ning seda kasumimarginaali kasutati ka lõplikes järeldustes.

| (89) | Hiina impordihindu uurimisperioodil võrreldi samasuguse toote mittekahjustava hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüs kõnealust toodet ühenduse turul. Mittekahjustav hind saadi ühenduse tootmisharu müügihinna kohandamisega selliselt, et see kajastab kasumimarginaali praeguseks läbivaadatud kujul. Võrdlemisel saadud vahe, mida väljendati protsendina CIF-koguhinnast, oli 8,3 %–42,7 % iga äriühingu kohta, st väiksem kui tuvastatud dumpingumarginaal (välja arvatud ühe äriühingu puhul). |
| --- | --- |

(89)

Hiina impordihindu uurimisperioodil võrreldi samasuguse toote mittekahjustava hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüs kõnealust toodet ühenduse turul. Mittekahjustav hind saadi ühenduse tootmisharu müügihinna kohandamisega selliselt, et see kajastab kasumimarginaali praeguseks läbivaadatud kujul. Võrdlemisel saadud vahe, mida väljendati protsendina CIF-koguhinnast, oli 8,3 %–42,7 % iga äriühingu kohta, st väiksem kui tuvastatud dumpingumarginaal (välja arvatud ühe äriühingu puhul).

2.   Lõplikud meetmed

| (90) | Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta tehtud järelduste valguses ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale leitud tasemele. Sellistel juhtudel (välja arvatud ühel juhul) peaks tollimaksu määr olema kindlaks määratud tuvastatud kahju tasemel. |
| --- | --- |

(90)

Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta tehtud järelduste valguses ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale leitud tasemele. Sellistel juhtudel (välja arvatud ühel juhul) peaks tollimaksu määr olema kindlaks määratud tuvastatud kahju tasemel.

| (91) | Eespool esitatu põhjal on lõplikud tollimaksud järgmised:






  Eksportiv tootja | Pakutav dumpinguvastane tollimaks
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd | 35,7 |
| DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd | 8,3 |
| RZBC Co. Ltd | 36,8 |
| RZBC (Juxian) Co. Ltd | 36,8 |
| TTCA Co., Ltd | 42,7 |
| Yixing Union Biochemical Co. Ltd | 32,6 |
| Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd | 6,6 |
| Weifang Ensign Industry Co. Ltd | 33,8 |
| Kõik muud äriühingud | 42,7 |

(91)

Eespool esitatu põhjal on lõplikud tollimaksud järgmised:

Eksportiv tootja

Pakutav dumpinguvastane tollimaks

(%)

Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd

35,7

DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd

8,3

RZBC Co. Ltd

36,8

RZBC (Juxian) Co. Ltd

36,8

TTCA Co., Ltd

42,7

Yixing Union Biochemical Co. Ltd

32,6

Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd

6,6

Weifang Ensign Industry Co. Ltd

33,8

Kõik muud äriühingud

42,7

3.   Meetmete vorm

| (92) | Uurimise käigus pakkusid kuus HRV eksportivat tootjat vastuvõetavaid hinnakohustusi vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1. |
| --- | --- |

(92)

Uurimise käigus pakkusid kuus HRV eksportivat tootjat vastuvõetavaid hinnakohustusi vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1.

| (93) | Otsusega 2008/899/EÜ (6) võttis komisjon hinnakohustuse pakkumised vastu. Nõukogu leiab, et pakutud hinnakohustused välistavad dumpingu kahjuliku mõju ja piiravad küllaldasel määral kohustusest kõrvalehoidmise ohtu. |
| --- | --- |

(93)

Otsusega 2008/899/EÜ (6) võttis komisjon hinnakohustuse pakkumised vastu. Nõukogu leiab, et pakutud hinnakohustused välistavad dumpingu kahjuliku mõju ja piiravad küllaldasel määral kohustusest kõrvalehoidmise ohtu.

| (94) | Selleks, et võimaldada komisjonil ja tollil tulemuslikult jälgida äriühingute võetud kohustuste täitmist, sõltub dumpinguvastasest tollimaksust vabastamine asjaomasele tolliasutusele vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni esitamise ajal sellest, kas i) esitatakse kinnitusarve – faktuurarve, mis sisaldab vähemalt lisas loetletud üksikasju ja selles sätestatud avaldust; kas ii) nimetatud äriühingud on kõnealused tooted tootnud, lähetanud ja esitanud nende kohta arve otse esimesele sõltumatule kliendile ühenduses, ning kas iii) tollis deklareeritud ja esitatud kaup vastab täpselt kinnitusarves kirjeldatule. Kui eespool loetletud tingimused ei ole täidetud, tuleb vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(94)

Selleks, et võimaldada komisjonil ja tollil tulemuslikult jälgida äriühingute võetud kohustuste täitmist, sõltub dumpinguvastasest tollimaksust vabastamine asjaomasele tolliasutusele vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni esitamise ajal sellest, kas i) esitatakse kinnitusarve – faktuurarve, mis sisaldab vähemalt lisas loetletud üksikasju ja selles sätestatud avaldust; kas ii) nimetatud äriühingud on kõnealused tooted tootnud, lähetanud ja esitanud nende kohta arve otse esimesele sõltumatule kliendile ühenduses, ning kas iii) tollis deklareeritud ja esitatud kaup vastab täpselt kinnitusarves kirjeldatule. Kui eespool loetletud tingimused ei ole täidetud, tuleb vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks.

| (95) | Kui komisjon algmääruse artikli 8 lõike 9 alusel tühistab rikkumise korral hinnakohustuse heakskiitmise, viidates konkreetsetele tehingutele, ja tunnistab asjaomased kinnitusarved kehtetuks, tekib nende tehingutega seotud toodete vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tollivõlg. |
| --- | --- |

(95)

Kui komisjon algmääruse artikli 8 lõike 9 alusel tühistab rikkumise korral hinnakohustuse heakskiitmise, viidates konkreetsetele tehingutele, ja tunnistab asjaomased kinnitusarved kehtetuks, tekib nende tehingutega seotud toodete vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tollivõlg.

| (96) | Importijad peavad tavapärase kaubandusriskina arvestama tollivõla tekkimise võimalusega vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal, nagu kirjeldatud põhjendustes 94 ja 95, isegi kui komisjon on importijatele otseselt või kaudselt kauba müünud tootja pakutud hinnakohustuse heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(96)

Importijad peavad tavapärase kaubandusriskina arvestama tollivõla tekkimise võimalusega vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal, nagu kirjeldatud põhjendustes 94 ja 95, isegi kui komisjon on importijatele otseselt või kaudselt kauba müünud tootja pakutud hinnakohustuse heaks kiitnud.

| (97) | Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 7 peab toll teatama komisjonile viivitamata kõikidest juhtudest, mille puhul on leitud märke hinnakohustuse rikkumisest. |
| --- | --- |

(97)

Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 7 peab toll teatama komisjonile viivitamata kõikidest juhtudest, mille puhul on leitud märke hinnakohustuse rikkumisest.

| (98) | Eespool esitatud põhjustel loeb komisjon eksportivate tootjate pakutud hinnakohustused vastuvõetavaks ning asjaomaseid äriühinguid on teavitatud vastuvõtmise aluseks olevatest põhiandmetest, kaalutlustest ja kohustustest. |
| --- | --- |

(98)

Eespool esitatud põhjustel loeb komisjon eksportivate tootjate pakutud hinnakohustused vastuvõetavaks ning asjaomaseid äriühinguid on teavitatud vastuvõtmise aluseks olevatest põhiandmetest, kaalutlustest ja kohustustest.

| (99) | Kohustuse rikkumise või kohustusest loobumise korral või kui komisjon hinnakohustuste heakskiitmise tühistab, kohaldatakse automaatselt nõukogu poolt algmääruse artikli 9 lõikes 4 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 9. |
| --- | --- |

(99)

Kohustuse rikkumise või kohustusest loobumise korral või kui komisjon hinnakohustuste heakskiitmise tühistab, kohaldatakse automaatselt nõukogu poolt algmääruse artikli 9 lõikes 4 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 9.

I.   AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK KOGUMINE

| (100) | Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharu kantud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt tuleks ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Kuna lõplikud tollimaksumäärad on ajutistest tollimaksumääradest madalamad, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, |
| --- | --- |

(100)

Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharu kantud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt tuleks ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Kuna lõplikud tollimaksumäärad on ajutistest tollimaksumääradest madalamad, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ning CN-koodide 2918 14 00 ja ex 2918 15 00 (TARICi kood 2918150010) alla kuuluva sidrunhappe impordi suhtes.

2.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute toodetud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks
  (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd – No 73, Daqing Road, Bengbu City 233010, Anhui provints, Hiina Rahvavabariik | 35,7 | A874 |
| DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd – West Side of Jincheng Bridge, Wuxi 214024, Jiangsu provints, Hiina Rahvavabariik | 8,3 | A875 |
| RZBC Co., Ltd – No 9 Xinghai West Road, Rizhao, Shandongi provints, Hiina Rahvavabariik | 36,8 | A876 |
| RZBC (Juxian) Co., Ltd, West Wing, Chenyang North Road, Ju County, Rizhao, Shandongi provints, Hiina Rahvavabariik | 36,8 | A877 |
| TTCA Co., Ltd – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandongi provints, Hiina Rahvavabariik | 42,7 | A878 |
| Yixing Union Biochemical Co., Ltd – Economic Development Zone Yixing City 214203, Jiangsu provints, Hiina Rahvavabariik | 32,6 | A879 |
| Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd, No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu, Shandongi provints, Hiina Rahvavabariik | 6,6 | A880 |
| Weifang Ensign Industry Co., Ltd, The West End, Limin Road, Changle City, Shandongi provints, Hiina Rahvavabariik | 33,8 | A882 |
| Kõik muud äriühingud | 42,7 | A999 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

(%)

TARICi lisakood

Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd – No 73, Daqing Road, Bengbu City 233010, Anhui provints, Hiina Rahvavabariik

35,7

A874

DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd – West Side of Jincheng Bridge, Wuxi 214024, Jiangsu provints, Hiina Rahvavabariik

8,3

A875

RZBC Co., Ltd – No 9 Xinghai West Road, Rizhao, Shandongi provints, Hiina Rahvavabariik

36,8

A876

RZBC (Juxian) Co., Ltd, West Wing, Chenyang North Road, Ju County, Rizhao, Shandongi provints, Hiina Rahvavabariik

36,8

A877

TTCA Co., Ltd – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandongi provints, Hiina Rahvavabariik

42,7

A878

Yixing Union Biochemical Co., Ltd – Economic Development Zone Yixing City 214203, Jiangsu provints, Hiina Rahvavabariik

32,6

A879

Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd, No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu, Shandongi provints, Hiina Rahvavabariik

6,6

A880

Weifang Ensign Industry Co., Ltd, The West End, Limin Road, Changle City, Shandongi provints, Hiina Rahvavabariik

33,8

A882

Kõik muud äriühingud

42,7

A999

3.   Olenemata lõikest 1, ei kohaldata lõplikku dumpinguvastast tollimaksu impordi suhtes, mis lubatakse artikli 2 kohaselt vabasse ringlusse.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritud import, mille kohta on esitanud arve äriühingud, kelle hinnakohustused on komisjon heaks kiitnud ja kelle nimed on loetletud otsuses 2008/899/EÜ, mida aeg-ajalt muudetakse, vabastatakse artikliga 1 kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest järgmistel tingimustel:

| a) | nimetatud ettevõtted on kõnealused tooted tootnud, lähetanud ja esitanud arve otse esimesele sõltumatule kliendile ühenduses; |
| --- | --- |

a)

nimetatud ettevõtted on kõnealused tooted tootnud, lähetanud ja esitanud arve otse esimesele sõltumatule kliendile ühenduses;

| b) | sellisele impordile on lisatud kinnitusarve (faktuurarve), mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse lisas esitatud andmeid ja avaldust, ning |
| --- | --- |

b)

sellisele impordile on lisatud kinnitusarve (faktuurarve), mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse lisas esitatud andmeid ja avaldust, ning

| c) | tollis deklareeritud ja esitatud kaubad vastavad täpselt kinnitusarves kirjeldatule. |
| --- | --- |

c)

tollis deklareeritud ja esitatud kaubad vastavad täpselt kinnitusarves kirjeldatule.

2.   Vabasse ringlusesse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmisel tekib tollivõlg,

| a) | kui lõikes 1 kirjeldatud impordi puhul selgub, et üks või mitu nimetatud lõikes loetletud tingimustest on täitmata, või |
| --- | --- |

a)

kui lõikes 1 kirjeldatud impordi puhul selgub, et üks või mitu nimetatud lõikes loetletud tingimustest on täitmata, või

| b) | kui komisjon tühistab määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 8 lõike 9 kohase hinnakohustuse kinnituse määruse või otsusega, milles viidatakse konkreetsetele tehingutele, ning tunnistab asjaomased kinnitusarved kehtetuks. |
| --- | --- |

b)

kui komisjon tühistab määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 8 lõike 9 kohase hinnakohustuse kinnituse määruse või otsusega, milles viidatakse konkreetsetele tehingutele, ning tunnistab asjaomased kinnitusarved kehtetuks.

Artikkel 3

Määrusega (EÜ) nr 488/2008 kehtestatud ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud lõpliku tollimaksu määraga. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplikku tollimaksu, vabastatakse.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. detsember 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

H. NOVELLI

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

1

(2)  ELT C 205, 4.9.2007, lk 14.

2

(3)  ELT L 143, 3.6.2008, lk 13.

3

(4)  Euroopa Komisjon „The Causes of the Food Price Crisis: Sugar”, 20. mai 2008, http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/perspec/foodprice/sugar_en.pdf

4

(5)  ELT L 104, 8.4.2004, lk 1.

5

(6)  Vaata käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 62.

6

Euroopa Liidu Teataja

---

LISA

Kui äriühing müüb ühendusse tooteid, mille suhtes on võetud hinnakohustus, esitatakse toodetele lisataval faktuurarvel järgmised andmed.

| 1. | Pealkiri „KOHUSTUSEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE”. |
| --- | --- |

1.

Pealkiri „KOHUSTUSEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE”.

| 2. | Faktuurarve väljastanud äriühingu nimi. |
| --- | --- |

2.

Faktuurarve väljastanud äriühingu nimi.

| 3. | Faktuurarve number. |
| --- | --- |

3.

Faktuurarve number.

| 4. | Faktuurarve väljaandmise kuupäev. |
| --- | --- |

4.

Faktuurarve väljaandmise kuupäev.

| 5. | TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus toimub ühenduse piiril. |
| --- | --- |

5.

TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus toimub ühenduse piiril.

| 6. | Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:






  — | hinnakohustusega seotud tootekood (PCN – product code number); |
| --- | --- | --- |

6.

Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:

—

hinnakohustusega seotud tootekood (PCN – product code number);

| — | tootekoodile vastava toote kirjeldus lihtsas ja arusaadavas keeles; |
| --- | --- |

—

tootekoodile vastava toote kirjeldus lihtsas ja arusaadavas keeles;

| — | äriühingu tootekood (CPC – company product code); |
| --- | --- |

—

äriühingu tootekood (CPC – company product code);

| — | TARICi kood; |
| --- | --- |

—

TARICi kood;

| — | kogus (tonnides). |
| --- | --- |

—

kogus (tonnides).

| 7. | Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:






  — | tonni hind; |
| --- | --- | --- |

7.

Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:

—

tonni hind;

| — | kohaldatavad maksetingimused; |
| --- | --- |

—

kohaldatavad maksetingimused;

| — | kohaldatavad tarnetingimused; |
| --- | --- |

—

kohaldatavad tarnetingimused;

| — | kõik allahindlused ja tagasimaksed. |
| --- | --- |

—

kõik allahindlused ja tagasimaksed.

| 8. | Ühenduses asuva importijana tegutseva äriühingu nimi, kellele äriühing esitab otse faktuurarve hinnakohustusega seotud kaupade kohta. |
| --- | --- |

8.

Ühenduses asuva importijana tegutseva äriühingu nimi, kellele äriühing esitab otse faktuurarve hinnakohustusega seotud kaupade kohta.

| 9. | Faktuurarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud avaldus:
  „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kauba müük otseekspordiks Euroopa Ühendusse toimub [ÄRIÜHINGU NIMI] pakutud ning Euroopa Komisjoni otsusega 2008/899/EÜ heaks kiidetud hinnakohustuse raames ja tingimuste kohaselt. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.” |
| --- | --- |

9.

Faktuurarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud avaldus:

„Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kauba müük otseekspordiks Euroopa Ühendusse toimub [ÄRIÜHINGU NIMI] pakutud ning Euroopa Komisjoni otsusega 2008/899/EÜ heaks kiidetud hinnakohustuse raames ja tingimuste kohaselt. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.”

---

| 3.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1194/2008,

2. detsember 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 3. detsembril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. detsember 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 56,3 |
| TR | 106,2 |
| ZZ | 81,3 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 59,1 |
| TR | 146,5 |
| ZZ | 124,3 |
| 0709 90 70 | JO | 230,6 |
| MA | 71,0 |
| TR | 108,7 |
| ZZ | 136,8 |
| 0805 10 20 | BR | 44,6 |
| TR | 57,3 |
| ZA | 44,6 |
| ZZ | 48,8 |
| 0805 20 10 | MA | 65,0 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 65,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 49,2 |
| IL | 74,6 |
| TR | 60,2 |
| ZZ | 61,3 |
| 0805 50 10 | MA | 64,0 |
| TR | 61,7 |
| ZA | 79,4 |
| ZZ | 68,4 |
| 0808 10 80 | CA | 89,4 |
| CL | 67,1 |
| CN | 73,2 |
| MK | 33,4 |
| US | 110,9 |
| ZA | 114,6 |
| ZZ | 81,4 |
| 0808 20 50 | CN | 49,8 |
| TR | 103,0 |
| US | 147,8 |
| ZZ | 100,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

56,3

TR

106,2

ZZ

81,3

0707 00 05

JO

167,2

MA

59,1

TR

146,5

ZZ

124,3

0709 90 70

JO

230,6

MA

71,0

TR

108,7

ZZ

136,8

0805 10 20

BR

44,6

TR

57,3

ZA

44,6

ZZ

48,8

0805 20 10

MA

65,0

TR

65,0

ZZ

65,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

49,2

IL

74,6

TR

60,2

ZZ

61,3

0805 50 10

MA

64,0

TR

61,7

ZA

79,4

ZZ

68,4

0808 10 80

CA

89,4

CL

67,1

CN

73,2

MK

33,4

US

110,9

ZA

114,6

ZZ

81,4

0808 20 50

CN

49,8

TR

103,0

US

147,8

ZZ

100,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 3.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1195/2008,

2. detsember 2008,

millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis („Scottish Farmed Salmon” (KGT))

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu ja artikli 17 lõike 2 kohaselt vaatas komisjon läbi Ühendkuningriigi taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 2400/96 (muudetud määrusega (EÜ) nr 1437/2004) (2) registreeritud päritolunimetuse „Scottish Farmed Salmon” spetsifikaadi üksikasjade muudatusele. (3) |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu ja artikli 17 lõike 2 kohaselt vaatas komisjon läbi Ühendkuningriigi taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 2400/96 (muudetud määrusega (EÜ) nr 1437/2004) (2) registreeritud päritolunimetuse „Scottish Farmed Salmon” spetsifikaadi üksikasjade muudatusele. (3)

| (2) | Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon nimetatud määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas. (4) Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon nimetatud määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas. (4) Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatused seoses käesoleva määruse lisas esitatud nimetusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  EÜT L 327, 18.12.1996, lk 11.

2

(3)  ELT L 265, 12.8.2004, lk 3.

3

(4)  ELT C 76, 27.3.2008, lk 28.

4

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ette nähtud põllumajandustooted:

Klass 1.7.   Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

ÜHENDKUNINGRIIK

„Scottish Farmed Salmon” (KGT)

---

| 3.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1196/2008,

2. detsember 2008,

millega määratakse Šoti viskina eksporditavale teraviljale kohaldatavad koefitsiendid ajavahemikuks 2008/2009

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 162 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni 10. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1670/2006, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1784/2003 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kohandatud toetuste kindlaksmääramise ja andmisega eksportimiseks ette nähtud teatavate alkohoolsete jookide valmistamiseks kasvatatavale teraviljale, (2) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1670/2006 artikli 4 lõikes 1 on sätestatud, et eksporditoetust makstakse teraviljakoguste eest, mis on suunatud kontrolli alla ja destilleeritud ning mis on korrutatud iga asjaomase liikmesriigi jaoks iga-aastaselt kindlaksmääratava koefitsiendiga. Kõnealune koefitsient väljendab asjaomaste alkohoolsete jookide eksporditud ja turustatud üldkoguste keskmist suhet kõnealuste koguste muutuste põhjal, mis on ilmnenud sellise arvu aastate jooksul, mis vastab asjaomase alkohoolse joogi keskmisele laagerdumisajale. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1670/2006 artikli 4 lõikes 1 on sätestatud, et eksporditoetust makstakse teraviljakoguste eest, mis on suunatud kontrolli alla ja destilleeritud ning mis on korrutatud iga asjaomase liikmesriigi jaoks iga-aastaselt kindlaksmääratava koefitsiendiga. Kõnealune koefitsient väljendab asjaomaste alkohoolsete jookide eksporditud ja turustatud üldkoguste keskmist suhet kõnealuste koguste muutuste põhjal, mis on ilmnenud sellise arvu aastate jooksul, mis vastab asjaomase alkohoolse joogi keskmisele laagerdumisajale.

| (2) | Teabe põhjal, mis Ühendkuningriik esitas ajavahemiku 1. jaanuar kuni 31. detsember 2007 kohta, oli Šoti viski keskmine laagerdumisaeg 2007. aastal kaheksa aastat. |
| --- | --- |

(2)

Teabe põhjal, mis Ühendkuningriik esitas ajavahemiku 1. jaanuar kuni 31. detsember 2007 kohta, oli Šoti viski keskmine laagerdumisaeg 2007. aastal kaheksa aastat.

| (3) | Seetõttu tuleb kehtestada koefitsiendid ajavahemikuks 1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2009. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb kehtestada koefitsiendid ajavahemikuks 1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2009.

| (4) | Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokolli nr 3 artikliga 10 välistatakse toetuste maksmine eksportimisel Liechtensteini, Islandisse ja Norrasse. Lisaks on Euroopa Ühendus sõlminud kolmandate riikidega lepingud, millega nähakse ette eksporditoetuste kaotamine. Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 1670/2006 artikli 7 lõike 2 kohaldamisel ja koefitsientide arvutamisel ajavahemikuks 2008–2009 seda arvesse võtta, |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokolli nr 3 artikliga 10 välistatakse toetuste maksmine eksportimisel Liechtensteini, Islandisse ja Norrasse. Lisaks on Euroopa Ühendus sõlminud kolmandate riikidega lepingud, millega nähakse ette eksporditoetuste kaotamine. Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 1670/2006 artikli 7 lõike 2 kohaldamisel ja koefitsientide arvutamisel ajavahemikuks 2008–2009 seda arvesse võtta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ajavahemikul 1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2009 Ühendkuningriigis Šoti viski valmistamiseks kasutatavale teraviljale kohaldatavad koefitsiendid, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1670/2006 artiklis 4, on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 312, 11.11.2006, lk 33.

2

---

LISA

Ühendkuningriigis kohaldatavad koefitsiendid

| Kohaldamisperiood | Kohaldatav koefitsient |
| --- | --- |
| odrast valmistatud linnastele, mida kasutatakse linnaseviski valmistamiseks | teraviljale, mida kasutatakse teraviljaviski valmistamiseks |
| 1. oktoober 2008–30. september 2009 | 0,235 | 0,234 |

Kohaldamisperiood

Kohaldatav koefitsient

odrast valmistatud linnastele, mida kasutatakse linnaseviski valmistamiseks

teraviljale, mida kasutatakse teraviljaviski valmistamiseks

1. oktoober 2008–30. september 2009

0,235

0,234

---

| 3.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1197/2008,

1. detsember 2008,

millega Madalmaade lipu all sõitvatel laevadel keelatakse euroopa merluusi püük IIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2008. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2008. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2008. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. detsember 2008

Komisjoni nimel

merenduse ja kalanduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.

2

(3)  ELT L 19, 23.1.2008, lk 1.

3

---

LISA

| Nr | 63/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Kalavaru | HKE/2AC4-C |
| Liik | Euroopa merluus (Merluccius merluccius) |
| Piirkond | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed |
| Kuupäev | 9.10.2008 |

Nr

63/T&Q

Liikmesriik

Madalmaad

Kalavaru

HKE/2AC4-C

Liik

Euroopa merluus (Merluccius merluccius)

Piirkond

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

Kuupäev

9.10.2008

---

| 3.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/24 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1198/2008,

1. detsember 2008,

millega Eesti lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süvalesta püük Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni püügipiirkonnas 3LMNO

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2008. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2008. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2008. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. detsember 2008

Komisjoni nimel

merenduse ja kalanduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.

2

(3)  ELT L 19, 23.1.2008, lk 1.

3

---

LISA

| Nr | 52/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Eesti |
| Kalavaru | GHL/N3LMNO |
| Liik | Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Püügipiirkond | NAFO 3LMNO |
| Kuupäev | 18.9.2008 |

Nr

52/T&Q

Liikmesriik

Eesti

Kalavaru

GHL/N3LMNO

Liik

Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides)

Püügipiirkond

NAFO 3LMNO

Kuupäev

18.9.2008

---

| 3.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/26 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1199/2008,

2. detsember 2008,

küüslaugu impordilitsentside väljaandmise kohta alaperioodil 1. märtsist kuni 31. maini 2009

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 341/2007 (3) avatakse kolmandatest riikidest imporditava küüslaugu ja teatavate muude põllumajandustoodete tariifikvoodid ja tagatakse nende haldamine ning kehtestatakse impordilitsentside ja päritolusertifikaatide süsteem. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 341/2007 (3) avatakse kolmandatest riikidest imporditava küüslaugu ja teatavate muude põllumajandustoodete tariifikvoodid ja tagatakse nende haldamine ning kehtestatakse impordilitsentside ja päritolusertifikaatide süsteem.

| (2) | Kogused, mille kohta on senised ja uued importijad viie esimese tööpäeva jooksul pärast 15. novembrit 2008 määruse (EÜ) nr 341/2007 artikli 10 lõike 1 alusel esitanud A-litsentside taotlused, ületavad Hiinast, Argentina, ja kõikidest muudest kolmandatest riikidest, v.a Hiina ja Argentina, pärinevatele toodetele ettenähtud koguseid. |
| --- | --- |

(2)

Kogused, mille kohta on senised ja uued importijad viie esimese tööpäeva jooksul pärast 15. novembrit 2008 määruse (EÜ) nr 341/2007 artikli 10 lõike 1 alusel esitanud A-litsentside taotlused, ületavad Hiinast, Argentina, ja kõikidest muudest kolmandatest riikidest, v.a Hiina ja Argentina, pärinevatele toodetele ettenähtud koguseid.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõikele 2 on seetõttu vaja kindlaks määrata, millises ulatuses võib kooskõlas määruse (EÜ) nr 341/2007 artikliga 12 komisjonile hiljemalt 2008. aasta novembri lõpus saadetud A-litsentside taotlused rahuldada, |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõikele 2 on seetõttu vaja kindlaks määrata, millises ulatuses võib kooskõlas määruse (EÜ) nr 341/2007 artikliga 12 komisjonile hiljemalt 2008. aasta novembri lõpus saadetud A-litsentside taotlused rahuldada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 341/2007 artikli 10 lõike 1 alusel viie esimese tööpäeva jooksul pärast 15. novembrit 2008 esitatud ja hiljemalt 2008. aasta novembri lõpus komisjonile saadetud A-impordilitsentside taotlused rahuldatakse taotletud koguste ulatuses vastavalt käesoleva määruse lisas kehtestatud määrale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. detsember 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 90, 30.3.2007, lk 12.

3

---

LISA

| Päritolu | Jrk-nr | Jaotuskoefitsient |
| --- | --- | --- |
| Argentina |
| — | Senised importijad |

Päritolu

Jrk-nr

Jaotuskoefitsient

Argentina

—

Senised importijad

09.4104

78,613107 %

| — | Uued importijad |
| --- | --- |

—

Uued importijad

09.4099

1,125730 %

Hiina

| — | Senised importijad |
| --- | --- |

—

Senised importijad

09.4105

22,581466 %

| — | Uued importijad |
| --- | --- |

—

Uued importijad

09.4100

0,460126 %

Muud kolmandad riigid

| — | Senised importijad |
| --- | --- |

—

Senised importijad

09.4106

100 %

| — | Uued importijad |
| --- | --- |

—

Uued importijad

09.4102

18,349317 %

---

| 3.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/28 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1200/2008,

2. detsember 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1186/2008, millega määratakse kindlaks teraviljasektori impordimaksud alates 1. detsembrist 2008

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96 nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alates 1. detsembrist 2008 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1186/2008. (3) |
| --- | --- |

(1)

Alates 1. detsembrist 2008 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1186/2008. (3)

| (2) | Kuna arvutatud keskmine impordimaks erineb kehtestatud impordimaksust viie euro võrra tonni kohta, tuleks määrusega (EÜ) nr 1186/2008 kehtestatud impordimakse vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(2)

Kuna arvutatud keskmine impordimaks erineb kehtestatud impordimaksust viie euro võrra tonni kohta, tuleks määrusega (EÜ) nr 1186/2008 kehtestatud impordimakse vastavalt kohandada.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1186/2008 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1186/2008 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1186/2008 I ja II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrus kohaldatakse alates 3. detsembrist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. detsember 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125.

2

(3)  ELT L 319, 29.11.2008, lk 56.

3

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 3. detsembrist 2008

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 35,10 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 27,72 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 27,72 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 35,10 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

35,10

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

27,72

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

27,72

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

35,10

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

28.11.2008-1.12.2008

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 190,56 | 108,51 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 241,10 | 231,10 | 211,10 | 114,32 |
| Lahe lisatasu | — | 10,79 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 27,27 | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

190,56

108,51

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

241,10

231,10

211,10

114,32

Lahe lisatasu

—

10,79

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

27,27

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 11,45 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 8,98 EUR/t |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

11,45 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

8,98 EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

DIREKTIIVID

| 3.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/31

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2008/102/EÜ,

19. november 2008,

millega muudetakse komisjoni rakendusvolituste osas nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu direktiivis 79/409/EMÜ (3) on sätestatud, et teatavad meetmed võetakse vastu vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (4) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu direktiivis 79/409/EMÜ (3) on sätestatud, et teatavad meetmed võetakse vastu vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (4)

| (2) | Otsust 1999/468/EÜ on muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ, (5) millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus üldmeetmete vastuvõtmiseks, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras vastuvõetud põhiakti vähem olulisi sätteid, muu hulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või täiendades seda uute vähem oluliste sätetega. |
| --- | --- |

(2)

Otsust 1999/468/EÜ on muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ, (5) millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus üldmeetmete vastuvõtmiseks, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras vastuvõetud põhiakti vähem olulisi sätteid, muu hulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või täiendades seda uute vähem oluliste sätetega.

| (3) | Et kontrolliga regulatiivmenetlus oleks kohaldatav õigusaktide suhtes, mis on vastu võetud asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras ja mis on juba jõustunud, peab neid õigusakte vastavalt otsust 2006/512/EÜ käsitlevale Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusele (6) kohandama kooskõlas kehtivate menetlustega. |
| --- | --- |

(3)

Et kontrolliga regulatiivmenetlus oleks kohaldatav õigusaktide suhtes, mis on vastu võetud asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras ja mis on juba jõustunud, peab neid õigusakte vastavalt otsust 2006/512/EÜ käsitlevale Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusele (6) kohandama kooskõlas kehtivate menetlustega.

| (4) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus muuta direktiivi 79/409/EMÜ teatavaid lisasid teaduse ja tehnika arengut silmas pidades. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta direktiivi 79/409/EMÜ vähem olulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähem oluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(4)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus muuta direktiivi 79/409/EMÜ teatavaid lisasid teaduse ja tehnika arengut silmas pidades. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta direktiivi 79/409/EMÜ vähem olulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähem oluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (5) | Seepärast tuleks direktiivi 79/409/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks direktiivi 79/409/EMÜ vastavalt muuta.

| (6) | Kuna direktiivi 79/409/EMÜ käesoleva direktiiviga tehtavad muudatused on tehnilist laadi ja käsitlevad üksnes komiteemenetlust, ei pea liikmesriigid neid üle võtma. Seepärast ei ole vaja kehtestada ülevõtmissätteid, |
| --- | --- |

(6)

Kuna direktiivi 79/409/EMÜ käesoleva direktiiviga tehtavad muudatused on tehnilist laadi ja käsitlevad üksnes komiteemenetlust, ei pea liikmesriigid neid üle võtma. Seepärast ei ole vaja kehtestada ülevõtmissätteid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 79/409/EMÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikkel 15 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 15
  Võetakse vastu muudatused, mis on vajalikud I ja V lisa kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga ning muudatused, millele on osutatud artikli 6 lõike 4 teises lõigus. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

1.

Artikkel 15 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 15

Võetakse vastu muudatused, mis on vajalikud I ja V lisa kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga ning muudatused, millele on osutatud artikli 6 lõike 4 teises lõigus. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 2. | Artikkel 17 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 17
  1.   Komisjoni abistab teaduse ja tehnika arenguga kohandamise komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 17

1.   Komisjoni abistab teaduse ja tehnika arenguga kohandamise komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.”

Artikkel 2

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 19. november 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-P. JOUYET

---

(1)  ELT C 211, 19.8.2008, lk 46.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 27. oktoobri 2008. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1.

3

(4)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

4

(5)  ELT L 200, 22.7.2006, lk 11.

5

(6)  ELT C 255, 21.10.2006, lk 1.

6

---

| 3.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/33

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2008/106/EÜ,

19. november 2008,

meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (uuestisõnastamine)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivi 2001/25/EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud. (4) Nüüd, kui on tehtud uusi muudatusi kõnealusesse direktiivi, on selguse huvides soovitatav kõnealused sätted uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivi 2001/25/EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud. (4) Nüüd, kui on tehtud uusi muudatusi kõnealusesse direktiivi, on selguse huvides soovitatav kõnealused sätted uuesti sõnastada.

| (2) | Meresõiduohutuse ja meresaaste vältimise küsimustes ühenduse tasandil võetavad meetmed peaksid olema kooskõlas rahvusvaheliselt kokkulepitud eeskirjade ja nõuetega. |
| --- | --- |

(2)

Meresõiduohutuse ja meresaaste vältimise küsimustes ühenduse tasandil võetavad meetmed peaksid olema kooskõlas rahvusvaheliselt kokkulepitud eeskirjade ja nõuetega.

| (3) | Ühenduse merendussektoris teadmiste ja oskuste taseme säilitamiseks ja arendamiseks on oluline pöörata asjakohast tähelepanu mereharidusele ja meremeeste staatusele ühenduses. |
| --- | --- |

(3)

Ühenduse merendussektoris teadmiste ja oskuste taseme säilitamiseks ja arendamiseks on oluline pöörata asjakohast tähelepanu mereharidusele ja meremeeste staatusele ühenduses.

| (4) | Meremeeste kutsetunnistuste saamiseks vajaliku väljaõppe nõuded peaks kindlustama meresõiduohutuseks vajaliku väljaõppe ühtlase taseme. |
| --- | --- |

(4)

Meremeeste kutsetunnistuste saamiseks vajaliku väljaõppe nõuded peaks kindlustama meresõiduohutuseks vajaliku väljaõppe ühtlase taseme.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (5) kohaldatakse käesoleva direktiiviga hõlmatud mereerialade suhtes. See aitab järgida neid asutamislepingus sätestatud kohustusi, millega kõrvaldatakse isikute ja teenuste vaba liikumise takistused liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (5) kohaldatakse käesoleva direktiiviga hõlmatud mereerialade suhtes. See aitab järgida neid asutamislepingus sätestatud kohustusi, millega kõrvaldatakse isikute ja teenuste vaba liikumise takistused liikmesriikide vahel.

| (6) | Direktiivis 2005/36/EÜ sätestatud diplomite ja tunnistuste vastastikune tunnustamine ei taga alati väljaõppe standardtaset kõigile mõne liikmesriigi lipu all sõitvate laevade pardal töötavatele meremeestele. See on aga oluline meresõiduohutuse seisukohalt. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivis 2005/36/EÜ sätestatud diplomite ja tunnistuste vastastikune tunnustamine ei taga alati väljaõppe standardtaset kõigile mõne liikmesriigi lipu all sõitvate laevade pardal töötavatele meremeestele. See on aga oluline meresõiduohutuse seisukohalt.

| (7) | Seepärast on vaja määratleda meremeeste väljaõppe miinimumtase ühenduses. Kõnealune tase peaks põhinema rahvusvaheliselt juba kokkulepitud väljaõppestandarditel, täpsemalt Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) 1978. aasta meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelisel konventsioonil (STCW konventsioon), mida on muudetud 1995. aastal. Kõik liikmesriigid on nimetatud konventsiooniga liitunud. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast on vaja määratleda meremeeste väljaõppe miinimumtase ühenduses. Kõnealune tase peaks põhinema rahvusvaheliselt juba kokkulepitud väljaõppestandarditel, täpsemalt Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) 1978. aasta meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelisel konventsioonil (STCW konventsioon), mida on muudetud 1995. aastal. Kõik liikmesriigid on nimetatud konventsiooniga liitunud.

| (8) | Liikmesriigid võivad kehtestada STCW konventsiooni ja käesoleva direktiiviga ette nähtud miinimumnõuetest kõrgemad nõuded. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriigid võivad kehtestada STCW konventsiooni ja käesoleva direktiiviga ette nähtud miinimumnõuetest kõrgemad nõuded.

| (9) | Käesolevale direktiivile lisatud STCW konventsiooni reegleid tuleks täiendada meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse koodeksi (STCW koodeksi) A osas sisalduvate kohustuslike sätetega. STCW koodeksi B osa sisaldab soovituslikke juhiseid, mille eesmärk on abistada STCW konventsiooni osalisriike ning selle meetmete rakendamise, kohaldamise ja jõustamisega seotud isikuid, et jõustada see täielikult ja igas suhtes ühtlaselt. |
| --- | --- |

(9)

Käesolevale direktiivile lisatud STCW konventsiooni reegleid tuleks täiendada meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse koodeksi (STCW koodeksi) A osas sisalduvate kohustuslike sätetega. STCW koodeksi B osa sisaldab soovituslikke juhiseid, mille eesmärk on abistada STCW konventsiooni osalisriike ning selle meetmete rakendamise, kohaldamise ja jõustamisega seotud isikuid, et jõustada see täielikult ja igas suhtes ühtlaselt.

| (10) | Meresõiduohutuse suurendamiseks ja meresaaste vältimise tõhustamiseks tuleks käesoleva direktiiviga kehtestada vahipersonali minimaalset puhkeaega käsitlevad sätted kooskõlas STCW konventsiooniga. Kõnealuseid sätteid tuleks kohaldada nii, et see ei piiraks nõukogu 21. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/63/EÜ (milles käsitletakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (FST) sõlmitud kokkulepet meremeeste tööaja korralduse kohta) (6) sätete kohaldamist. |
| --- | --- |

(10)

Meresõiduohutuse suurendamiseks ja meresaaste vältimise tõhustamiseks tuleks käesoleva direktiiviga kehtestada vahipersonali minimaalset puhkeaega käsitlevad sätted kooskõlas STCW konventsiooniga. Kõnealuseid sätteid tuleks kohaldada nii, et see ei piiraks nõukogu 21. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/63/EÜ (milles käsitletakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (FST) sõlmitud kokkulepet meremeeste tööaja korralduse kohta) (6) sätete kohaldamist.

| (11) | Liikmesriikidel tuleks võtta ja rakendada erimeetmeid, et vältida kutsetunnistustega seotud pettusi ja nende eest karistada, ning samuti jätkata jõupingutusi IMOs, et sõlmida ranged ja täidetavad kokkulepped selliste tavade vastu võitlemiseks kogu maailmas. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriikidel tuleks võtta ja rakendada erimeetmeid, et vältida kutsetunnistustega seotud pettusi ja nende eest karistada, ning samuti jätkata jõupingutusi IMOs, et sõlmida ranged ja täidetavad kokkulepped selliste tavade vastu võitlemiseks kogu maailmas.

| (12) | Suurendamaks meresõiduohutust ning vältimaks inimohvreid ja meresaastet, tuleks parandada ühenduse vetes sõitvate laevade laevapere liikmete omavahelist sidepidamist. |
| --- | --- |

(12)

Suurendamaks meresõiduohutust ning vältimaks inimohvreid ja meresaastet, tuleks parandada ühenduse vetes sõitvate laevade laevapere liikmete omavahelist sidepidamist.

| (13) | Reisilaevade personalil, kelle ülesanne on abistada reisijaid häireolukordades, peaks olema võimalus pidada sidet reisijatega. |
| --- | --- |

(13)

Reisilaevade personalil, kelle ülesanne on abistada reisijaid häireolukordades, peaks olema võimalus pidada sidet reisijatega.

| (14) | Mürgise või saastava lastiga tankerite laevapered peaksid suutma tõhusalt toimida õnnetuste ennetamisel ja häireolukorras. On ülimalt tähtis, et kapteni, ohvitseride ja reakoosseisu liikmete vahel oleks korralik, käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele vastav sideühendus. |
| --- | --- |

(14)

Mürgise või saastava lastiga tankerite laevapered peaksid suutma tõhusalt toimida õnnetuste ennetamisel ja häireolukorras. On ülimalt tähtis, et kapteni, ohvitseride ja reakoosseisu liikmete vahel oleks korralik, käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele vastav sideühendus.

| (15) | Eriti tähtis on tagada, et ühenduse laevadel töötavatel meremeestel, kellel on kolmandate riikide antud tunnistus, oleks STCW konventsiooni nõuetega samaväärne pädevus. Käesolevas direktiivis peaks sätestama menetlused ja ühised kriteeriumid, mille alusel liikmesriigid tunnustavad kolmandate riikide antud tunnistusi, mis tuginevad STCW konventsiooni raames kokkulepitud väljaõppe- ja diplomeerimisnõuetele. |
| --- | --- |

(15)

Eriti tähtis on tagada, et ühenduse laevadel töötavatel meremeestel, kellel on kolmandate riikide antud tunnistus, oleks STCW konventsiooni nõuetega samaväärne pädevus. Käesolevas direktiivis peaks sätestama menetlused ja ühised kriteeriumid, mille alusel liikmesriigid tunnustavad kolmandate riikide antud tunnistusi, mis tuginevad STCW konventsiooni raames kokkulepitud väljaõppe- ja diplomeerimisnõuetele.

| (16) | Liikmesriigid peaksid mereohutuse huvides tunnustama nõutavat väljaõppetaset tõendavat ettevalmistust ainult siis, kui selle on välja andnud või lasknud välja anda need STCW konventsiooni osalisriigid, kelle puhul IMO meresõiduohutuse komitee on kindlaks teinud, et nad on täitnud ja täidavad edaspidigi kõnealuse konventsiooniga ette nähtud nõudeid. Selleks ajaks, kui IMO meresõiduohutuse komitee küsimust menetleb, on vaja tunnistuste ajutise tunnustamise menetlust. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriigid peaksid mereohutuse huvides tunnustama nõutavat väljaõppetaset tõendavat ettevalmistust ainult siis, kui selle on välja andnud või lasknud välja anda need STCW konventsiooni osalisriigid, kelle puhul IMO meresõiduohutuse komitee on kindlaks teinud, et nad on täitnud ja täidavad edaspidigi kõnealuse konventsiooniga ette nähtud nõudeid. Selleks ajaks, kui IMO meresõiduohutuse komitee küsimust menetleb, on vaja tunnistuste ajutise tunnustamise menetlust.

| (17) | Vajaduse korral tuleks kontrollida merehariduslikke õppeasutusi, õppekavu ja kursusi. Seetõttu tuleks kehtestada kontrollikriteeriumid. |
| --- | --- |

(17)

Vajaduse korral tuleks kontrollida merehariduslikke õppeasutusi, õppekavu ja kursusi. Seetõttu tuleks kehtestada kontrollikriteeriumid.

| (18) | Kolmandate riikide õppe- või ametiasutuste väljaantud tunnistuste tunnustamisega seotud ülesannete täitmisel abistab komisjoni komitee. |
| --- | --- |

(18)

Kolmandate riikide õppe- või ametiasutuste väljaantud tunnistuste tunnustamisega seotud ülesannete täitmisel abistab komisjoni komitee.

| (19) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (7) asutatud Euroopa Meresõiduohutuse Amet peaks abistama komisjoni kontrollimisel, et liikmesriigid järgivad käesolevas direktiivis sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

(19)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (7) asutatud Euroopa Meresõiduohutuse Amet peaks abistama komisjoni kontrollimisel, et liikmesriigid järgivad käesolevas direktiivis sätestatud nõudeid.

| (20) | Liikmesriigid kui sadamavaldajad on kohustatud tõhustama ohutust ja saastamise vältimist ühenduse vetes, vaadates eelkõige üle sellise kolmanda riigi lipu all sõitvad laevad, kus STCW konventsiooni ei ole ratifitseeritud, tagades seejuures, et kolmanda riigi lipu all sõitvaid laevu ei koheldaks soodsamalt. |
| --- | --- |

(20)

Liikmesriigid kui sadamavaldajad on kohustatud tõhustama ohutust ja saastamise vältimist ühenduse vetes, vaadates eelkõige üle sellise kolmanda riigi lipu all sõitvad laevad, kus STCW konventsiooni ei ole ratifitseeritud, tagades seejuures, et kolmanda riigi lipu all sõitvaid laevu ei koheldaks soodsamalt.

| (21) | On asjakohane lisada käesolevasse direktiivi sadamariigi kontrolli käsitlevad sätted seni, kuni on muudetud nõukogu direktiivi 95/21/EÜ (8) (mis käsitleb sadamariigi kontrolli laevanduses) ning käesoleva direktiivi sätted sadamariigi kontrolli kohta on kantud üle kõnealusesse direktiivi. |
| --- | --- |

(21)

On asjakohane lisada käesolevasse direktiivi sadamariigi kontrolli käsitlevad sätted seni, kuni on muudetud nõukogu direktiivi 95/21/EÜ (8) (mis käsitleb sadamariigi kontrolli laevanduses) ning käesoleva direktiivi sätted sadamariigi kontrolli kohta on kantud üle kõnealusesse direktiivi.

| (22) | On vaja ette näha kord käesoleva direktiivi kohandamiseks rahvusvaheliste konventsioonide ja koodeksite muudatustega. |
| --- | --- |

(22)

On vaja ette näha kord käesoleva direktiivi kohandamiseks rahvusvaheliste konventsioonide ja koodeksite muudatustega.

| (23) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivile 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (9) |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivile 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (9)

| (24) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus muuta käesolevat direktiivi, et rakendada selle kohaldamisel teatavate rahvusvaheliste koodeksite hilisemaid muudatusi ja ühenduse õigusaktide asjakohaseid muudatusi. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(24)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus muuta käesolevat direktiivi, et rakendada selle kohaldamisel teatavate rahvusvaheliste koodeksite hilisemaid muudatusi ja ühenduse õigusaktide asjakohaseid muudatusi. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (25) | Käesoleva direktiivi uued sätted käsitlevad üksnes komiteemenetlust. Seetõttu ei ole neid vaja siseriiklikku õigusesse üle võtta. |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva direktiivi uued sätted käsitlevad üksnes komiteemenetlust. Seetõttu ei ole neid vaja siseriiklikku õigusesse üle võtta.

| (26) | Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud III lisa B osas esitatud direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevadega, |
| --- | --- |

(26)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud III lisa B osas esitatud direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | „kapten” – laeva juhtiv isik; |
| --- | --- |

1.

„kapten” – laeva juhtiv isik;

| 2. | „ohvitser” – laevapere liige, v.a kapten, kes on selleks määratud siseriiklike õigusaktidega või nende puudumisel kollektiivlepingu või tavaga; |
| --- | --- |

2.

„ohvitser” – laevapere liige, v.a kapten, kes on selleks määratud siseriiklike õigusaktidega või nende puudumisel kollektiivlepingu või tavaga;

| 3. | „tüürimees” – I lisa II peatüki sätetele vastava kvalifikatsiooniga ohvitser; |
| --- | --- |

3.

„tüürimees” – I lisa II peatüki sätetele vastava kvalifikatsiooniga ohvitser;

| 4. | „vanemtüürimees” – kaptenist auastmelt järgmine ohvitser, kes võtab üle laeva juhtimise, kui kapten on võimetu seda tegema; |
| --- | --- |

4.

„vanemtüürimees” – kaptenist auastmelt järgmine ohvitser, kes võtab üle laeva juhtimise, kui kapten on võimetu seda tegema;

| 5. | „laevamehaanik” – I lisa III peatüki sätetele vastava kvalifikatsiooniga ohvitser; |
| --- | --- |

5.

„laevamehaanik” – I lisa III peatüki sätetele vastava kvalifikatsiooniga ohvitser;

| 6. | „vanemmehaanik” – auastmelt kõrgeim laevamehaanik, kes vastutab laeva mehaanika- ja elektriseadmete käivitamise, toimimise ja hooldamise eest; |
| --- | --- |

6.

„vanemmehaanik” – auastmelt kõrgeim laevamehaanik, kes vastutab laeva mehaanika- ja elektriseadmete käivitamise, toimimise ja hooldamise eest;

| 7. | „teine mehaanik” – vanemmehaanikust auastmelt järgmine laevamehaanik, kes võtab üle vastutuse laeva mehaanika- ja elektriseadmete käivitamise, toimimise ja hooldamise eest, kui vanemmehaanik on võimetu seda tegema; |
| --- | --- |

7.

„teine mehaanik” – vanemmehaanikust auastmelt järgmine laevamehaanik, kes võtab üle vastutuse laeva mehaanika- ja elektriseadmete käivitamise, toimimise ja hooldamise eest, kui vanemmehaanik on võimetu seda tegema;

| 8. | „praktikant-laevamehaanik” – laevamehaaniku väljaõppel olev isik, kes on selleks määratud siseriiklike õigusaktidega; |
| --- | --- |

8.

„praktikant-laevamehaanik” – laevamehaaniku väljaõppel olev isik, kes on selleks määratud siseriiklike õigusaktidega;

| 9. | „raadiooperaator” – isik, kellel on pädevate asutuste poolt raadioeeskirjade sätete kohaselt välja antud või tunnustatud asjakohane tunnistus; |
| --- | --- |

9.

„raadiooperaator” – isik, kellel on pädevate asutuste poolt raadioeeskirjade sätete kohaselt välja antud või tunnustatud asjakohane tunnistus;

| 10. | „reakoosseisu liige” – laevapere liige, v.a kapten ja ohvitser; |
| --- | --- |

10.

„reakoosseisu liige” – laevapere liige, v.a kapten ja ohvitser;

| 11. | „merelaev” – laev, mis ei liikle üksnes sisevetes, kaitstud vetes või nendega vahetult piirnevates vetes ja aladel, kus kehtib sadamakord; |
| --- | --- |

11.

„merelaev” – laev, mis ei liikle üksnes sisevetes, kaitstud vetes või nendega vahetult piirnevates vetes ja aladel, kus kehtib sadamakord;

| 12. | „liikmesriigi lipu all sõitev laev” – liikmesriigi õigusaktide kohaselt registreeritud ja selle lipu all sõitev laev. Käesolevale määratlusele mittevastavat laeva käsitletakse kolmanda riigi lipu all sõitva laevana; |
| --- | --- |

12.

„liikmesriigi lipu all sõitev laev” – liikmesriigi õigusaktide kohaselt registreeritud ja selle lipu all sõitev laev. Käesolevale määratlusele mittevastavat laeva käsitletakse kolmanda riigi lipu all sõitva laevana;

| 13. | „kohalik rannasõit” – reisid, mis toimuvad liikmesriigi läheduses vastavalt selle liikmesriigi määratlusele; |
| --- | --- |

13.

„kohalik rannasõit” – reisid, mis toimuvad liikmesriigi läheduses vastavalt selle liikmesriigi määratlusele;

| 14. | „peamasinate efektiivne koguvõimsus” – laeva kõigi peamasinate summaarne nimiväljundvõimsus kilovattides, mis on kajastatud laeva registreerimistunnistusel või muus ametlikus dokumendis; |
| --- | --- |

14.

„peamasinate efektiivne koguvõimsus” – laeva kõigi peamasinate summaarne nimiväljundvõimsus kilovattides, mis on kajastatud laeva registreerimistunnistusel või muus ametlikus dokumendis;

| 15. | „naftatanker” – laev, mis on ehitatud nafta ja naftasaaduste veoks mahtlastina; |
| --- | --- |

15.

„naftatanker” – laev, mis on ehitatud nafta ja naftasaaduste veoks mahtlastina;

| 16. | „kemikaalitanker” – laev, mis on ehitatud või kohandatud ja mida kasutatakse rahvusvahelise kemikaalide mahtlastina vedamise koodeksi 17. peatükis loetletud veeldatud toodete veoks mahtlastina (ajakohastatud versioon); |
| --- | --- |

16.

„kemikaalitanker” – laev, mis on ehitatud või kohandatud ja mida kasutatakse rahvusvahelise kemikaalide mahtlastina vedamise koodeksi 17. peatükis loetletud veeldatud toodete veoks mahtlastina (ajakohastatud versioon);

| 17. | „veeldatud gaasi tanker” – laev, mis on ehitatud või kohandatud ja mida kasutatakse rahvusvahelise gaaside mahtlastina vedamise koodeksi 19. peatükis loetletud kõigi veeldatud gaaside või muude toodete veoks mahtlastina (ajakohastatud versioon); |
| --- | --- |

17.

„veeldatud gaasi tanker” – laev, mis on ehitatud või kohandatud ja mida kasutatakse rahvusvahelise gaaside mahtlastina vedamise koodeksi 19. peatükis loetletud kõigi veeldatud gaaside või muude toodete veoks mahtlastina (ajakohastatud versioon);

| 18. | „raadioeeskirjad” – ülemaailmse raadiosideadministratsioonide konverentsi poolt mobiiltelefoniteenuste kohta vastuvõetud raadioeeskirjad (ajakohastatud versioon); |
| --- | --- |

18.

„raadioeeskirjad” – ülemaailmse raadiosideadministratsioonide konverentsi poolt mobiiltelefoniteenuste kohta vastuvõetud raadioeeskirjad (ajakohastatud versioon);

| 19. | „reisilaev” – rohkem kui 12 reisijaga merelaev; |
| --- | --- |

19.

„reisilaev” – rohkem kui 12 reisijaga merelaev;

| 20. | „kalalaev” – kalade või muude mere elusressursside püügiks kasutatav laev; |
| --- | --- |

20.

„kalalaev” – kalade või muude mere elusressursside püügiks kasutatav laev;

| 21. | „STCW konventsioon” – meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) 1978. aasta konventsioon, niivõrd kui see on kohaldatav asjaomaste küsimuste suhtes, arvesse võttes konventsiooni VII artikli ja reegli I/15 üleminekusätteid ning vajaduse korral STCW koodeksi kohaldatavaid sätteid (ajakohastatud versioonides); |
| --- | --- |

21.

„STCW konventsioon” – meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) 1978. aasta konventsioon, niivõrd kui see on kohaldatav asjaomaste küsimuste suhtes, arvesse võttes konventsiooni VII artikli ja reegli I/15 üleminekusätteid ning vajaduse korral STCW koodeksi kohaldatavaid sätteid (ajakohastatud versioonides);

| 22. | „raadioteenistus” – hõlmab vajaduse korral vahiteenistust ning tehnohooldust ja remonti vastavalt raadioeeskirjadele, 1974. aasta rahvusvahelisele konventsioonile inimelude ohutusest merel (SOLAS 74) ja, liikmesriikide äranägemisel, IMO asjakohastele soovitustele (ajakohastatud versioonid); |
| --- | --- |

22.

„raadioteenistus” – hõlmab vajaduse korral vahiteenistust ning tehnohooldust ja remonti vastavalt raadioeeskirjadele, 1974. aasta rahvusvahelisele konventsioonile inimelude ohutusest merel (SOLAS 74) ja, liikmesriikide äranägemisel, IMO asjakohastele soovitustele (ajakohastatud versioonid);

| 23. | „ro-ro tüüpi reisiparvlaev” – reisiparvlaev lasti- või eriruumidega, nagu on määratletud SOLAS 74 ajakohastatud versioonis; |
| --- | --- |

23.

„ro-ro tüüpi reisiparvlaev” – reisiparvlaev lasti- või eriruumidega, nagu on määratletud SOLAS 74 ajakohastatud versioonis;

| 24. | „STCW koodeks” – meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse (STCW) koodeks, nagu on vastu võetud STCW osapoolte 1995. aasta konverentsi 2. resolutsiooni ajakohastatud versioonis; |
| --- | --- |

24.

„STCW koodeks” – meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse (STCW) koodeks, nagu on vastu võetud STCW osapoolte 1995. aasta konverentsi 2. resolutsiooni ajakohastatud versioonis;

| 25. | „teenistusülesanne” – laeva käitamiseks, inimelude ohutuse tagamiseks merel ja merekeskkonna kaitseks vajalikud ülesanded, kohustused ja vastutus, mis on kindlaks määratud STCW koodeksis; |
| --- | --- |

25.

„teenistusülesanne” – laeva käitamiseks, inimelude ohutuse tagamiseks merel ja merekeskkonna kaitseks vajalikud ülesanded, kohustused ja vastutus, mis on kindlaks määratud STCW koodeksis;

| 26. | „laevandusettevõtja” – laevaomanik või mõni muu organisatsioon või isik, näiteks juht või laevapereta prahtija, kes on võtnud laevaomanikult vastutuse laeva ekspluateerimise eest ja kes seesuguse vastutuse võtmisega on soostunud üle võtma kõik käesoleva direktiiviga laevandusettevõtjale kehtestatud kohustused ja vastutuse; |
| --- | --- |

26.

„laevandusettevõtja” – laevaomanik või mõni muu organisatsioon või isik, näiteks juht või laevapereta prahtija, kes on võtnud laevaomanikult vastutuse laeva ekspluateerimise eest ja kes seesuguse vastutuse võtmisega on soostunud üle võtma kõik käesoleva direktiiviga laevandusettevõtjale kehtestatud kohustused ja vastutuse;

| 27. | „asjakohane tunnistus” – käesoleva direktiivi kohaselt välja antud ja kinnitatud tunnistus, mis lubab selle seaduslikul omanikul töötada ametikohal ning täita ettenähtud vastutustasandiga seotud ülesandeid asjaomase reisi jooksul laeval, mille liik, kogumahutavus, võimsus ja asjaomased peamasinad vastavad tunnistusel kindlaksmääratule; |
| --- | --- |

27.

„asjakohane tunnistus” – käesoleva direktiivi kohaselt välja antud ja kinnitatud tunnistus, mis lubab selle seaduslikul omanikul töötada ametikohal ning täita ettenähtud vastutustasandiga seotud ülesandeid asjaomase reisi jooksul laeval, mille liik, kogumahutavus, võimsus ja asjaomased peamasinad vastavad tunnistusel kindlaksmääratule;

| 28. | „meresõidupraktika” – tunnistuse või muu erialast ettevalmistust tõendava dokumendi saamiseks vajalik teenistus laeva pardal; |
| --- | --- |

28.

„meresõidupraktika” – tunnistuse või muu erialast ettevalmistust tõendava dokumendi saamiseks vajalik teenistus laeva pardal;

| 29. | „heakskiidetud” – s.o käesoleva direktiivi kohaselt liikmesriigi poolt heaks kiidetud; |
| --- | --- |

29.

„heakskiidetud” – s.o käesoleva direktiivi kohaselt liikmesriigi poolt heaks kiidetud;

| 30. | „kolmas riik” – riik, kes ei ole liikmesriik; |
| --- | --- |

30.

„kolmas riik” – riik, kes ei ole liikmesriik;

| 31. | „kuu” – kalendrikuu või ühest kuust lühem 30 päeva pikkune ajavahemik. |
| --- | --- |

31.

„kuu” – kalendrikuu või ühest kuust lühem 30 päeva pikkune ajavahemik.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Käesolevat direktiivi kohaldatakse siin nimetatud meremeeste suhtes, kes teenivad liikmesriigi lipu all sõitvate merelaevade pardal, v.a järgmised laevad:

| a) | sõjalaevad, mereväe abilaevad või muud laevad, mis kuuluvad liikmesriigile või mida kasutatakse ainult riiklikel mittekaubanduslikel eesmärkidel; |
| --- | --- |

a)

sõjalaevad, mereväe abilaevad või muud laevad, mis kuuluvad liikmesriigile või mida kasutatakse ainult riiklikel mittekaubanduslikel eesmärkidel;

| b) | kalalaevad; |
| --- | --- |

b)

kalalaevad;

| c) | kaubandusega mittetegelevad lõbusõidujahid; |
| --- | --- |

c)

kaubandusega mittetegelevad lõbusõidujahid;

| d) | lihtsa ehitusega puidust laevad. |
| --- | --- |

d)

lihtsa ehitusega puidust laevad.

Artikkel 3

Väljaõpe ja diplomeerimine

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artiklis 2 osutatud laevadel teenivad meremehed saavad vähemalt käesoleva direktiivi I lisas sätestatud STCW konventsiooni nõuetele vastava väljaõppe ja et neil on artiklis 4 määratletud tunnistus või artikli 1 punktis 27 määratletud asjakohane tunnistus.

2.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et need laevapere liikmed, kellel peab olema SOLAS 74 reegli III/10.4 kohane tunnistus, saavad väljaõppe ja tunnistuse kooskõlas käesoleva direktiiviga.

Artikkel 4

Tunnistus

Tunnistus on mis tahes nimetusega kehtiv dokument, mille on välja andnud või mida on volitanud välja andma liikmesriigi pädev asutus kooskõlas artikliga 5 ja I lisas sätestatud nõuetega.

Artikkel 5

Tunnistused ja kinnituslehed

1.   Tunnistused antakse välja vastavalt artiklile 11.

2.   Liikmesriik kinnitab kaptenite, ohvitseride ja raadiooperaatorite tunnistused käesolevas artiklis ette nähtud korras.

3.   Tunnistused antakse välja STCW konventsiooni reegli I/2 lõike 1 kohaselt.

4.   Raadiooperaatorite puhul võib liikmesriik

| a) | lisada asjakohaste reeglitega nõutavad lisateadmised eksamisse, mis tuleb sooritada raadioeeskirjadele vastava tunnistuse saamiseks, või |
| --- | --- |

a)

lisada asjakohaste reeglitega nõutavad lisateadmised eksamisse, mis tuleb sooritada raadioeeskirjadele vastava tunnistuse saamiseks, või

| b) | anda välja eraldi tunnistuse, mis tõendab, et selle omanikul on asjakohaste reeglitega nõutavad lisateadmised. |
| --- | --- |

b)

anda välja eraldi tunnistuse, mis tõendab, et selle omanikul on asjakohaste reeglitega nõutavad lisateadmised.

5.   Liikmesriigi äranägemisel võib kinnitus olla STCW koodeksi jaotise A-I/2 kohaselt välja antud tunnistustel. Kui kinnitus on tunnistusel, tehakse see jaotise A-I/2 lõikes 1 esitatud vormis. Kui kinnitamine toimub muul viisil, kasutatakse kõnealuse jaotise lõikes 2 esitatud kinnituslehte. Kinnituslehed antakse välja STCW konventsiooni artikli VI lõike 2 kohaselt.

6.   Liikmesriik, kes tunnustab tunnistust artikli 19 lõikes 2 sätestatud menetluse alusel, varustab kõnealuse tunnistuse tunnustamist tõendava kinnituslehega. Kinnitusleht tehakse STCW koodeksi jaotise A-I/2 lõikes 3 esitatud viisil.

7.   Lõigetes 5 ja 6 osutatud kinnituslehed:

| a) | võib välja anda eraldi dokumentidena; |
| --- | --- |

a)

võib välja anda eraldi dokumentidena;

| b) | tähistatakse kordumatu numbriga, v.a kinnitusleht, mis tõendab tunnistuse väljaandmist ning mille võib tähistada asjaomase tunnistuse numbriga, kui see on kordumatu, ja |
| --- | --- |

b)

tähistatakse kordumatu numbriga, v.a kinnitusleht, mis tõendab tunnistuse väljaandmist ning mille võib tähistada asjaomase tunnistuse numbriga, kui see on kordumatu, ja

| c) | kaotavad kehtivuse, kui kinnitatud tunnistus kaotab kehtivuse või kui selle väljaandnud liikmesriik või kolmas riik võtab selle tagasi, peatab või tunnistab kehtetuks, ning igal juhul viie aasta möödudes alates selle väljaandmise kuupäevast. |
| --- | --- |

c)

kaotavad kehtivuse, kui kinnitatud tunnistus kaotab kehtivuse või kui selle väljaandnud liikmesriik või kolmas riik võtab selle tagasi, peatab või tunnistab kehtetuks, ning igal juhul viie aasta möödudes alates selle väljaandmise kuupäevast.

8.   Ametikoht, millel tunnistuse omanikul on lubatud töötada, identifitseeritakse kinnituslehel samamoodi nagu asjaomases liikmesriigis kohaldatavate ohutu mehitamise nõuete puhul.

9.   Liikmesriik võib kasutada STCW koodeksi jaotises A-I/2 esitatud vormist erinevat vormi, tingimusel et vähemalt nõutav teave on esitatud ladina tähtede ja araabia numbritega, võttes arvesse jaotise A-I/2 kohaselt lubatud variante.

10.   Kui artikli 19 lõikest 7 ei tulene teisiti, on käesoleva direktiiviga nõutava tunnistuse originaal kättesaadav selle laeva pardal, kus tunnistuse omanik töötab.

Artikkel 6

Väljaõppenõuded

Artikliga 3 ette nähtud väljaõpe toimub vormis, mis võimaldab saavutada I lisas nõutavaid teoreetilisi teadmisi ja praktilisi oskusi eelkõige pääste- ja tuletõrjevahendite osas, ning selle kiidab heaks iga liikmesriigi määratud pädev asutus või organ.

Artikkel 7

Kohalikke rannasõite reguleerivad põhimõtted

1.   Kohalike rannasõitude määratlemisel ei tohi liikmesriigid kehtestada rangemaid väljaõpet, kogemusi või diplomeerimist käsitlevaid nõudeid meremeestele, kes teenivad mõne teise liikmesriigi või teise STCW konventsiooni osalisriigi lipu all sõitvatel ja samasuguste reisidega seotud laevadel, kui need, mis on kehtestatud oma lipu all sõitvate laevade meremeestele. Liikmesriigid ei tohi mingil juhul kehtestada rangemaid nõudeid teise liikmesriigi või teise STCW konventsiooni osalisriigi lipu all sõitvatel laevadel teenivate meremeeste suhtes, kui need, mis käesoleva direktiivi kohaselt kehtestatakse laevadele, mis ei ole seotud kohalike rannasõitudega.

2.   Laevade puhul, millel on õigus sõita mõne liikmesriigi lipu all ja mis tegelevad regulaarselt kohalike rannasõitudega mõne teise liikmesriigi või teise STCW konventsiooni osalisriigi rannikul, peab liikmesriik, kelle lipu all kõnealusel laeval on õigus sõita, kehtestama nendel laevadel teenivate meremeeste suhtes sellised väljaõpet, kogemusi ja diplomeerimist käsitlevad nõuded, mis on vähemalt võrdväärsed selle liikmesriigi või STCW konventsiooni osalisriigi nõuetega, mille rannikul nimetatud laev tegutseb, tingimusel et need nõuded ei ole rangemad kui need, mis käesoleva direktiivi kohaselt on kehtestatud laevade suhtes, mis ei ole seotud kohalike rannasõitudega. Meremehed, kes teenivad laeval, mille reis kestab kauem kui liikmesriigi poolt kohaliku rannasõiduna määratletud reis ja mis siseneb kõnealuse määratlusega hõlmamata vetesse, täidavad käesoleva direktiivi asjakohaseid sätteid.

3.   Liikmesriik võib lubada, et laeva suhtes, millel on õigus sõita tema lipu all, kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid, mis käsitlevad kohalikke rannasõite, kui kõnealune laev on regulaarselt seotud kohalike rannasõitudega vastavalt liikmesriigi määratlusele sellise riigi läheduses, mis ei ole STCW konventsiooni osalisriik.

4.   Kui liikmesriigid teevad otsuse kohaliku rannasõidu määratluse ning asjakohaste väljaõppetingimuste kohta kooskõlas lõigete 1, 2 ja 3 nõuetega, teatavad nad komisjonile vastuvõetud sätete üksikasjad.

Artikkel 8

Pettuste ja muu õigusvastase tegevuse vältimine

1.   Liikmesriigid võtavad ja rakendavad asjakohaseid meetmeid, et vältida pettust ja muud õigusvastast tegevust seoses tunnistuste andmise protsessi või nende pädevate asutuste poolt väljastatud ja kinnitatud tunnistustega, ning näevad ette tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad sanktsioonid.

2.   Liikmesriigid määravad siseriiklikud asutused, kelle ülesanne on avastada ja võidelda pettuste ning muu õigusvastase tegevusega ning vahetada teavet teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide pädevate asutustega meremeestele tunnistuste andmise kohta.

Liikmesriigid teatavad viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile nimetatud pädevate siseriiklike asutuste andmed.

Liikmesriigid teatavad nimetatud pädevate siseriiklike asutuste andmed viivitamata ka kolmandatele riikidele, kellega nad on sõlminud kokkuleppe vastavalt STCW konventsiooni reegli I/10 punktile 1.2.

3.   Vastuvõtva liikmesriigi taotlusel kinnitavad või eitavad teise liikmesriigi pädevad asutused kirjalikult meremeeste tunnistuste, vastavate kinnituslehtede või muude selles teises liikmesriigis väljastatud väljaõpet tõendavate dokumentide ehtsust.

Artikkel 9

Karistused ja distsiplinaarmeetmed

1.   Liikmesriigid kehtestavad korra erapooletuks uurimiseks juhtudel, kui liikmesriigi väljaantud tunnistuse või kinnituslehe omaniku kohta teatatakse sellisest ebapädevusest, tegevusest või tegevusetusest seoses tunnistusest tulenevate kohustustega, mis võib kujutada otsest ohtu inimelule, varale või merekeskkonnale, samuti korra tunnistuste ära võtmiseks, peatamiseks ja tühistamiseks nimetatud põhjustel ning silmas pidades pettuse vältimist.

2.   Liikmesriigid sätestavad karistused ja distsiplinaarmeetmed juhtudeks, kui käesoleva direktiivi jõustamiseks vajalike siseriiklikke õigusakte ei järgita laevadel, millel on õigus sõita liikmesriigi lipu all või kui seda ei tee meremehed, kes on saanud nimetatud liikmesriigilt nõuetekohase tunnistuse.

3.   Eelkõige määratakse ja täidetakse karistus või distsiplinaarmeetmed järgmistel juhtudel:

| a) | laevandusettevõtja või kapten on võtnud tööle isiku, kellel ei ole käesoleva direktiiviga nõutavat tunnistust; |
| --- | --- |

a)

laevandusettevõtja või kapten on võtnud tööle isiku, kellel ei ole käesoleva direktiiviga nõutavat tunnistust;

| b) | kapten on lubanud, et mis tahes teenistusülesannet või teenust, mida käesoleva direktiivi kohaselt peab täitma või osutama asjakohast tunnistust omav isik, täidab või osutab isik, kellel ei ole nõutavat tunnistust, kehtivat soodusluba ega artikli 19 lõikega 7 ette nähtud tõendavat dokumenti, või |
| --- | --- |

b)

kapten on lubanud, et mis tahes teenistusülesannet või teenust, mida käesoleva direktiivi kohaselt peab täitma või osutama asjakohast tunnistust omav isik, täidab või osutab isik, kellel ei ole nõutavat tunnistust, kehtivat soodusluba ega artikli 19 lõikega 7 ette nähtud tõendavat dokumenti, või

| c) | isik on omandanud pettuse teel või valedokumentidega õiguse täita teenistusülesannet või töötada ametikohal, mis käesoleva direktiivi kohaselt eeldab tunnistuse või soodusloa olemasolu. |
| --- | --- |

c)

isik on omandanud pettuse teel või valedokumentidega õiguse täita teenistusülesannet või töötada ametikohal, mis käesoleva direktiivi kohaselt eeldab tunnistuse või soodusloa olemasolu.

4.   Liikmesriigid, mille jurisdiktsiooni alla kuulub laevandusettevõtja või isik, kelle puhul on põhjendatult alust arvata, et ta on vastutav käesoleva direktiivi eiramise eest (nagu loetletud lõikes 3) või et ta on sellisest eiramisest kindlalt teadlik, teevad koostööd sellise liikmesriigi või teise STCW konventsiooni osalisriigiga, kes teatab neile kavatsusest algatada menetlus oma jurisdiktsiooni all.

Artikkel 10

Kvaliteedinõuded

1.   Iga liikmesriik tagab, et:

| a) | kõiki valitsusväliste asutuste või nendele alluvate üksuste teostatud väljaõppe, atesteerimise, diplomeerimise ning tunnistuste kinnitamise ja pikendamisega seotud toiminguid kontrollitakse pidevalt kvaliteedisüsteemi abil, et tagada määratletud eesmärkide, sh instruktorite ja hindajate erialast ettevalmistust ja kogemusi käsitlevate eesmärkide saavutamine; |
| --- | --- |

a)

kõiki valitsusväliste asutuste või nendele alluvate üksuste teostatud väljaõppe, atesteerimise, diplomeerimise ning tunnistuste kinnitamise ja pikendamisega seotud toiminguid kontrollitakse pidevalt kvaliteedisüsteemi abil, et tagada määratletud eesmärkide, sh instruktorite ja hindajate erialast ettevalmistust ja kogemusi käsitlevate eesmärkide saavutamine;

| b) | kui valitsusasutused või -üksused teostavad selliseid toiminguid, kohaldatakse kvaliteedisüsteemi; |
| --- | --- |

b)

kui valitsusasutused või -üksused teostavad selliseid toiminguid, kohaldatakse kvaliteedisüsteemi;

| c) | väljaõppe eesmärgid ning nendega seotud saavutatavad pädevusnõuded on selgelt määratletud ning nendega määratakse kindlaks STCW konventsiooniga nõutavateks eksamiteks ja atesteerimiseks vajalike teadmiste ja oskuste tase; |
| --- | --- |

c)

väljaõppe eesmärgid ning nendega seotud saavutatavad pädevusnõuded on selgelt määratletud ning nendega määratakse kindlaks STCW konventsiooniga nõutavateks eksamiteks ja atesteerimiseks vajalike teadmiste ja oskuste tase;

| d) | kvaliteedinõuete reguleerimisala hõlmab diplomeerimissüsteemi haldamist, kõiki kursusi ja õppekavu, liikmesriigi poolt või selle järelevalve all läbiviidavaid eksameid võttes arvesse määratletud eesmärkide saavutamiseks kehtestatud poliitikat, süsteeme, kontrolli ja sisejärelevalvet kvaliteedi tagamiseks. |
| --- | --- |

d)

kvaliteedinõuete reguleerimisala hõlmab diplomeerimissüsteemi haldamist, kõiki kursusi ja õppekavu, liikmesriigi poolt või selle järelevalve all läbiviidavaid eksameid võttes arvesse määratletud eesmärkide saavutamiseks kehtestatud poliitikat, süsteeme, kontrolli ja sisejärelevalvet kvaliteedi tagamiseks.

Esimese lõigu punktis c nimetatud eesmärgid ja nendega seotud kvaliteedinõuded võib eraldi kindlaks määrata eri kursuste ja õppekavade jaoks ning need hõlmavad diplomeerimissüsteemi haldamist.

2.   Liikmesriigid tagavad ka selle, et teadmiste, oskuste ja pädevuse omandamist ja atesteerimist ning diplomeerimissüsteemi haldamist hindaksid sõltumatult ja kuni viie aasta pikkuste ajavahemike järel vastava kvalifikatsiooniga isikud, kes ise ei ole kõnealuste toimingutega seotud, veendumaks et:

| a) | kõik sisemised juhtimisega seotud kontrolli- ja järelevalvemeetmed ning järelkontroll on vastavuses kavandatud meetmete ja dokumenteeritud menetlustega ning aitavad tagada määratletud eesmärkide saavutamise; |
| --- | --- |

a)

kõik sisemised juhtimisega seotud kontrolli- ja järelevalvemeetmed ning järelkontroll on vastavuses kavandatud meetmete ja dokumenteeritud menetlustega ning aitavad tagada määratletud eesmärkide saavutamise;

| b) | iga sõltumatu atesteerimise tulemused dokumenteeritakse ja tehakse teatavaks atesteeritava valdkonna eest vastutavatele isikutele; |
| --- | --- |

b)

iga sõltumatu atesteerimise tulemused dokumenteeritakse ja tehakse teatavaks atesteeritava valdkonna eest vastutavatele isikutele;

| c) | puuduste kõrvaldamiseks võetakse õigeaegselt meetmeid. |
| --- | --- |

c)

puuduste kõrvaldamiseks võetakse õigeaegselt meetmeid.

3.   Asjaomane liikmesriik edastab lõike 2 kohaselt läbi viidud atesteerimise aruande komisjonile kuue kuu jooksul alates hindamise kuupäevast.

Artikkel 11

Tervisenõuded – tunnistuste väljaandmine ja registreerimine

1.   Liikmesriigid kehtestavad meremeeste tervisenõuded eelkõige nägemise ja kuulmise osas.

2.   Liikmesriigid tagavad, et tunnistused antakse ainult käesoleva artikli nõuetele vastavatele kandidaatidele.

3.   Tunnistuse taotleja esitab piisavad tõendid:

| a) | oma isiku kohta; |
| --- | --- |

a)

oma isiku kohta;

| b) | et ta ei ole noorem kui on taotletava tunnistuse puhul ette nähtud I lisa reeglitega; |
| --- | --- |

b)

et ta ei ole noorem kui on taotletava tunnistuse puhul ette nähtud I lisa reeglitega;

| c) | et ta täidab liikmesriigi kehtestatud tervisenõudeid eelkõige nägemise ja kuulmise osas ning et tal on kehtiv tervislikku seisundit tõendav dokument, mille on välja andnud liikmesriigi pädeva asutuse tunnustatud, nõuetekohase ettevalmistusega arst; |
| --- | --- |

c)

et ta täidab liikmesriigi kehtestatud tervisenõudeid eelkõige nägemise ja kuulmise osas ning et tal on kehtiv tervislikku seisundit tõendav dokument, mille on välja andnud liikmesriigi pädeva asutuse tunnustatud, nõuetekohase ettevalmistusega arst;

| d) | et tal on meresõidupraktika ja ta on saanud muu kohustusliku väljaõppe, mis on taotletava tunnistuse puhul ette nähtud I lisa reeglitega; |
| --- | --- |

d)

et tal on meresõidupraktika ja ta on saanud muu kohustusliku väljaõppe, mis on taotletava tunnistuse puhul ette nähtud I lisa reeglitega;

| e) | et ta täidab I lisa reeglitega ette nähtud pädevusnõudeid seoses nende ametikohtade, teenistusülesannete ja tasemetega, mis märgitakse tunnistuse kinnituslehel. |
| --- | --- |

e)

et ta täidab I lisa reeglitega ette nähtud pädevusnõudeid seoses nende ametikohtade, teenistusülesannete ja tasemetega, mis märgitakse tunnistuse kinnituslehel.

4.   Iga liikmesriik kohustub:

| a) | pidama registrit või registreid kaptenite, ohvitseride ja vajaduse korral reakoosseisu liikmete kõigi tunnistuste ja kinnituslehtede kohta, mis on välja antud, mille kehtivusaeg on lõppenud või mis on pikendatud, peatatud või tühistatud või mis on kuulutatud kaotatuks või hävinuks, samuti väljaantud sooduslubade kohta; |
| --- | --- |

a)

pidama registrit või registreid kaptenite, ohvitseride ja vajaduse korral reakoosseisu liikmete kõigi tunnistuste ja kinnituslehtede kohta, mis on välja antud, mille kehtivusaeg on lõppenud või mis on pikendatud, peatatud või tühistatud või mis on kuulutatud kaotatuks või hävinuks, samuti väljaantud sooduslubade kohta;

| b) | tegema kättesaadavaks selliseid tunnistusi, kinnituslehti ja sooduslube käsitlevad andmed teistele liikmesriikidele, STCW konventsiooni osalisriikidele ning äriühingutele, kes taotlevad selliste tunnistuste autentsuse ja kehtivuse kontrolli, mille on esitanud neile meremehed, kes taotlevad tunnistuse tunnustamist või otsivad laeval tööd. |
| --- | --- |

b)

tegema kättesaadavaks selliseid tunnistusi, kinnituslehti ja sooduslube käsitlevad andmed teistele liikmesriikidele, STCW konventsiooni osalisriikidele ning äriühingutele, kes taotlevad selliste tunnistuste autentsuse ja kehtivuse kontrolli, mille on esitanud neile meremehed, kes taotlevad tunnistuse tunnustamist või otsivad laeval tööd.

Artikkel 12

Tunnistuste pikendamine

1.   Kõik kaptenid, ohvitserid ja raadiooperaatorid, kellel on I lisa mis tahes peatüki, v.a VI peatükk, alusel välja antud või tunnustatud tunnistus ja kes teenivad merel või kavatsevad merele minna pärast kaldalolekut, peavad meresõidupraktika jätkamiseks iga viie aasta järel:

| a) | täitma artiklis 11 sätestatud tervisenõuded ja |
| --- | --- |

a)

täitma artiklis 11 sätestatud tervisenõuded ja

| b) | tõendama jätkuvat ametialast pädevust vastavalt STCW koodeksi jaotisele A-I/11. |
| --- | --- |

b)

tõendama jätkuvat ametialast pädevust vastavalt STCW koodeksi jaotisele A-I/11.

2.   Meresõidupraktika jätkamiseks laevadel, mille puhul on rahvusvaheliselt kokku lepitud eriväljaõppenõuded, tuleb igal kaptenil, ohvitseril ja raadiooperaatoril edukalt läbida heakskiidetud asjakohane väljaõpe.

3.   Iga liikmesriik võrdleb enne 1. veebruari 2002 väljaantud tunnistuste taotlejatele seatud pädevusnõudeid asjakohasele tunnistusele STCW koodeksi A osas seatud nõuetega ning teeb kindlaks nimetatud tunnistuste omanike täiendõppe või atesteerimise vajaduse.

Täiendõpe kiidetakse heaks ning see sisaldab asjakohaste siseriiklike ja rahvusvaheliste õigusaktide muudatusi, mis käsitlevad inimelude ohutust merel ja merekeskkonna kaitset, ning võtab arvesse asjaomaste pädevusnõuete ajakohastamist.

4.   Iga liikmesriik, konsulteerides asjaomaste isikutega, töötab välja või laseb välja töötada STCW koodeksi jaotisega A-I/11 ette nähtud täiendõppe struktuuri.

5.   Kaptenite, ohvitseride ja raadiooperaatorite teadmiste ajakohastamiseks tagavad liikmesriigid, et inimelude ohutust merel ja merekeskkonna kaitsmist käsitlevate siseriiklike ja rahvusvaheliste õigusaktide viimaste muudatuste tekst oleks kättesaadav laevadele, millel on õigus sõita nende lipu all.

Artikkel 13

Valmendite kasutamine

1.   STCW koodeksi jaotises A-I/12 sätestatud toimimisnorme ja muid sätteid ning STCW koodeksi A osaga asjaomase tunnistuse suhtes kehtestatud nõudeid järgitakse:

| a) | kõikide kohustuslike valmendil põhinevate väljaõpete puhul; |
| --- | --- |

a)

kõikide kohustuslike valmendil põhinevate väljaõpete puhul;

| b) | kõikide STCW koodeksi A osas nõutavate atesteerimiste puhul, mida tehakse valmendi abil; |
| --- | --- |

b)

kõikide STCW koodeksi A osas nõutavate atesteerimiste puhul, mida tehakse valmendi abil;

| c) | kõikide STCW koodeksi A osas nõutavate pädevustaseme omamise näitamiste puhul, mida tehakse valmendi abil. |
| --- | --- |

c)

kõikide STCW koodeksi A osas nõutavate pädevustaseme omamise näitamiste puhul, mida tehakse valmendi abil.

2.   Iga liikmesriik võib oma äranägemisel vabastada enne 1. veebruari 2002 paigaldatud või kasutusele võetud valmendid lõikes 1 osutatud toimimisnormidele täieliku vastavuse nõudest.

Artikkel 14

Laevandusettevõtjate vastutus

1.   Vastavalt lõigetele 2 ja 3 teevad liikmesriigid laevandusettevõtjad vastutavaks meremeeste teenistusse võtmise eest oma laevadele kooskõlas käesoleva direktiiviga ja nõuavad laevandusettevõtjatelt järgmiste asjaolude tagamist:

| a) | kõigil laevandusettevõtja laevadel töötavatel meremeestel on käesoleva direktiivi sätetele vastav asjakohane tunnistus, nagu kõnealune liikmesriik on selle kehtestanud; |
| --- | --- |

a)

kõigil laevandusettevõtja laevadel töötavatel meremeestel on käesoleva direktiivi sätetele vastav asjakohane tunnistus, nagu kõnealune liikmesriik on selle kehtestanud;

| b) | nende laevad on mehitatud kooskõlas liikmesriigis kohaldatavate ohutu mehitamise nõuetega; |
| --- | --- |

b)

nende laevad on mehitatud kooskõlas liikmesriigis kohaldatavate ohutu mehitamise nõuetega;

| c) | kõikide laevandusettevõtja laevadel töötavate meremeeste dokumente ja andmeid säilitatakse ja need on kergesti kättesaadavad ning sisaldavad vähemalt dokumente ja andmeid, mis käsitlevad meremeeste kogemusi, väljaõpet, tervislikku seisundit ja teenistusülesannetes nõutavat pädevust; |
| --- | --- |

c)

kõikide laevandusettevõtja laevadel töötavate meremeeste dokumente ja andmeid säilitatakse ja need on kergesti kättesaadavad ning sisaldavad vähemalt dokumente ja andmeid, mis käsitlevad meremeeste kogemusi, väljaõpet, tervislikku seisundit ja teenistusülesannetes nõutavat pädevust;

| d) | kui meremehed võetakse tööle mõnele laevandusettevõtja laevale, tutvustatakse neile nende konkreetseid kohustusi ning igapäevaste või häireolukorrast tulenevate kohustustega seotud töökorda, varustust, seadmeid, menetlusi ja laeva omadusi; |
| --- | --- |

d)

kui meremehed võetakse tööle mõnele laevandusettevõtja laevale, tutvustatakse neile nende konkreetseid kohustusi ning igapäevaste või häireolukorrast tulenevate kohustustega seotud töökorda, varustust, seadmeid, menetlusi ja laeva omadusi;

| e) | laevapere suudab oma tegevust häireolukorras tõhusalt koordineerida ja täita ohutuse ning saaste vältimise või tõrjumise seisukohalt olulisi teenistusülesandeid. |
| --- | --- |

e)

laevapere suudab oma tegevust häireolukorras tõhusalt koordineerida ja täita ohutuse ning saaste vältimise või tõrjumise seisukohalt olulisi teenistusülesandeid.

2.   Laevandusettevõtjad, kaptenid ja laevapere liikmed vastutavad kõik selle eest, et oleks tagatud käesolevas artiklis esitatud kohustuste täielik ja igakülgne täitmine ning et võetaks sellised meetmed, mis võivad olla vajalikud selle tagamiseks, et iga laevapere liige aitab teadlikult ja oskuslikult kaasa laeva ohutule ekspluateerimisele.

3.   Laevandusettevõtja annab iga käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluva laeva kaptenile kirjaliku juhendi, milles on sätestatud tegevuspõhimõtted ja kord, mida tuleb järgida selle tagamiseks, et kõigil laevale tööle võetud uutel meremeestel oleks võimalus tutvuda pardaseadmete, töökorra ja muude kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks vajalike meetmetega, enne kui neile pannakse kõnealused kohustused. Nimetatud tegevuspõhimõtted ja kord hõlmavad järgmist:

| a) | mõistliku tähtaja määramine, mille jooksul on igal uuel töölevõetud meremehel võimalus tutvuda:






  i) | konkreetsete seadmetega, mida meremees kasutab või juhib, ja |
| --- | --- | --- |

a)

mõistliku tähtaja määramine, mille jooksul on igal uuel töölevõetud meremehel võimalus tutvuda:

i)

konkreetsete seadmetega, mida meremees kasutab või juhib, ja

| ii) | laevale omaste vahiteenistust, ohutust ja keskkonnakaitset käsitlevate ning häireolukorras kohaldatavate korra ja meetmetega, mida meremees peab teadma, et oma kohustusi nõuetekohaselt täita; |
| --- | --- |

ii)

laevale omaste vahiteenistust, ohutust ja keskkonnakaitset käsitlevate ning häireolukorras kohaldatavate korra ja meetmetega, mida meremees peab teadma, et oma kohustusi nõuetekohaselt täita;

| b) | sellise kogenud laevapere liikme nimetamine, kes vastutab selle eest, et kõigil uutel töölevõetud meremeestel oleks võimalik saada olulist teavet neile arusaadavas keeles. |
| --- | --- |

b)

sellise kogenud laevapere liikme nimetamine, kes vastutab selle eest, et kõigil uutel töölevõetud meremeestel oleks võimalik saada olulist teavet neile arusaadavas keeles.

Artikkel 15

Töökõlbulikkus

1.   Liikmesriigid kehtestavad ja jõustavad üleväsimuse ärahoidmiseks vahipersonali puhkeaega käsitlevad nõuded ning nõuavad vahikordade korraldamist selliselt, et vahipersonali tõhusust ei vähendaks üleväsimus ja et kohustused oleks seatud nii, et reisi esimeses vahikorras olevad meremehed ja sellele järgnevates vahikordades olevad meremehed oleksid piisavalt väljapuhanud ja muidu sobilikud ametikohustuse täitmiseks.

2.   Isikutele, kes on määratud töötama vahitüürimehena või navigatsioonivahis oleva reakoosseisu liikmena, võimaldatakse 24tunnise ajavahemiku jooksul vähemalt 10 tundi puhkust.

3.   Puhkeaega ei või jagada rohkem kui kaheks osaks, millest üks peab olema vähemalt kuue tunni pikkune.

4.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud puhkeaja nõudeid ei pea järgima häireolukordades, õppuste ajal või muudes möödapääsmatutes operatiivolukordades.

5.   Olenemata lõigetest 2 ja 3, võib minimaalset 10tunnist ajavahemikku lühendada vähemalt 6 järjestikuse tunnini, kui seda tehakse maksimaalselt kahe päeva jooksul ja 7päevase ajavahemiku jooksul on tagatud vähemalt 70 tundi puhkust.

6.   Liikmesriigid nõuavad vahiteenistusgraafikute paigaldamist kergesti juurdepääsetavatesse kohtadesse.

Artikkel 16

Soodusluba

1.   Erandlike asjaolude korral võib pädev asutus, kui see tema arvates ei ohusta inimesi, vara ega keskkonda, anda välja soodusloa, mis lubab konkreetsel meremehel töötada konkreetsel laeval konkreetse ajavahemiku jooksul, mis ei ületa kuut kuud, ametikohal, mille jaoks tal puudub asjakohane tunnistus, tingimusel et kõnealusel soodusloa saanud isikul on pädevate asutuste arvates kohane ettevalmistus vaba ametikoha puhul eeldatavate ülesannete turvaliseks täitmiseks; raadiooperaatorile antakse soodusluba ainult kooskõlas raadioeeskirjadega. Soodusluba ei anta välja kaptenile ega vanemmehaanikule, v.a vääramatu jõu olukorras ja ka siis võimalikult lühikeseks ajaks.

2.   Ametikohaga seotud soodusluba antakse välja ainult sellisele isikule, kellel on asjakohane tunnistus vahetus alluvuses oleval ametikohal töötamiseks. Kui vahetus alluvuses oleval ametikohal töötamiseks tunnistust ei nõuta, võib soodusloa anda isikule, kelle ettevalmistus ja kogemused vastavad pädevate asutuste arvates täpselt täidetavale ametikohale esitatavatele nõuetele, tingimusel et kui sellisel isikul puudub asjakohane tunnistus, peab ta läbima pädevate asutuste tunnustatud eksami, näitamaks et soodusloa võib ohutult välja anda. Peale selle tagavad pädevad asutused, et kõnealusele ametikohale asub võimalikult kiiresti isik, kellel on asjakohane tunnistus.

Artikkel 17

Liikmesriikide vastutus seoses meremeeste väljaõppe ja atesteerimisega

1.   Liikmesriigid määravad asutused või organid, kes:

| a) | annavad artiklis 3 osutatud väljaõpet; |
| --- | --- |

a)

annavad artiklis 3 osutatud väljaõpet;

| b) | organiseerivad ja/või kontrollivad vajaduse korral eksameid; |
| --- | --- |

b)

organiseerivad ja/või kontrollivad vajaduse korral eksameid;

| c) | annavad välja artiklis 11 osutatud kutsetunnistusi; |
| --- | --- |

c)

annavad välja artiklis 11 osutatud kutsetunnistusi;

| d) | annavad välja artikliga 16 ette nähtud sooduslube. |
| --- | --- |

d)

annavad välja artikliga 16 ette nähtud sooduslube.

2.   Liikmesriigid tagavad, et:

| a) | meremeeste väljaõpe ja atesteerimine vastab järgmistele tingimustele:






  i) | see on liigendatud vastavalt kirjalikele kavadele, mis sisaldavad ettenähtud pädevustaseme saavutamiseks vajalikku metoodikat, õppevahendeid, -korda ja -materjale, ja |
| --- | --- | --- |

a)

meremeeste väljaõpe ja atesteerimine vastab järgmistele tingimustele:

i)

see on liigendatud vastavalt kirjalikele kavadele, mis sisaldavad ettenähtud pädevustaseme saavutamiseks vajalikku metoodikat, õppevahendeid, -korda ja -materjale, ja

| ii) | seda viivad läbi, kontrollivad, hindavad ja juhivad isikud, kellel on punktidele d, e ja f vastav ettevalmistus; |
| --- | --- |

ii)

seda viivad läbi, kontrollivad, hindavad ja juhivad isikud, kellel on punktidele d, e ja f vastav ettevalmistus;

| b) | täiendõpet või töö käigus hindamist võib laeva pardal korraldada ainult siis, kui see ei takista laeva tavapärast ekspluateerimist ning kui väljaõpet või atesteerimist läbiviivatel isikutel on aega ja võimalust sellega tegelda; |
| --- | --- |

b)

täiendõpet või töö käigus hindamist võib laeva pardal korraldada ainult siis, kui see ei takista laeva tavapärast ekspluateerimist ning kui väljaõpet või atesteerimist läbiviivatel isikutel on aega ja võimalust sellega tegelda;

| c) | koolitajatel, instruktoritel ja atesteerijatel on merel või maismaal tegutsevatele meremeestele eri liiki ja eri tasemega väljaõppe andmiseks ning nende atesteerimiseks vajalik ettevalmistus; |
| --- | --- |

c)

koolitajatel, instruktoritel ja atesteerijatel on merel või maismaal tegutsevatele meremeestele eri liiki ja eri tasemega väljaõppe andmiseks ning nende atesteerimiseks vajalik ettevalmistus;

| d) | isik, kes viib merel või maismaal läbi meremeeste täiendõpet, mille eesmärk on anda käesolevale direktiivile vastavaks diplomeerimiseks vajalik ettevalmistus:






  i) | suudab hinnata õppekava ja mõistab konkreetse väljaõppeliigi eesmärke; |
| --- | --- | --- |

d)

isik, kes viib merel või maismaal läbi meremeeste täiendõpet, mille eesmärk on anda käesolevale direktiivile vastavaks diplomeerimiseks vajalik ettevalmistus:

i)

suudab hinnata õppekava ja mõistab konkreetse väljaõppeliigi eesmärke;

| ii) | on saanud väljaõppel käsitletavate ülesannete täitmiseks vajaliku ettevalmistuse; |
| --- | --- |

ii)

on saanud väljaõppel käsitletavate ülesannete täitmiseks vajaliku ettevalmistuse;

| iii) | kui ta viib väljaõpet läbi valmendi abil:






  — | on saanud asjakohaseid juhiseid valmendite kasutamist käsitlevate õpetamismeetodite kohta, ja |
| --- | --- | --- |

iii)

kui ta viib väljaõpet läbi valmendi abil:

—

on saanud asjakohaseid juhiseid valmendite kasutamist käsitlevate õpetamismeetodite kohta, ja

| — | on omandanud praktilisi kogemusi konkreetse valmenditüübi kasutamisel; |
| --- | --- |

—

on omandanud praktilisi kogemusi konkreetse valmenditüübi kasutamisel;

| e) | isikud, kes vastutavad meremeeste sellise täiendõppe järelevalve eest, mille eesmärk on anda tunnistuse saamiseks vajalik ettevalmistus, mõistavad täielikult õppekava ja iga teostatava väljaõppeliigi eesmärke; |
| --- | --- |

e)

isikud, kes vastutavad meremeeste sellise täiendõppe järelevalve eest, mille eesmärk on anda tunnistuse saamiseks vajalik ettevalmistus, mõistavad täielikult õppekava ja iga teostatava väljaõppeliigi eesmärke;

| f) | isikul, kes viib merel või maismaal läbi meremeeste töö käigus hindamist, mida arvestatakse tunnistuse andmisel vastavalt käesolevale direktiivile:






  i) | on vajalikud teadmised ja arusaam atesteeritavast pädevusest; |
| --- | --- | --- |

f)

isikul, kes viib merel või maismaal läbi meremeeste töö käigus hindamist, mida arvestatakse tunnistuse andmisel vastavalt käesolevale direktiivile:

i)

on vajalikud teadmised ja arusaam atesteeritavast pädevusest;

| ii) | on atesteeritava ülesande jaoks vajalik ettevalmistus; |
| --- | --- |

ii)

on atesteeritava ülesande jaoks vajalik ettevalmistus;

| iii) | ta on saanud asjakohaseid juhiseid atesteerimismeetodite ja -tavade kohta; |
| --- | --- |

iii)

ta on saanud asjakohaseid juhiseid atesteerimismeetodite ja -tavade kohta;

| iv) | on praktilised atesteerimiskogemused ja |
| --- | --- |

iv)

on praktilised atesteerimiskogemused ja

| v) | on valmendite kasutamist hõlmavaks atesteerimiseks vajalikud, konkreetse valmendiliigi kasutamise praktilised kogemused, mille ta on saanud kogenud atesteerija järelevalve all ja heakskiidetud viisil; |
| --- | --- |

v)

on valmendite kasutamist hõlmavaks atesteerimiseks vajalikud, konkreetse valmendiliigi kasutamise praktilised kogemused, mille ta on saanud kogenud atesteerija järelevalve all ja heakskiidetud viisil;

| g) | kui liikmesriik tunnustab õppekursust, õppeasutust või selle antud ettevalmistust tunnistuse väljaandmist käsitlevate nõuete ühe osana, kuuluvad instruktorite ja atesteerijate ettevalmistus ja kogemused kvaliteedinõudeid käsitleva artikli 10 sätete reguleerimisalasse. Nimetatud ettevalmistus, kogemused ja kvaliteedinõuete kohaldamine sisaldavad asjakohast väljaõpet juhendamis-, õpetamis- ning atesteerimismeetodite ja -tavade alal ning need vastavad kõigile punktide d, e ja f nõuetele. |
| --- | --- |

g)

kui liikmesriik tunnustab õppekursust, õppeasutust või selle antud ettevalmistust tunnistuse väljaandmist käsitlevate nõuete ühe osana, kuuluvad instruktorite ja atesteerijate ettevalmistus ja kogemused kvaliteedinõudeid käsitleva artikli 10 sätete reguleerimisalasse. Nimetatud ettevalmistus, kogemused ja kvaliteedinõuete kohaldamine sisaldavad asjakohast väljaõpet juhendamis-, õpetamis- ning atesteerimismeetodite ja -tavade alal ning need vastavad kõigile punktide d, e ja f nõuetele.

Artikkel 18

Sidepidamine laeval

Liikmesriigid tagavad, et:

| a) | ilma et see piiraks punktide b ja d kohaldamist, on liikmesriigi lipu all sõitvate laevade pardal kogu aeg vahendid, mille abil on kõigi laevapere liikmetega võimalik suuliselt sidet pidada turvalisust käsitlevates küsimustes ning mis tagavad eelkõige selle, et sõnumid ja juhised võetakse vastu õigeaegselt ja et neid mõistetakse õigesti; |
| --- | --- |

a)

ilma et see piiraks punktide b ja d kohaldamist, on liikmesriigi lipu all sõitvate laevade pardal kogu aeg vahendid, mille abil on kõigi laevapere liikmetega võimalik suuliselt sidet pidada turvalisust käsitlevates küsimustes ning mis tagavad eelkõige selle, et sõnumid ja juhised võetakse vastu õigeaegselt ja et neid mõistetakse õigesti;

| b) | kõigi liikmesriigi lipu all sõitvate reisilaevade ning liikmesriigi sadamast reisi alustavate ja/või seal reisi lõpetavate reisilaevade pardal on laevapere tõhusa toimimise tagamiseks ohutusega seotud küsimustes kehtestatud ühine töökeel, mis märgitakse logiraamatusse;
  laevandusettevõtja või vajaduse korral kapten määrab asjakohase töökeele; iga meremees peab sellest keelest aru saama, vajaduse korral suutma anda käsklusi ja juhiseid ning neile kõnealuses keeles vastama;
  kui töökeel ei ole liikmesriigi ametlik keel, peab olema kõikidesse väljapandud kavadesse ja nimekirjadesse lisatud tõlge töökeelde; |
| --- | --- |

b)

kõigi liikmesriigi lipu all sõitvate reisilaevade ning liikmesriigi sadamast reisi alustavate ja/või seal reisi lõpetavate reisilaevade pardal on laevapere tõhusa toimimise tagamiseks ohutusega seotud küsimustes kehtestatud ühine töökeel, mis märgitakse logiraamatusse;

laevandusettevõtja või vajaduse korral kapten määrab asjakohase töökeele; iga meremees peab sellest keelest aru saama, vajaduse korral suutma anda käsklusi ja juhiseid ning neile kõnealuses keeles vastama;

kui töökeel ei ole liikmesriigi ametlik keel, peab olema kõikidesse väljapandud kavadesse ja nimekirjadesse lisatud tõlge töökeelde;

| c) | reisilaeva personal, kes häireplaani kohaselt on määratud vastutama reisijate eest häireolukordades, on kergesti identifitseeritav ja omab piisavaid sidepidamisoskusi, arvestades järgmiste tegurite nõuetekohast seost:






  i) | konkreetsel marsruudil veetavate reisijate peamine keel või peamised keeled; |
| --- | --- | --- |

c)

reisilaeva personal, kes häireplaani kohaselt on määratud vastutama reisijate eest häireolukordades, on kergesti identifitseeritav ja omab piisavaid sidepidamisoskusi, arvestades järgmiste tegurite nõuetekohast seost:

i)

konkreetsel marsruudil veetavate reisijate peamine keel või peamised keeled;

| ii) | tõenäosus, et töötajate oskus kasutada põhijuhiste andmisel ingliskeelseid põhiväljendeid on sidepidamisvahendiks abi vajava reisijaga suhtlemisel, olenemata sellest, kas reisija ja laevapere liige räägivad ühist keelt või mitte; |
| --- | --- |

ii)

tõenäosus, et töötajate oskus kasutada põhijuhiste andmisel ingliskeelseid põhiväljendeid on sidepidamisvahendiks abi vajava reisijaga suhtlemisel, olenemata sellest, kas reisija ja laevapere liige räägivad ühist keelt või mitte;

| iii) | võimalik vajadus suhelda häireolukorras muul viisil (nt viibete või käega antavate märguannete abil või osutades juhiste asukohale, kogunemispaikadele, päästevahenditele või evakuatsiooniteedele), kui verbaalne suhtlemine on ebaotstarbekas; |
| --- | --- |

iii)

võimalik vajadus suhelda häireolukorras muul viisil (nt viibete või käega antavate märguannete abil või osutades juhiste asukohale, kogunemispaikadele, päästevahenditele või evakuatsiooniteedele), kui verbaalne suhtlemine on ebaotstarbekas;

| iv) | reisijatele nende emakeeles või -keeltes antud täielike ohutusjuhiste ulatus; |
| --- | --- |

iv)

reisijatele nende emakeeles või -keeltes antud täielike ohutusjuhiste ulatus;

| v) | keeled, milles võib anda hädaohuteateid häireolukorras või õppuste ajal, et edastada reisijatele esmatähtsaid juhiseid ja aidata laevapere liikmeid reisijate abistamisel; |
| --- | --- |

v)

keeled, milles võib anda hädaohuteateid häireolukorras või õppuste ajal, et edastada reisijatele esmatähtsaid juhiseid ja aidata laevapere liikmeid reisijate abistamisel;

| d) | liikmesriigi lipu all sõitvate nafta-, kemikaali- ja veeldatud gaasi tankerite kaptenid, ohvitserid ja reakoosseisu liikmed on võimelised üksteisega suhtlema ühises töökeeles või ühistes töökeeltes; |
| --- | --- |

d)

liikmesriigi lipu all sõitvate nafta-, kemikaali- ja veeldatud gaasi tankerite kaptenid, ohvitserid ja reakoosseisu liikmed on võimelised üksteisega suhtlema ühises töökeeles või ühistes töökeeltes;

| e) | on olemas piisavad vahendid sidepidamiseks laeva ja kaldal asuvate asutuste vahel. Kõnealune side toimub SOLAS 74 V peatüki reegli 14 lõike 4 kohaselt; |
| --- | --- |

e)

on olemas piisavad vahendid sidepidamiseks laeva ja kaldal asuvate asutuste vahel. Kõnealune side toimub SOLAS 74 V peatüki reegli 14 lõike 4 kohaselt;

| f) | teostades sadamariigi kontrolli direktiivi 95/21/EÜ alusel, kontrollivad liikmesriigid ka seda, et mõne teise riigi kui liikmesriigi lipu all sõitvad laevad täidavad käesolevat artiklit. |
| --- | --- |

f)

teostades sadamariigi kontrolli direktiivi 95/21/EÜ alusel, kontrollivad liikmesriigid ka seda, et mõne teise riigi kui liikmesriigi lipu all sõitvad laevad täidavad käesolevat artiklit.

Artikkel 19

Tunnistuste tunnustamine

1.   Meremehi, kellel ei ole artiklis 4 osutatud tunnistust, võidakse lubada teenima liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele, kui otsus nende asjakohaste tunnistuste tunnustamise kohta on vastu võetud käesoleva artikli lõigete 2 kuni 6 kohaselt.

2.   Liikmesriik, kes kavatseb tunnustada kinnituslehega oma lipu all sõitvatel laevadel teenimiseks asjakohast tunnistust, mille kolmas riik on andnud kaptenile, juhtkonna liikmele või raadiooperaatorile, esitab komisjonile oma põhjendatud taotluse kõnealuse kolmanda riigi tunnustamiseks.

Komisjon, keda abistab Euroopa Meresõiduohutuse Amet, kogub – vajaduse korral koostöös asjaomaste liikmesriikidega – II lisas nimetatud andmed ja hindab selle kolmanda riigi väljaõppe ja tunnistuste andmise süsteemi, kelle tunnustamiseks on esitatud taotlus, et kontrollida STCW konventsiooni kõigi nõuete täitmist asjaomases riigis ja seda, kas tunnistustega seotud pettuse vältimiseks on võetud asjakohased meetmed.

3.   Komisjon otsustab kolmanda riigi tunnustamise üle vastavalt artikli 28 lõikes 2 viidatud regulatiivkomitee menetlusele kolme kuu jooksul alates tunnustamist käsitleva taotluse esitamisest.

Kui taotlus rahuldatakse, kehtib tunnustus artikli 20 sätete kohaselt.

Kui esimeses lõigus ettenähtud ajavahemiku jooksul ei võeta vastu otsust asjaomase kolmanda riigi tunnustamise kohta, võib taotluse esitanud liikmesriik otsustada kolmandat riiki ühepoolselt tunnustada, kuni võetakse vastu otsus vastavalt artikli 28 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

4.   Liikmesriik võib otsustada oma lipu all sõitvate laevade puhul tunnustada tunnistusi, mille on andnud komisjoni tunnustatud kolmas riik, võttes arvesse II lisa punktide 4 ja 5 sätteid.

5.   Euroopa Liidu Teataja C-seerias enne 14. juunit 2005 avaldatud kolmandate riikide väljaantud tunnistustele antud tunnustused jäävad kehtima.

Kõnealuseid tunnustusi võivad kasutada kõik liikmesriigid, kui komisjon ei ole neid hiljem artikli 20 kohaselt kehtetuks tunnistanud.

6.   Komisjon koostab tunnustatud kolmandate riikide loetelu ja ajakohastab seda. Loetelu avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

7.   Hoolimata artikli 5 lõikest 6 võib liikmesriik, kui asjaolud nõuavad, lubada meremehel teenida oma lipu all sõitval laeval kuni kolm kuud, kui tal on kolmandas riigis välja antud ja nõuetekohaselt kinnitatud asjakohane kehtiv tunnistus, millele asjaomane liikmesriik ei ole veel kandnud tunnustamist kinnitavat märget selle kohta, et nimetatud isik on pädev teenima tema lipu all sõitval laeval, v.a raadioelektroonik ja raadiooperaator, kelle suhtes kohaldatakse raadioeeskirju.

Dokumendid, mis tõendavad, et pädevatele asutustele on esitatud kinnituslehe taotlus, on kergesti kättesaadavad.

Artikkel 20

STCW konventsiooni nõuete mittetäitmine

1.   Kui liikmesriik leiab, et tunnustatud kolmas riik ei täida enam STCW konventsiooni nõudeid, teatab ta sellest viivitamata komisjonile koos asjakohaste põhjendustega, ilma et see piiraks II lisas täpsustatud kriteeriumide kohaldamist.

Komisjon suunab küsimuse viivitamata artikli 28 lõikes 1 osutatud komiteele.

2.   Kui komisjon leiab, et tunnustatud kolmas riik ei täida enam STCW konventsiooni nõudeid, teatab ta sellest viivitamata liikmesriikidele koos asjakohaste põhjendustega, ilma et see piiraks II lisas täpsustatud kriteeriumide kohaldamist.

Komisjon suunab küsimuse viivitamata artikli 28 lõikes 1 nimetatud komiteele.

3.   Kui liikmesriik kavatseb kehtetuks tunnistada kõigi kolmanda riigi välja antud tunnistuste kinnituslehed, teatab ta viivitamata oma otsusest komisjonile ja teistele liikmesriikidele koos asjakohaste põhjendustega.

4.   Komisjon, keda abistab Euroopa Meresõiduohutuse Amet, hindab asjaomase kolmanda riigi tunnustamist uuesti, et kontrollida, kas kõnealune riik ei täida enam STCW konventsiooni nõudeid.

5.   Kui on põhjust arvata, et mõni mereõppeasutus ei täida enam STCW konventsiooni nõudeid, teatab komisjon asjaomasele riigile, et tema tunnistuste tunnustamine tunnistatakse kehtetuks kahe kuu jooksul, kui ei võeta meetmeid STCW konventsiooni kõigi nõuete täitmise tagamiseks.

6.   Otsus tunnustuse kehtetuks tunnistamise kohta tehakse vastavalt artikli 28 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele kahe kuu jooksul alates päevast, mil liikmesriik on esitanud teate.

Liikmesriigid võtavad otsuse rakendamiseks kohased meetmed.

7.   Tunnistuste tunnustamist tõendavad kinnituslehed, mis on välja antud artikli 5 lõike 6 kohaselt enne päeva, mil kolmanda riigi tunnustamise kehtetuks tunnistamise otsus on tehtud, jäävad kehtima. Meremehed, kellel on sellised kinnituslehed, ei või siiski nõuda kõrgemat kvalifikatsiooni tunnustavat kinnituslehte, kui kõnealune kvalifikatsiooni tõstmine ei rajane üksnes meresõidu käigus saadud täiendaval teenistuskogemusel.

Artikkel 21

Uuesti hindamine

1.   Komisjon, keda abistab Euroopa Meresõiduohutuse Amet, hindab artikli 19 lõike 3 esimeses lõigus nimetatud menetluse kohaselt tunnustatud kolmandaid riike, sealhulgas artikli 19 lõikes 6 osutatud kolmandaid riike, korrapäraselt ja vähemalt iga viie aasta järel uuesti, et kontrollida nende vastavust II lisas esitatud asjaomastele kriteeriumidele ja seda, kas tunnistustega seotud pettuse vältimiseks on võetud asjakohased meetmed.

2.   Komisjon määrab kindlaks kolmandate riikide hindamise esmatähtsad kriteeriumid, lähtudes tulemuslikkust käsitlevatest andmetest, mille annab sadamariigi kontroll vastavalt artiklile 23, ning sõltumatute hindamisaruannetega seotud teabest, mille kolmandad riigid edastavad STCW koodeksi jaotise A-I/7 kohaselt.

3.   Komisjon esitab liikmesriikidele hindamise tulemuste kohta aruande.

Artikkel 22

Sadamariigi kontroll

1.   Välja arvatud artikliga 2 reguleerimisalast välja jäetud laevad, kohaldatakse kõigi laevade suhtes, olenemata sellest, mis riigi lipu all need sõidavad, liikmesriigi sadamas sadamariigi kontrolli, mida teostavad ametnikud, keda liikmesriik on nõuetekohaselt volitanud kontrollima, et kõigil laeva pardal teenivatel meremeestel, kellel STCW konventsiooni kohaselt peab olema tunnistus, oleks see või asjakohane soodusluba.

2.   Liikmesriigid tagavad, et sadamariigi kontrolli teostamisel käesoleva direktiivi alusel kohaldatakse kõiki direktiivi 95/21/EÜ asjakohaseid sätteid ja korda.

Artikkel 23

Sadamariigi kontrolliprotseduur

1.   Ilma et see piiraks direktiivi 95/21/EÜ kohaldamist, piirdutakse artikli 22 alusel teostatava sadamariigi kontrolli korral järgmisega:

| a) | kontrollitakse, et kõigil laeval teenivatel meremeestel, kellel STCW konventsiooni kohaselt peab olema tunnistus, oleks asjakohane tunnistus või kehtiv soodusluba või et nad esitaksid dokumendid, mis tõendavad, et lipuriigi asutustele on esitatud taotlus tunnustamist tõendava kinnituslehe saamiseks; |
| --- | --- |

a)

kontrollitakse, et kõigil laeval teenivatel meremeestel, kellel STCW konventsiooni kohaselt peab olema tunnistus, oleks asjakohane tunnistus või kehtiv soodusluba või et nad esitaksid dokumendid, mis tõendavad, et lipuriigi asutustele on esitatud taotlus tunnustamist tõendava kinnituslehe saamiseks;

| b) | kontrollitakse, et laeval teenivate meremeeste arv ja tunnistused vastaksid lipuriigi asutuste kehtestatud ohutu mehitamise nõuetele. |
| --- | --- |

b)

kontrollitakse, et laeval teenivate meremeeste arv ja tunnistused vastaksid lipuriigi asutuste kehtestatud ohutu mehitamise nõuetele.

2.   Kooskõlas STCW koodeksi A osaga hinnatakse seda, kas meremehed suudavad täita STCW konventsiooniga ettenähtud vahiteenistusenõudeid, kui on põhjendatud alus arvata, et nimetatud nõudeid ei täideta, kuna on juhtunud üks järgmistest asjaoludest:

| a) | laev on osalenud kokkupõrkes või on sõitnud kinni madalikule või kaldale; |
| --- | --- |

a)

laev on osalenud kokkupõrkes või on sõitnud kinni madalikule või kaldale;

| b) | teel olles, ankrus seistes või kai ääres on laevalt lekkinud aineid, mis rahvusvahelise konventsiooni kohaselt on ebaseaduslik; |
| --- | --- |

b)

teel olles, ankrus seistes või kai ääres on laevalt lekkinud aineid, mis rahvusvahelise konventsiooni kohaselt on ebaseaduslik;

| c) | laev on manööverdanud ebareeglipäraselt või ohtlikult, kusjuures ta ei ole täitnud IMO laevaliikluskorraldusmeetmeid või meresõiduohutuse tavasid ja korda; |
| --- | --- |

c)

laev on manööverdanud ebareeglipäraselt või ohtlikult, kusjuures ta ei ole täitnud IMO laevaliikluskorraldusmeetmeid või meresõiduohutuse tavasid ja korda;

| d) | laeva on muul moel käitatud viisil, mis ohustab isikuid, vara või keskkonda; |
| --- | --- |

d)

laeva on muul moel käitatud viisil, mis ohustab isikuid, vara või keskkonda;

| e) | tunnistus on saadud pettuse teel või tunnistuse omanik ei ole see, kellele kõnealune tunnistus algselt välja anti; |
| --- | --- |

e)

tunnistus on saadud pettuse teel või tunnistuse omanik ei ole see, kellele kõnealune tunnistus algselt välja anti;

| f) | laev sõidab sellise riigi lipu all, mis ei ole ratifitseerinud STCW konventsiooni, või laeval on kapten, ohvitser või reakoosseisu liige, kellel on tunnistus, mille on välja andnud selline kolmas riik, mis ei ole ratifitseerinud STCW konventsiooni. |
| --- | --- |

f)

laev sõidab sellise riigi lipu all, mis ei ole ratifitseerinud STCW konventsiooni, või laeval on kapten, ohvitser või reakoosseisu liige, kellel on tunnistus, mille on välja andnud selline kolmas riik, mis ei ole ratifitseerinud STCW konventsiooni.

3.   Olenemata tunnistuse kontrollimisest, võidakse lõike 2 kohasel hindamisel nõuda, et meremees tõendaks töökohal töötamiseks vajalikku pädevust. Sellise tõendamise käigus võidakse kontrollida vahiteenistusenõuetega seotud töömeetodite järgimist ja seda, kas meremehed reageerivad häireolukordades nõuetekohaselt vastavalt oma pädevustasandile.

Artikkel 24

Laeva kinnipidamine

Ilma et see piiraks direktiivi 95/21/EÜ kohaldamist, on järgmised puudused käesoleva direktiivi kohaselt ainus põhjus selleks, et liikmesriigil on õigus laev kinni pidada, kui sadamariigi kontrolli teostav ametnik on kindlaks teinud, et need ohustavad inimesi, vara või keskkonda:

| a) | meremeestel puudub tunnistus, asjakohane tunnistus, kehtiv soodusluba või dokument, mis tõendab, et lipuriigi asutustele on esitatud taotlus tunnustust tõendava kinnituslehe saamiseks; |
| --- | --- |

a)

meremeestel puudub tunnistus, asjakohane tunnistus, kehtiv soodusluba või dokument, mis tõendab, et lipuriigi asutustele on esitatud taotlus tunnustust tõendava kinnituslehe saamiseks;

| b) | lipuriigi kohaldatavad ohutu mehitamise nõuded ei ole täidetud; |
| --- | --- |

b)

lipuriigi kohaldatavad ohutu mehitamise nõuded ei ole täidetud;

| c) | navigatsiooni- või masinavahi korraldus ei vasta lipuriigi määratud nõuetele; |
| --- | --- |

c)

navigatsiooni- või masinavahi korraldus ei vasta lipuriigi määratud nõuetele;

| d) | vahis puudub pädev isik, kes töötaks seadmetega, mis on olulised ohutuks meresõiduks, ohutuks raadiosideks või meresaaste vältimiseks; |
| --- | --- |

d)

vahis puudub pädev isik, kes töötaks seadmetega, mis on olulised ohutuks meresõiduks, ohutuks raadiosideks või meresaaste vältimiseks;

| e) | ei suudeta tõestada meremeeste erialaseid oskusi, mis on vajalikud laevaohutuse ja saaste vältimise alaste ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

e)

ei suudeta tõestada meremeeste erialaseid oskusi, mis on vajalikud laevaohutuse ja saaste vältimise alaste ülesannete täitmiseks;

| f) | reisi alguses ei suudeta määrata esimesse vahikorda ning järgnevatesse vahikordadesse isikuid, kes oleksid piisavalt välja puhanud ja muidu sobivad ametikohustuse täitmiseks. |
| --- | --- |

f)

reisi alguses ei suudeta määrata esimesse vahikorda ning järgnevatesse vahikordadesse isikuid, kes oleksid piisavalt välja puhanud ja muidu sobivad ametikohustuse täitmiseks.

Artikkel 25

Vastavuse korrapärane kontroll

Ilma et see piiraks asutamislepingu artiklist 226 tulenevaid komisjoni volitusi, kontrollib komisjon, keda abistab Euroopa Meresõiduohutuse Amet, korrapäraselt ja vähemalt iga viie aasta järel, kas liikmesriigid täidavad käesoleva direktiiviga sätestatud miinimumnõudeid.

Artikkel 26

Aruanded

1.   Komisjon esitab hiljemalt 14. detsembriks 2008 Euroopa Parlamendile ja nõukogule hindamisaruande, mis põhineb STCW konventsiooni sätete ja nende rakendamise üksikasjalikul analüüsil ja hindamisel ning uutel teadmistel, mis on omandatud ohutuse ja laevapere väljaõppetaseme vahelise seose kohta.

2.   Hiljemalt 20. oktoobril 2010 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule hindamisaruande, mis on koostatud vastavalt artiklile 25 saadud teabe põhjal.

Aruandes analüüsib komisjon käesoleva direktiivi järgimist liikmesriikides ja esitab vajadusel ettepanekuid täiendavate meetmete võtmiseks.

Artikkel 27

Muutmine

1.   Komisjon võib käesolevat direktiivi muuta, et võtta käesolevasse direktiivi üle artikli 1 punktides 16, 17, 18, 23 ja 24 osutatud rahvusvaheliste koodeksite hiljem jõustunud muudatused.

Komisjon võib käesolevat direktiivi samuti muuta, et kohaldada käesoleva direktiiviga seotud ühenduse õigusaktides tehtud asjakohaseid muudatusi.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 28 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

2.   Uute õigusaktide või STCW konventsiooni protokollide vastuvõtmise järel otsustab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal nende uute aktide või protokollide ratifitseerimise üksikasjaliku korra, võttes arvesse liikmesriikide parlamentide menetluskorda ja IMO asjakohaseid menetlusi, tagades samas nende ühtse ja üheaegse kohaldamise liikmesriikides.

3.   Artikli 1 punktides 16, 17, 18, 21, 22 ja 24 nimetatud rahvusvahelise õiguse aktides tehtud muudatused võib käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jätta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2099/2002 (millega asutatakse laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS)) (10) artikli 5 alusel.

Artikkel 28

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab määrusega (EÜ) nr 2099/2002 asutatud laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS).

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kaheksa nädalat.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 29

Üleminekusätted

Kui liikmesriik annab artikli 12 kohaselt uuesti välja tunnistused, mis algselt anti välja enne 1. veebruari 1997 kohaldatud sätete kohaselt, või pikendab selliste tunnistuste kehtivusaega, võib liikmesriik oma äranägemisel asendada algsetes tunnistustes märgitud kogumahutavuse piirangud järgmistega:

| a) | „200 brutoregistertonni” asemel „kogumahutavusega 500”; |
| --- | --- |

a)

„200 brutoregistertonni” asemel „kogumahutavusega 500”;

| b) | „1 600 brutoregistertonni” asemel „kogumahutavusega 3 000”. |
| --- | --- |

b)

„1 600 brutoregistertonni” asemel „kogumahutavusega 3 000”.

Artikkel 30

Karistused

Liikmesriigid kehtestavad karistuste süsteemi artiklite 1, 3, 5, 7, 9 kuni 15, 17, 18, 19, 22, 23, 24 ja 29, ning I ja II lisa kohaselt vastu võetud siseriiklike sätete rikkumise eest ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 31

Teatamine

Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud õigusnormide teksti.

Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.

Artikkel 32

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 2001/25/EÜ, mida on muudetud III lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi, mis on seotud III lisa B osas sätestatud siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt IV lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 33

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 34

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 19. november 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-P. JOUYET

---

(1)  ELT C 151, 17.6.2008, lk 35.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 20. oktoobri 2008. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 136, 18.5.2001, lk 17.

3

(4)  Vt III lisa A osa.

4

(5)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

5

(6)  EÜT L 167, 2.7.1999, lk 33.

6

(7)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1.

7

(8)  EÜT L 157, 7.7.1995, lk 1.

8

(9)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

9

(10)  EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1.

10

---

I LISA

ARTIKLIS 3 OSUTATUD STCW KONVENTSIOONI VÄLJAÕPPENÕUDED

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

| 1. | Käesolevas lisas osutatud reegleid täiendatakse STCW koodeksi A osas sisalduvate kohustuslike sätetega, v.a VIII peatüki reegel VIII/2.
  Kõiki viiteid reeglis sisalduvale nõudele käsitatakse viitena STCW koodeksi A osa vastavale jaotisele. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas lisas osutatud reegleid täiendatakse STCW koodeksi A osas sisalduvate kohustuslike sätetega, v.a VIII peatüki reegel VIII/2.

Kõiki viiteid reeglis sisalduvale nõudele käsitatakse viitena STCW koodeksi A osa vastavale jaotisele.

| 2. | Liikmesriigid tagavad, et meremeestel on piisav keeleoskus, nagu on määratletud STCW koodeksi jaotistes A-II/1, A-III/1, A-IV/2 ja A-II/4, et nad oleksid suutelised täitma oma konkreetseid kohustusi vastuvõtva liikmesriigi lipu all sõitval laeval. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid tagavad, et meremeestel on piisav keeleoskus, nagu on määratletud STCW koodeksi jaotistes A-II/1, A-III/1, A-IV/2 ja A-II/4, et nad oleksid suutelised täitma oma konkreetseid kohustusi vastuvõtva liikmesriigi lipu all sõitval laeval.

| 3. | STCW koodeksi A osa sisaldab pädevusnõudeid, mida kandidaat peab täitma, et saada või pikendada kutsetunnistust vastavalt STCW konventsiooni sätetele. Selgitamaks seost alternatiivtunnistuste väljaandmist käsitlevate VII peatüki sätete ning tunnistuste väljaandmist käsitlevate II, III ja IV peatüki sätete vahel, rühmitatakse pädevusnõuetes kindlaks määratud võimed vastavalt järgmisele seitsmele teenistusülesandele:






  1. | navigeerimine; |
| --- | --- | --- |

3.

STCW koodeksi A osa sisaldab pädevusnõudeid, mida kandidaat peab täitma, et saada või pikendada kutsetunnistust vastavalt STCW konventsiooni sätetele. Selgitamaks seost alternatiivtunnistuste väljaandmist käsitlevate VII peatüki sätete ning tunnistuste väljaandmist käsitlevate II, III ja IV peatüki sätete vahel, rühmitatakse pädevusnõuetes kindlaks määratud võimed vastavalt järgmisele seitsmele teenistusülesandele:

1.

navigeerimine;

| 2. | lasti käitlemine ja paigutamine; |
| --- | --- |

2.

lasti käitlemine ja paigutamine;

| 3. | laeva ekspluateerimise kontrollimine ja pardal olevate inimeste eest hoolitsemine; |
| --- | --- |

3.

laeva ekspluateerimise kontrollimine ja pardal olevate inimeste eest hoolitsemine;

| 4. | laevamehaanika; |
| --- | --- |

4.

laevamehaanika;

| 5. | elektrotehnika, elektroonika ja automaatika; |
| --- | --- |

5.

elektrotehnika, elektroonika ja automaatika;

| 6. | hooldus ja remont; |
| --- | --- |

6.

hooldus ja remont;

| 7. | raadioside |
| --- | --- |

7.

raadioside

ja järgmistele vastutustasanditele:

| 1. | juhtimistasand; |
| --- | --- |

1.

juhtimistasand;

| 2. | operatiivtasand; |
| --- | --- |

2.

operatiivtasand;

| 3. | toetustasand. |
| --- | --- |

3.

toetustasand.

Teenistusülesanded ja vastutustasand on määratletud STCW koodeksi A osa II, III ja IV peatükis esitatud pädevusnõuete tabelite alapealkirjadega.

II   PEATÜKK

KAPTEN JA TEKIMEESKOND

Reegel II/1

Sellise laeva, mille kogumahutavus on vähemalt 500, vahitüürimehe tunnistuse saamiseks kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Sellise merelaeva, mille kogumahutavus on vähemalt 500, vahitüürimehel peab olema asjakohane tunnistus. |
| --- | --- |

1.

Sellise merelaeva, mille kogumahutavus on vähemalt 500, vahitüürimehel peab olema asjakohane tunnistus.

| 2. | Tunnistuse taotleja:






  2.1. | on vähemalt 18 aastat vana; |
| --- | --- | --- |

2.

Tunnistuse taotleja:

2.1.

on vähemalt 18 aastat vana;

| 2.2. | on heakskiidetud õppekava ühe osana läbinud vähemalt ühe aasta pikkuse meresõidupraktika, mis hõlmab STCW koodeksi jaotise A-II/1 nõuetele vastavat väljaõpet laeva pardal ja mis on kantud heakskiidetud praktikapäevikusse, või muu vähemalt kolme aasta pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika; |
| --- | --- |

2.2.

on heakskiidetud õppekava ühe osana läbinud vähemalt ühe aasta pikkuse meresõidupraktika, mis hõlmab STCW koodeksi jaotise A-II/1 nõuetele vastavat väljaõpet laeva pardal ja mis on kantud heakskiidetud praktikapäevikusse, või muu vähemalt kolme aasta pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika;

| 2.3. | on nõutud meresõidupraktika jooksul vähemalt kuus kuud täitnud navigatsioonivahiga seotud kohustusi kapteni või pädeva ohvitseri järelevalve all; |
| --- | --- |

2.3.

on nõutud meresõidupraktika jooksul vähemalt kuus kuud täitnud navigatsioonivahiga seotud kohustusi kapteni või pädeva ohvitseri järelevalve all;

| 2.4. | on suuteline raadioteenistust käsitleva IV peatüki reeglitega ette nähtud nõudeid täitma raadioeeskirjade kohaselt; |
| --- | --- |

2.4.

on suuteline raadioteenistust käsitleva IV peatüki reeglitega ette nähtud nõudeid täitma raadioeeskirjade kohaselt;

| 2.5. | on saanud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-II/1 kindlaks määratud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

2.5.

on saanud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-II/1 kindlaks määratud pädevusnõudeid.

Reegel II/2

Sellise laeva, mille kogumahutavus on vähemalt 500, kapteni ja vanemtüürimehe tunnistuse saamiseks kohustuslikud miinimumnõuded

Sellise laeva, mille kogumahutavus on vähemalt 3 000, kapten ja vanemtüürimees

| 1. | Sellise merelaeva, mille kogumahutavus on vähemalt 3 000, kaptenil ja vanemtüürimehel on asjakohane tunnistus. |
| --- | --- |

1.

Sellise merelaeva, mille kogumahutavus on vähemalt 3 000, kaptenil ja vanemtüürimehel on asjakohane tunnistus.

| 2. | Tunnistuse taotleja:






  2.1. | täidab sellise laeva, mille kogumahutavus on vähemalt 500, vahitüürimehe tunnistuse saamiseks kehtestatud nõudeid ning on läbinud heakskiidetud meresõidupraktika oma ametikohal, mis:






  2.1.1. | vanemtüürimehe puhul on vähemalt 12 kuu pikkune, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Tunnistuse taotleja:

2.1.

täidab sellise laeva, mille kogumahutavus on vähemalt 500, vahitüürimehe tunnistuse saamiseks kehtestatud nõudeid ning on läbinud heakskiidetud meresõidupraktika oma ametikohal, mis:

2.1.1.

vanemtüürimehe puhul on vähemalt 12 kuu pikkune,

| 2.1.2. | kapteni puhul vähemalt 36 kuu pikkune; seda tähtaega võib lühendada, kuid mitte alla 24 kuu pikkuseks, kui vähemalt 12 kuud meresõidupraktikast on teenitud vanemtüürimehena; |
| --- | --- |

2.1.2.

kapteni puhul vähemalt 36 kuu pikkune; seda tähtaega võib lühendada, kuid mitte alla 24 kuu pikkuseks, kui vähemalt 12 kuud meresõidupraktikast on teenitud vanemtüürimehena;

| 2.2. | on saanud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-II/2 sellise laeva, mille kogumahutavus on vähemalt 3 000, laeva kapteni ja vanemtüürimehe suhtes kindlaks määratud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

2.2.

on saanud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-II/2 sellise laeva, mille kogumahutavus on vähemalt 3 000, laeva kapteni ja vanemtüürimehe suhtes kindlaks määratud pädevusnõudeid.

Sellise laeva, mille kogumahutavus on 500 – 3 000, kapten ja vanemtüürimees

| 3. | Sellise merelaeva, mille kogumahutavus on 500 – 3 000, kaptenil ja vanemtüürimehel peab olema asjakohane tunnistus. |
| --- | --- |

3.

Sellise merelaeva, mille kogumahutavus on 500 – 3 000, kaptenil ja vanemtüürimehel peab olema asjakohane tunnistus.

| 4. | Tunnistuse taotleja:






  4.1. | kui tegemist on vanemtüürimehe tunnistusega, täidab sellise laeva, mille kogumahutavus on vähemalt 500, vahitüürimehe tunnistuse saamiseks kehtestatud nõudeid; |
| --- | --- | --- |

4.

Tunnistuse taotleja:

4.1.

kui tegemist on vanemtüürimehe tunnistusega, täidab sellise laeva, mille kogumahutavus on vähemalt 500, vahitüürimehe tunnistuse saamiseks kehtestatud nõudeid;

| 4.2. | kui tegemist on kapteni tunnistusega, täidab sellise laeva, mille kogumahutavus on vähemalt 500, vahitüürimehe tunnistuse saamiseks kehtestatud nõudeid ning on läbinud oma ametikohal vähemalt 36 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika; seda tähtaega võib lühendada, kuid mitte alla 24 kuu pikkuseks, kui vähemalt 12 kuud meresõidupraktikast on teenitud vanemtüürimehena; |
| --- | --- |

4.2.

kui tegemist on kapteni tunnistusega, täidab sellise laeva, mille kogumahutavus on vähemalt 500, vahitüürimehe tunnistuse saamiseks kehtestatud nõudeid ning on läbinud oma ametikohal vähemalt 36 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika; seda tähtaega võib lühendada, kuid mitte alla 24 kuu pikkuseks, kui vähemalt 12 kuud meresõidupraktikast on teenitud vanemtüürimehena;

| 4.3. | on saanud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-II/2 sellise laeva, mille kogumahutavus on 500 – 3 000, kapteni ja vanemtüürimehe suhtes kindlaks määratud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

4.3.

on saanud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-II/2 sellise laeva, mille kogumahutavus on 500 – 3 000, kapteni ja vanemtüürimehe suhtes kindlaks määratud pädevusnõudeid.

Reegel II/3

Sellise laeva, mille kogumahutavus on kuni 500, vahitüürimehe ja kapteni tunnistuse saamiseks kohustuslikud miinimumnõuded

Laevad, mida ei kasutata kohalikul rannasõidul

| 1. | Sellise merelaeva, mille kogumahutavus on kuni 500, mida ei kasutata kohalikul rannasõidul, vahitüürimehel peab olema sellise laeva, mille kogumahutavus on vähemalt 500, vahitüürimehe asjakohane tunnistus. |
| --- | --- |

1.

Sellise merelaeva, mille kogumahutavus on kuni 500, mida ei kasutata kohalikul rannasõidul, vahitüürimehel peab olema sellise laeva, mille kogumahutavus on vähemalt 500, vahitüürimehe asjakohane tunnistus.

| 2. | Sellise merelaeva, mille kogumahutavus on kuni 500, mida ei kasutata kohalikul rannasõidul, kaptenil peab olema sellise laeva, mille kogumahutavus on 500 – 3 000, kapteni asjakohane tunnistus. |
| --- | --- |

2.

Sellise merelaeva, mille kogumahutavus on kuni 500, mida ei kasutata kohalikul rannasõidul, kaptenil peab olema sellise laeva, mille kogumahutavus on 500 – 3 000, kapteni asjakohane tunnistus.

Laevad, mida kasutatakse kohalikul rannasõidul

Vahitüürimees

| 3. | Sellise merelaeva, mille kogumahutavus on kuni 500, mida kasutatakse kohalikul rannasõidul, vahitüürimehel peab olema asjakohane tunnistus. |
| --- | --- |

3.

Sellise merelaeva, mille kogumahutavus on kuni 500, mida kasutatakse kohalikul rannasõidul, vahitüürimehel peab olema asjakohane tunnistus.

| 4. | Sellise merelaeva, mille kogumahutavus on kuni 500, mida kasutatakse kohalikul rannasõidul, vahitüürimehe tunnistuse taotleja:






  4.1. | on vähemalt 18 aastat vana; |
| --- | --- | --- |

4.

Sellise merelaeva, mille kogumahutavus on kuni 500, mida kasutatakse kohalikul rannasõidul, vahitüürimehe tunnistuse taotleja:

4.1.

on vähemalt 18 aastat vana;

| 4.2. | on läbinud:






  4.2.1. | eriväljaõppe, mis hõlmab administratsiooni nõutavat piisava pikkusega asjakohast meresõidupraktikat, või |
| --- | --- | --- |

4.2.

on läbinud:

4.2.1.

eriväljaõppe, mis hõlmab administratsiooni nõutavat piisava pikkusega asjakohast meresõidupraktikat, või

| 4.2.2. | vähemalt kolme aasta pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika tekimeeskonnas; |
| --- | --- |

4.2.2.

vähemalt kolme aasta pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika tekimeeskonnas;

| 4.3. | on suuteline raadioteenistust käsitleva IV peatüki reeglitega ette nähtud nõudeid täitma raadioeeskirjade kohaselt; |
| --- | --- |

4.3.

on suuteline raadioteenistust käsitleva IV peatüki reeglitega ette nähtud nõudeid täitma raadioeeskirjade kohaselt;

| 4.4. | on saanud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-II/3 sellise laeva, mille kogumahutavus on kuni 500, mida kasutatakse kohalikul rannasõidul, vahitüürimehe suhtes kindlaksmääratud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

4.4.

on saanud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-II/3 sellise laeva, mille kogumahutavus on kuni 500, mida kasutatakse kohalikul rannasõidul, vahitüürimehe suhtes kindlaksmääratud pädevusnõudeid.

Kapten

| 5. | Sellise merelaeva, mille kogumahutavus on kuni 500, mida kasutatakse kohalikul rannasõidul, kaptenil peab olema asjakohane tunnistus. |
| --- | --- |

5.

Sellise merelaeva, mille kogumahutavus on kuni 500, mida kasutatakse kohalikul rannasõidul, kaptenil peab olema asjakohane tunnistus.

| 6. | Sellise merelaeva, mille kogumahutavus on kuni 500, mida kasutatakse kohalikul rannasõidul, kapteni tunnistuse taotleja:






  6.1. | on vähemalt 20 aastat vana; |
| --- | --- | --- |

6.

Sellise merelaeva, mille kogumahutavus on kuni 500, mida kasutatakse kohalikul rannasõidul, kapteni tunnistuse taotleja:

6.1.

on vähemalt 20 aastat vana;

| 6.2. | on läbinud vähemalt 12 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika vahitüürimehena; |
| --- | --- |

6.2.

on läbinud vähemalt 12 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika vahitüürimehena;

| 6.3. | on saanud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-II/3 sellise laeva, mille kogumahutavus on kuni 500, mida kasutatakse kohalikul rannasõidul, kapteni suhtes kindlaks määratud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

6.3.

on saanud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-II/3 sellise laeva, mille kogumahutavus on kuni 500, mida kasutatakse kohalikul rannasõidul, kapteni suhtes kindlaks määratud pädevusnõudeid.

| 7. | Erandid
  Kui administratsioon leiab, et laeva suurus ja selle liiklemise tingimused on sellised, et käesoleva reegli ja STCW koodeksi jaotise A-II/3 kõikide nõuete täitmine on ebaotstarbekas või ebapraktiline, võidakse sellise laeva või laevaklassi kapten ja vahitüürimees vabastada selles ulatuses mõnede nõuete täitmisest, pidades silmas kõikide samades vetes tegutsevate laevade ohutust. |
| --- | --- |

7.

Erandid

Kui administratsioon leiab, et laeva suurus ja selle liiklemise tingimused on sellised, et käesoleva reegli ja STCW koodeksi jaotise A-II/3 kõikide nõuete täitmine on ebaotstarbekas või ebapraktiline, võidakse sellise laeva või laevaklassi kapten ja vahitüürimees vabastada selles ulatuses mõnede nõuete täitmisest, pidades silmas kõikide samades vetes tegutsevate laevade ohutust.

Reegel II/4

Navigatsioonivahis oleva reakoosseisu liikme tunnistuse saamiseks kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Kõigil sellise merelaeva, mille kogumahutavus on vähemalt 500, navigatsioonivahis olevatel reakoosseisu liikmetel, v.a väljaõpet saavad reakoosseisu liikmed ja reakoosseisu liikmed, kelle vahikohustused ei eelda väljaõpet, peab olema kõnealuste kohustuste täitmiseks asjakohane tunnistus. |
| --- | --- |

1.

Kõigil sellise merelaeva, mille kogumahutavus on vähemalt 500, navigatsioonivahis olevatel reakoosseisu liikmetel, v.a väljaõpet saavad reakoosseisu liikmed ja reakoosseisu liikmed, kelle vahikohustused ei eelda väljaõpet, peab olema kõnealuste kohustuste täitmiseks asjakohane tunnistus.

| 2. | Tunnistuse taotleja:






  2.1. | on vähemalt 16 aastat vana; |
| --- | --- | --- |

2.

Tunnistuse taotleja:

2.1.

on vähemalt 16 aastat vana;

| 2.2. | on läbinud:






  2.2.1. | heakskiidetud meresõidupraktika, mis hõlmab vähemalt kuue kuu pikkust väljaõpet ja kogemusi, või |
| --- | --- | --- |

2.2.

on läbinud:

2.2.1.

heakskiidetud meresõidupraktika, mis hõlmab vähemalt kuue kuu pikkust väljaõpet ja kogemusi, või

| 2.2.2. | kas enne merele minekut või laeva pardal läbi viidud eriväljaõppe, mis hõlmab heakskiidetud pikkusega meresõidupraktikat, mis ei tohi olla lühem kui kaks kuud; |
| --- | --- |

2.2.2.

kas enne merele minekut või laeva pardal läbi viidud eriväljaõppe, mis hõlmab heakskiidetud pikkusega meresõidupraktikat, mis ei tohi olla lühem kui kaks kuud;

| 2.3. | täidab STCW koodeksi jaotises A-II/4 kindlaks määratud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

2.3.

täidab STCW koodeksi jaotises A-II/4 kindlaks määratud pädevusnõudeid.

| 3. | Punktidega 2.2.1 ja 2.2.2 nõutav meresõidupraktika, väljaõpe ja kogemused ühendatakse navigatsioonivahi ülesannetega ning need hõlmavad kohustuste täitmist kapteni, vahitüürimehe või pädeva reakoosseisu liikme otsese järelevalve all. |
| --- | --- |

3.

Punktidega 2.2.1 ja 2.2.2 nõutav meresõidupraktika, väljaõpe ja kogemused ühendatakse navigatsioonivahi ülesannetega ning need hõlmavad kohustuste täitmist kapteni, vahitüürimehe või pädeva reakoosseisu liikme otsese järelevalve all.

| 4. | Liikmesriik võib leida, et meremehed vastavad käesoleva reegli nõuetele, kui nad on teeninud tekimeeskonnas asjakohasel ametikohal vähemalt ühe aasta viie aasta jooksul enne STCW konventsiooni jõustumist kõnealuses liikmesriigis. |
| --- | --- |

4.

Liikmesriik võib leida, et meremehed vastavad käesoleva reegli nõuetele, kui nad on teeninud tekimeeskonnas asjakohasel ametikohal vähemalt ühe aasta viie aasta jooksul enne STCW konventsiooni jõustumist kõnealuses liikmesriigis.

III   PEATÜKK

MASINAMEESKOND

Reegel III/1

Mehitatud masinaruumi või perioodiliselt mehitamata masinaruumi vahimehaaniku tunnistuse saamiseks kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Vähemalt 750 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega merelaeva mehitatud masinaruumi või perioodiliselt mehitamata masinaruumi vahimehaanikul peab olema asjakohane tunnistus. |
| --- | --- |

1.

Vähemalt 750 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega merelaeva mehitatud masinaruumi või perioodiliselt mehitamata masinaruumi vahimehaanikul peab olema asjakohane tunnistus.

| 2. | Tunnistuse taotleja:






  2.1. | on vähemalt 18 aastat vana; |
| --- | --- | --- |

2.

Tunnistuse taotleja:

2.1.

on vähemalt 18 aastat vana;

| 2.2. | on läbinud masinameeskonnas vähemalt kuue kuu pikkuse meresõidupraktika kooskõlas STCW koodeksi jaotisega A-III/1; |
| --- | --- |

2.2.

on läbinud masinameeskonnas vähemalt kuue kuu pikkuse meresõidupraktika kooskõlas STCW koodeksi jaotisega A-III/1;

| 2.3. | on saanud vähemalt 30 kuu pikkuse heakskiidetud väljaõppe, mis hõlmab väljaõpet laeva pardal, mis on kantud heakskiidetud praktikapäevikusse ning täidab STCW koodeksi jaotises A-III/1 kindlaks määratud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

2.3.

on saanud vähemalt 30 kuu pikkuse heakskiidetud väljaõppe, mis hõlmab väljaõpet laeva pardal, mis on kantud heakskiidetud praktikapäevikusse ning täidab STCW koodeksi jaotises A-III/1 kindlaks määratud pädevusnõudeid.

Reegel III/2

Vähemalt 3 000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vanemmehaaniku ja teise mehaaniku tunnistuse saamiseks kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Vähemalt 3 000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega merelaeva vanemmehaanikul ja teisel mehaanikul peab olema asjakohane tunnistus. |
| --- | --- |

1.

Vähemalt 3 000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega merelaeva vanemmehaanikul ja teisel mehaanikul peab olema asjakohane tunnistus.

| 2. | Tunnistuse taotleja:






  2.1. | täidab vahimehaaniku tunnistuse saamiseks kehtestatud nõudeid ja:






  2.1.1. | kui on tegemist teise mehaaniku tunnistuse saamisega, on läbinud vähemalt 12 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika kas praktikant-laevamehaanikuna või laevamehaanikuna; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Tunnistuse taotleja:

2.1.

täidab vahimehaaniku tunnistuse saamiseks kehtestatud nõudeid ja:

2.1.1.

kui on tegemist teise mehaaniku tunnistuse saamisega, on läbinud vähemalt 12 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika kas praktikant-laevamehaanikuna või laevamehaanikuna;

| 2.1.2. | kui on tegemist vanemmehaaniku tunnistuse saamisega, on läbinud vähemalt 36 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika, millest vähemalt 12 kuud peab olema teenitud laevamehaanikuna vastutaval ametikohal pärast seda, kui ta on saanud teise mehaaniku ettevalmistuse; |
| --- | --- |

2.1.2.

kui on tegemist vanemmehaaniku tunnistuse saamisega, on läbinud vähemalt 36 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika, millest vähemalt 12 kuud peab olema teenitud laevamehaanikuna vastutaval ametikohal pärast seda, kui ta on saanud teise mehaaniku ettevalmistuse;

| 2.2. | on saanud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-III/2 kindlaks määratud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

2.2.

on saanud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-III/2 kindlaks määratud pädevusnõudeid.

Reegel III/3

750 – 3 000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vanemmehaaniku ja teise mehaaniku tunnistuse saamiseks kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | 750 – 3 000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega merelaeva vanemmehaanikul ja teisel mehaanikul peab olema asjakohane tunnistus. |
| --- | --- |

1.

750 – 3 000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega merelaeva vanemmehaanikul ja teisel mehaanikul peab olema asjakohane tunnistus.

| 2. | Tunnistuse taotleja:






  2.1. | täidab vahimehaaniku tunnistuse saamiseks kehtestatud nõudeid ja:






  2.1.1. | kui on tegemist teise mehaaniku tunnistuse saamisega, on läbinud vähemalt 12 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika kas praktikant-laevamehaanikuna või laevamehaanikuna; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Tunnistuse taotleja:

2.1.

täidab vahimehaaniku tunnistuse saamiseks kehtestatud nõudeid ja:

2.1.1.

kui on tegemist teise mehaaniku tunnistuse saamisega, on läbinud vähemalt 12 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika kas praktikant-laevamehaanikuna või laevamehaanikuna;

| 2.1.2. | kui on tegemist vanemmehaaniku tunnistuse saamisega, on läbinud vähemalt 24 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika, millest vähemalt 12 kuud peab olema teenitud pärast seda, kui ta on saanud teise mehaaniku ettevalmistuse; |
| --- | --- |

2.1.2.

kui on tegemist vanemmehaaniku tunnistuse saamisega, on läbinud vähemalt 24 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika, millest vähemalt 12 kuud peab olema teenitud pärast seda, kui ta on saanud teise mehaaniku ettevalmistuse;

| 2.2. | on saanud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-III/3 kindlaks määratud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

2.2.

on saanud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-III/3 kindlaks määratud pädevusnõudeid.

| 3. | Kõik laevamehaanikud, kellel on õigus teenida vähemalt 3 000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega laevadel teise mehaanikuna, võivad teenida vanemmehaanikuna laevadel, mille peamasinate efektiivne koguvõimsus on alla 3 000 kW, tingimusel et vähemalt 12 kuud heakskiidetud meresõidupraktikast on läbitud laevamehaanikuna vastutaval ametikohal ja tunnistusel on sellekohane kinnitusleht. |
| --- | --- |

3.

Kõik laevamehaanikud, kellel on õigus teenida vähemalt 3 000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega laevadel teise mehaanikuna, võivad teenida vanemmehaanikuna laevadel, mille peamasinate efektiivne koguvõimsus on alla 3 000 kW, tingimusel et vähemalt 12 kuud heakskiidetud meresõidupraktikast on läbitud laevamehaanikuna vastutaval ametikohal ja tunnistusel on sellekohane kinnitusleht.

Reegel III/4

Mehitatud masinaruumi vahis olevate või perioodiliselt mehitamata masinaruumis kohustusi täitvate reakoosseisu liikmete tunnistuse saamiseks kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Kõigil reakoosseisu liikmetel, kes on masinavahis või täidavad kohustusi ajutiselt mehitamata masinaruumis laeval, mille peamasinate efektiivne koguvõimsus on vähemalt 750 kW, v.a väljaõpet saavad reakoosseisu liikmed ja reakoosseisu liikmed, kelle vahikohustused ei eelda väljaõpet, on kõnealuste kohustuste täitmiseks asjakohane tunnistus. |
| --- | --- |

1.

Kõigil reakoosseisu liikmetel, kes on masinavahis või täidavad kohustusi ajutiselt mehitamata masinaruumis laeval, mille peamasinate efektiivne koguvõimsus on vähemalt 750 kW, v.a väljaõpet saavad reakoosseisu liikmed ja reakoosseisu liikmed, kelle vahikohustused ei eelda väljaõpet, on kõnealuste kohustuste täitmiseks asjakohane tunnistus.

| 2. | Tunnistuse taotleja:






  2.1. | on vähemalt 16 aastat vana; |
| --- | --- | --- |

2.

Tunnistuse taotleja:

2.1.

on vähemalt 16 aastat vana;

| 2.2. | on läbinud:






  2.2.1. | heakskiidetud meresõidupraktika, mis hõlmab vähemalt kuue kuu pikkust väljaõpet ja kogemusi, või |
| --- | --- | --- |

2.2.

on läbinud:

2.2.1.

heakskiidetud meresõidupraktika, mis hõlmab vähemalt kuue kuu pikkust väljaõpet ja kogemusi, või

| 2.2.2. | kas enne merele minekut või laeva pardal läbi viidud eriväljaõppe, mis hõlmab heakskiidetud pikkusega meresõidupraktikat, mis ei tohi olla lühem kui kaks kuud; |
| --- | --- |

2.2.2.

kas enne merele minekut või laeva pardal läbi viidud eriväljaõppe, mis hõlmab heakskiidetud pikkusega meresõidupraktikat, mis ei tohi olla lühem kui kaks kuud;

| 2.3. | täidab STCW koodeksi jaotises A-III/4 kindlaks määratud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

2.3.

täidab STCW koodeksi jaotises A-III/4 kindlaks määratud pädevusnõudeid.

| 3. | Punktidega 2.2.1 ja 2.2.2 nõutavad meresõidupraktika, väljaõpe ja kogemused ühendatakse masinavahi ülesannetega ning need hõlmavad kohustuste täitmist pädeva laevamehaaniku või pädeva reakoosseisu liikme otsese järelevalve all. |
| --- | --- |

3.

Punktidega 2.2.1 ja 2.2.2 nõutavad meresõidupraktika, väljaõpe ja kogemused ühendatakse masinavahi ülesannetega ning need hõlmavad kohustuste täitmist pädeva laevamehaaniku või pädeva reakoosseisu liikme otsese järelevalve all.

| 4. | Liikmesriik võib leida, et meremehed vastavad käesoleva reegli nõuetele, kui nad on teeninud masinameeskonnas asjakohasel ametikohal vähemalt ühe aasta viie aasta jooksul enne STCW konventsiooni jõustumist kõnealuses liikmesriigis. |
| --- | --- |

4.

Liikmesriik võib leida, et meremehed vastavad käesoleva reegli nõuetele, kui nad on teeninud masinameeskonnas asjakohasel ametikohal vähemalt ühe aasta viie aasta jooksul enne STCW konventsiooni jõustumist kõnealuses liikmesriigis.

IV   PEATÜKK

RAADIOSIDE JA RAADIOSIDE EEST VASTUTAV PERSONAL

Selgitav märkus

Raadiovahiga seotud kohustuslikud sätted on esitatud raadioeeskirjades ja muudetud SOLAS 74. Raadioseadmete hooldust käsitlevad sätted on esitatud muudetud SOLAS 74 ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni vastuvõetud suunistes.

Reegel IV/1

Kohaldamine

| 1. | Käesolevat peatükki, v.a selle punkti 2, kohaldatakse muudetud SOLAS 74 ette nähtud ülemaailmse merepääste- ja ohutussüsteemis (GMDSS) osalevate laevade raadioside eest vastutava personali suhtes. |
| --- | --- |

1.

Käesolevat peatükki, v.a selle punkti 2, kohaldatakse muudetud SOLAS 74 ette nähtud ülemaailmse merepääste- ja ohutussüsteemis (GMDSS) osalevate laevade raadioside eest vastutava personali suhtes.

| 2. | Raadioside eest vastutav personal ei pea järgima käesoleva peatüki sätteid sellistel laevadel, mis ei pea vastama SOLAS 74 IV peatükis esitatud GMDSSi käsitlevatele nõuetele. Nende laevade raadioside eest vastutav personal peab ikkagi järgima raadioeeskirju. Administratsioon tagab, et kõnealusele personalile antakse välja raadioeeskirjadega ette nähtud asjakohased tunnistused ja et neid tunnustatakse. |
| --- | --- |

2.

Raadioside eest vastutav personal ei pea järgima käesoleva peatüki sätteid sellistel laevadel, mis ei pea vastama SOLAS 74 IV peatükis esitatud GMDSSi käsitlevatele nõuetele. Nende laevade raadioside eest vastutav personal peab ikkagi järgima raadioeeskirju. Administratsioon tagab, et kõnealusele personalile antakse välja raadioeeskirjadega ette nähtud asjakohased tunnistused ja et neid tunnustatakse.

Reegel IV/2

GMDSS side eest vastutava personali tunnistuse saamiseks kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Kõigil sellisel laeval raadioteenistusega seotud isikutel, mis peab osalema GMDSS-s, on GMDSS asjakohane tunnistus, mille administratsioon on välja andnud ja mida ta on tunnustanud vastavalt raadioeeskirjadele. |
| --- | --- |

1.

Kõigil sellisel laeval raadioteenistusega seotud isikutel, mis peab osalema GMDSS-s, on GMDSS asjakohane tunnistus, mille administratsioon on välja andnud ja mida ta on tunnustanud vastavalt raadioeeskirjadele.

| 2. | Lisaks sellele igaüks, kes taotleb käesoleva reegli kohaselt tunnistust teenistuseks laeval, millel vastavalt muudetud SOLAS 74 peavad olema raadioseadmed:






  2.1. | on vähemalt 18 aastat vana ja |
| --- | --- | --- |

2.

Lisaks sellele igaüks, kes taotleb käesoleva reegli kohaselt tunnistust teenistuseks laeval, millel vastavalt muudetud SOLAS 74 peavad olema raadioseadmed:

2.1.

on vähemalt 18 aastat vana ja

| 2.2. | on saanud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-IV/2 kindlaks määratud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

2.2.

on saanud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-IV/2 kindlaks määratud pädevusnõudeid.

V   PEATÜKK

TEATAVATE LAEVALIIKIDE PERSONALI ERIVÄLJAÕPPE NÕUDED

Reegel V/1

Tankerite kaptenite, ohvitseride ja reakoosseisu liikmete väljaõppe ja ettevalmistuse kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Ohvitserid ja reakoosseisu liikmed, kelle kohustused ja vastutus on seotud tankerite lasti või lastimisseadmetega, läbivad lisaks reegliga VI/1 nõutud väljaõppele heakskiidetud tuletõrjekursused kaldal ning:






  1.1. | vähemalt kolme kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika tankeril, saamaks piisavaid teadmisi ohutu tegutsemise kohta, või |
| --- | --- | --- |

1.

Ohvitserid ja reakoosseisu liikmed, kelle kohustused ja vastutus on seotud tankerite lasti või lastimisseadmetega, läbivad lisaks reegliga VI/1 nõutud väljaõppele heakskiidetud tuletõrjekursused kaldal ning:

1.1.

vähemalt kolme kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika tankeril, saamaks piisavaid teadmisi ohutu tegutsemise kohta, või

| 1.2. | tankerit käsitleva üldõppe heakskiidetud kursuse, mis hõlmab vähemalt STCW koodeksi jaotises A-V/1 kõnealuse kursuse kohta esitatud õppekava.
  Administratsioon võib heaks kiita ka järelevalve all läbitud meresõidupraktika, mille kestus on lühem kui punktiga 1.1 ette nähtud, kui: |
| --- | --- |

1.2.

tankerit käsitleva üldõppe heakskiidetud kursuse, mis hõlmab vähemalt STCW koodeksi jaotises A-V/1 kõnealuse kursuse kohta esitatud õppekava.

Administratsioon võib heaks kiita ka järelevalve all läbitud meresõidupraktika, mille kestus on lühem kui punktiga 1.1 ette nähtud, kui:

| 1.3. | heakskiidetud kestus ei ole lühem kui üks kuu; |
| --- | --- |

1.3.

heakskiidetud kestus ei ole lühem kui üks kuu;

| 1.4. | tankeri kogumahutavus on alla 3 000; |
| --- | --- |

1.4.

tankeri kogumahutavus on alla 3 000;

| 1.5. | ükski reis, mida tanker kõnealuse ajavahemiku jooksul teeb, ei kesta kauem kui 72 tundi; |
| --- | --- |

1.5.

ükski reis, mida tanker kõnealuse ajavahemiku jooksul teeb, ei kesta kauem kui 72 tundi;

| 1.6. | tankeri tööomadused ning kõnealuse ajavahemiku jooksul sooritatud reiside arv ning laadimis- ja lossimistoimingud võimaldavad omandada samatasemelisi teadmisi ja kogemusi. |
| --- | --- |

1.6.

tankeri tööomadused ning kõnealuse ajavahemiku jooksul sooritatud reiside arv ning laadimis- ja lossimistoimingud võimaldavad omandada samatasemelisi teadmisi ja kogemusi.

| 2. | Kaptenid, vanemmehaanikud, vanemtüürimehed, teised mehaanikud ja kõik isikud, kes vastutavad otseselt lasti laadimise, lossimise, reisi jooksul hooldamise ja käitlemise eest, lisaks punktide 1.1 ja 1.2 nõuete täitmisele:






  2.1. | omavad kogemusi, mis on vajalikud kohustuste täitmiseks sellel tankeriliigil, millel nad teenivad, ja |
| --- | --- | --- |

2.

Kaptenid, vanemmehaanikud, vanemtüürimehed, teised mehaanikud ja kõik isikud, kes vastutavad otseselt lasti laadimise, lossimise, reisi jooksul hooldamise ja käitlemise eest, lisaks punktide 1.1 ja 1.2 nõuete täitmisele:

2.1.

omavad kogemusi, mis on vajalikud kohustuste täitmiseks sellel tankeriliigil, millel nad teenivad, ja

| 2.2. | on läbinud heakskiidetud erialase õppekava, mis hõlmab vähemalt STCW koodeksi jaotises A-V/1 nimetatud aineid, mis on vajalikud kohustuste täitmiseks sellisel nafta-, kemikaali- või veeldatud gaasi tankeril, millel nemad teenivad. |
| --- | --- |

2.2.

on läbinud heakskiidetud erialase õppekava, mis hõlmab vähemalt STCW koodeksi jaotises A-V/1 nimetatud aineid, mis on vajalikud kohustuste täitmiseks sellisel nafta-, kemikaali- või veeldatud gaasi tankeril, millel nemad teenivad.

| 3. | Kahe aasta jooksul pärast STCW konventsiooni jõustumist liikmesriigis võidakse leida, et meremehed täidavad punkti 2.2 nõudeid, kui nad on teeninud asjaomasel ametikohal sellise tankeri pardal vähemalt ühe aasta eelnenud viie aasta jooksul. |
| --- | --- |

3.

Kahe aasta jooksul pärast STCW konventsiooni jõustumist liikmesriigis võidakse leida, et meremehed täidavad punkti 2.2 nõudeid, kui nad on teeninud asjaomasel ametikohal sellise tankeri pardal vähemalt ühe aasta eelnenud viie aasta jooksul.

| 4. | Administratsioon tagab, et asjakohane tunnistus antakse välja kaptenitele ja ohvitseridele, kellel on vastavalt asjaoludele punktide 1 või 2 kohane ettevalmistus, või kinnitatakse olemasolev tunnistus. Kõigile sellise ettevalmistuse saanud reakoosseisu liikmetele antakse asjakohane tunnistus. |
| --- | --- |

4.

Administratsioon tagab, et asjakohane tunnistus antakse välja kaptenitele ja ohvitseridele, kellel on vastavalt asjaoludele punktide 1 või 2 kohane ettevalmistus, või kinnitatakse olemasolev tunnistus. Kõigile sellise ettevalmistuse saanud reakoosseisu liikmetele antakse asjakohane tunnistus.

Reegel V/2

Ro-ro reisiparvlaevade kaptenite, ohvitseride, reakoosseisu liikmete ja muu personali väljaõppe ja ettevalmistuse kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Käesolevat reeglit kohaldatakse rahvusvaheliste reisidega seotud ro-ro reisiparvlaeva pardal teenivate kaptenite, ohvitseride, reakoosseisu liikmete ja muu personali suhtes. Administratsioon määrab kindlaks, kuidas kõnealuseid nõudeid kohaldatakse kohalikeks reisideks kasutatavate ro-ro reisiparvlaevadel teeniva personali suhtes. |
| --- | --- |

1.

Käesolevat reeglit kohaldatakse rahvusvaheliste reisidega seotud ro-ro reisiparvlaeva pardal teenivate kaptenite, ohvitseride, reakoosseisu liikmete ja muu personali suhtes. Administratsioon määrab kindlaks, kuidas kõnealuseid nõudeid kohaldatakse kohalikeks reisideks kasutatavate ro-ro reisiparvlaevadel teeniva personali suhtes.

| 2. | Enne seda, kui meremehed hakkavad täitma kohustusi ro-ro reisiparvlaeva pardal, peavad nad olema läbinud punktides 4 kuni 8 ette nähtud väljaõppe vastavalt oma ametikohale, kohustustele ja vastutusele. |
| --- | --- |

2.

Enne seda, kui meremehed hakkavad täitma kohustusi ro-ro reisiparvlaeva pardal, peavad nad olema läbinud punktides 4 kuni 8 ette nähtud väljaõppe vastavalt oma ametikohale, kohustustele ja vastutusele.

| 3. | Meremehed, kes peavad olema saanud punktides 4, 7 ja 8 ette nähtud väljaõppe, läbivad vähemalt iga viie aasta järel asjakohase täiendõppe või peavad tõestama, et on viimase viie aasta jooksul saavutanud nõutud pädevusetaseme. |
| --- | --- |

3.

Meremehed, kes peavad olema saanud punktides 4, 7 ja 8 ette nähtud väljaõppe, läbivad vähemalt iga viie aasta järel asjakohase täiendõppe või peavad tõestama, et on viimase viie aasta jooksul saavutanud nõutud pädevusetaseme.

| 4. | Kaptenid, ohvitserid ja muu personal, kes häireplaani kohaselt on määratud aitama reisijaid ro-ro reisiparvlaeval häireolukordades, on läbinud STCW koodeksi jaotise A-V/2 punktis 1 ettenähtud väljaõppe, mis käsitleb rahvamasside juhtimist. |
| --- | --- |

4.

Kaptenid, ohvitserid ja muu personal, kes häireplaani kohaselt on määratud aitama reisijaid ro-ro reisiparvlaeval häireolukordades, on läbinud STCW koodeksi jaotise A-V/2 punktis 1 ettenähtud väljaõppe, mis käsitleb rahvamasside juhtimist.

| 5. | Kaptenid, ohvitserid ja muu personal, kellele on ro-ro reisiparvlaeval pandud erikohustused ja -vastutus, on läbinud STCW koodeksi jaotise A-V/2 punktis 2 ette nähtud üldõppe. |
| --- | --- |

5.

Kaptenid, ohvitserid ja muu personal, kellele on ro-ro reisiparvlaeval pandud erikohustused ja -vastutus, on läbinud STCW koodeksi jaotise A-V/2 punktis 2 ette nähtud üldõppe.

| 6. | Personal, kes on otseselt seotud ro-ro reisiparvlaeva reisijate teenindamisega reisijatele ette nähtud kohtades, on läbinud STCW koodeksi jaotise A-V/2 punktis 3 ette nähtud ohutusalase väljaõppe. |
| --- | --- |

6.

Personal, kes on otseselt seotud ro-ro reisiparvlaeva reisijate teenindamisega reisijatele ette nähtud kohtades, on läbinud STCW koodeksi jaotise A-V/2 punktis 3 ette nähtud ohutusalase väljaõppe.

| 7. | Kaptenid, vanemtüürimehed, vanemmehaanikud, teised mehaanikud ja kõik isikud, kes vastutavad ro-ro reisiparvlaeval otseselt reisijate laevale minemise ja laevalt lahkumise eest, lasti laadimise, lossimise ja kinnitamise eest ning laevakeres olevate avauste sulgemise eest, on läbinud STCW koodeksi jaotise A-V/2 punktis 4 ette nähtud heakskiidetud väljaõppe, mis käsitleb reisijate ja lasti ohutust ning laevakere kindlust. |
| --- | --- |

7.

Kaptenid, vanemtüürimehed, vanemmehaanikud, teised mehaanikud ja kõik isikud, kes vastutavad ro-ro reisiparvlaeval otseselt reisijate laevale minemise ja laevalt lahkumise eest, lasti laadimise, lossimise ja kinnitamise eest ning laevakeres olevate avauste sulgemise eest, on läbinud STCW koodeksi jaotise A-V/2 punktis 4 ette nähtud heakskiidetud väljaõppe, mis käsitleb reisijate ja lasti ohutust ning laevakere kindlust.

| 8. | Kaptenid, vanemtüürimehed, vanemmehaanikud, teised mehaanikud ja kõik isikud, kes vastutavad ro-ro reisiparvlaeval olevate reisijate ohutuse eest häireolukordades, on läbinud STCW koodeksi jaotise A-V/2 punktis 5 ette nähtud heakskiidetud väljaõppe, mis käsitleb kriiside lahendamist ja inimeste käitumist. |
| --- | --- |

8.

Kaptenid, vanemtüürimehed, vanemmehaanikud, teised mehaanikud ja kõik isikud, kes vastutavad ro-ro reisiparvlaeval olevate reisijate ohutuse eest häireolukordades, on läbinud STCW koodeksi jaotise A-V/2 punktis 5 ette nähtud heakskiidetud väljaõppe, mis käsitleb kriiside lahendamist ja inimeste käitumist.

| 9. | Administratsioon tagab, et kõik isikud, keda peetakse pädevaks käesoleva reegli sätete kohaselt, saavad väljaõpet tõendava dokumendi. |
| --- | --- |

9.

Administratsioon tagab, et kõik isikud, keda peetakse pädevaks käesoleva reegli sätete kohaselt, saavad väljaõpet tõendava dokumendi.

Reegel V/3

Reisilaevade, välja arvatud ro-ro-reisilaevade kaptenite, ohvitseride, reakoosseisu liikmete ja muu personali väljaõppe ja ettevalmistuse kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Käesolevat reeglit kohaldatakse rahvusvahelisi merereise sooritavatel reisiparvlaevadel, välja arvatud ro-ro-reisilaevadel teenivate kaptenite, ohvitseride, reakoosseisu liikmete ja muu personali suhtes. Administratsioon määrab kindlaks, kuidas kõnealuseid nõudeid kohaldatakse kohalikeks reisideks kasutatavatel reisilaevadel teeniva personali suhtes. |
| --- | --- |

1.

Käesolevat reeglit kohaldatakse rahvusvahelisi merereise sooritavatel reisiparvlaevadel, välja arvatud ro-ro-reisilaevadel teenivate kaptenite, ohvitseride, reakoosseisu liikmete ja muu personali suhtes. Administratsioon määrab kindlaks, kuidas kõnealuseid nõudeid kohaldatakse kohalikeks reisideks kasutatavatel reisilaevadel teeniva personali suhtes.

| 2. | Enne seda kui meremehed hakkavad täitma kohustusi reisiparvlaeva pardal, on nad läbinud punktides 4 kuni 8 ette nähtud väljaõppe vastavalt oma ametikohale, kohustustele ja vastutusele. |
| --- | --- |

2.

Enne seda kui meremehed hakkavad täitma kohustusi reisiparvlaeva pardal, on nad läbinud punktides 4 kuni 8 ette nähtud väljaõppe vastavalt oma ametikohale, kohustustele ja vastutusele.

| 3. | Meremehed, kes peavad olema saanud punktides 4, 7 ja 8 ette nähtud väljaõppe, läbivad vähemalt iga viie aasta järel asjakohase täiendõppe või peavad tõestama, et on viimase viie aasta jooksul saavutanud nõutud pädevustaseme. |
| --- | --- |

3.

Meremehed, kes peavad olema saanud punktides 4, 7 ja 8 ette nähtud väljaõppe, läbivad vähemalt iga viie aasta järel asjakohase täiendõppe või peavad tõestama, et on viimase viie aasta jooksul saavutanud nõutud pädevustaseme.

| 4. | Personal, kes häireplaani kohaselt on määratud aitama reisijaid reisiparvlaeval häireolukordades, on läbinud STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 1 ette nähtud väljaõppe, mis käsitleb rahvamasside juhtimist. |
| --- | --- |

4.

Personal, kes häireplaani kohaselt on määratud aitama reisijaid reisiparvlaeval häireolukordades, on läbinud STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 1 ette nähtud väljaõppe, mis käsitleb rahvamasside juhtimist.

| 5. | Kaptenid, ohvitserid ja muu personal, kellele on reisiparvlaeval pandud erikohustused ja -vastutus, on läbinud STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 2 ette nähtud üldõppe. |
| --- | --- |

5.

Kaptenid, ohvitserid ja muu personal, kellele on reisiparvlaeval pandud erikohustused ja -vastutus, on läbinud STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 2 ette nähtud üldõppe.

| 6. | Personal, kes on otseselt seotud reisiparvlaeva reisijate teenindamisega reisijatele ette nähtud kohtades, on läbinud STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 3 ette nähtud ohutusalase väljaõppe. |
| --- | --- |

6.

Personal, kes on otseselt seotud reisiparvlaeva reisijate teenindamisega reisijatele ette nähtud kohtades, on läbinud STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 3 ette nähtud ohutusalase väljaõppe.

| 7. | Kaptenid, vanemtüürimehed ja kõik isikud, kes vastutavad otseselt reisijate laevale minemise ja laevalt lahkumise eest, on läbinud STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 4 ette nähtud heakskiidetud väljaõppe, mis käsitleb reisijate ohutust. |
| --- | --- |

7.

Kaptenid, vanemtüürimehed ja kõik isikud, kes vastutavad otseselt reisijate laevale minemise ja laevalt lahkumise eest, on läbinud STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 4 ette nähtud heakskiidetud väljaõppe, mis käsitleb reisijate ohutust.

| 8. | Kaptenid, vanemtüürimehed, vanemmehaanikud, teised mehaanikud ja kõik isikud, kes vastutavad reisiparvlaeval olevate reisijate ohutuse eest häireolukordades, on läbinud STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 5 ette nähtud heakskiidetud väljaõppe, mis käsitleb kriiside lahendamist ja inimeste käitumist. |
| --- | --- |

8.

Kaptenid, vanemtüürimehed, vanemmehaanikud, teised mehaanikud ja kõik isikud, kes vastutavad reisiparvlaeval olevate reisijate ohutuse eest häireolukordades, on läbinud STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 5 ette nähtud heakskiidetud väljaõppe, mis käsitleb kriiside lahendamist ja inimeste käitumist.

| 9. | Administratsioon tagab, et kõik isikud, keda peetakse pädevaks käesoleva reegli sätete kohaselt, saavad väljaõpet tõendava dokumendi. |
| --- | --- |

9.

Administratsioon tagab, et kõik isikud, keda peetakse pädevaks käesoleva reegli sätete kohaselt, saavad väljaõpet tõendava dokumendi.

VI   PEATÜKK

HÄIREOLUKORDADE, TÖÖOHUTUSE, ARSTIABI JA PÄÄSTMISEGA SEOTUD TÖÖKOHUSTUSED

Reegel VI/1

Kõigi meremeeste üldõppe, ohutusealase põhiväljaõppe ja õpetuse kohustuslikud miinimumnõuded

Meremehed saavad STCW koodeksi jaotise A-VI/1 kohase üldõppe ja ohutusealase põhiväljaõppe ning vastavad sealsele asjakohasele pädevusnõudele.

Reegel VI/2

Päästepaadi või -parve, valvepaadi ja kiirvalvepaadi kasutamiseks vajaliku pädevustunnistuse väljaandmiseks kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Päästepaadi või -parve ja valvepaadi, v.a kiirvalvepaat, kasutamiseks vajaliku pädevustunnistuse taotleja:






  1.1. | on vähemalt 18 aastat vana; |
| --- | --- | --- |

1.

Päästepaadi või -parve ja valvepaadi, v.a kiirvalvepaat, kasutamiseks vajaliku pädevustunnistuse taotleja:

1.1.

on vähemalt 18 aastat vana;

| 1.2. | on läbinud vähemalt 12 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika või on osalenud heakskiidetud õppekursusel ja tal on vähemalt kuue kuu pikkune heakskiidetud meresõidupraktika; |
| --- | --- |

1.2.

on läbinud vähemalt 12 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika või on osalenud heakskiidetud õppekursusel ja tal on vähemalt kuue kuu pikkune heakskiidetud meresõidupraktika;

| 1.3. | täidab STCW koodeksi jaotise A-VI/2 punktides 1 kuni 4 päästepaadi või -parve ja valvepaadi kasutamiseks vajalikku pädevust tõendava tunnistuse saamiseks esitatavaid pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

1.3.

täidab STCW koodeksi jaotise A-VI/2 punktides 1 kuni 4 päästepaadi või -parve ja valvepaadi kasutamiseks vajalikku pädevust tõendava tunnistuse saamiseks esitatavaid pädevusnõudeid.

| 2. | Kiirvalvepaadi kasutamiseks vajaliku pädevustunnistuse taotleja:






  2.1. | on saanud päästepaadi või -parve ja valvepaadi kasutamiseks vajaliku pädevustunnistuse; |
| --- | --- | --- |

2.

Kiirvalvepaadi kasutamiseks vajaliku pädevustunnistuse taotleja:

2.1.

on saanud päästepaadi või -parve ja valvepaadi kasutamiseks vajaliku pädevustunnistuse;

| 2.2. | on osalenud heakskiidetud õppekursusel; |
| --- | --- |

2.2.

on osalenud heakskiidetud õppekursusel;

| 2.3. | täidab STCW koodeksi jaotise A-VI/2 punktides 5 kuni 8 kiirvalvepaadi kasutamiseks vajalikku pädevust tõendava tunnistuse saamiseks esitatavaid pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

2.3.

täidab STCW koodeksi jaotise A-VI/2 punktides 5 kuni 8 kiirvalvepaadi kasutamiseks vajalikku pädevust tõendava tunnistuse saamiseks esitatavaid pädevusnõudeid.

Reegel VI/3

Tuletõrjealase täiendõppe kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Tulekustutustöid juhtima määratud meremehed on edukalt läbinud tulekustutusmeetodeid käsitleva täiendõppe, milles erilist rõhku pööratakse töö korraldamisele, taktikale ja juhtimisele kooskõlas STCW koodeksi jaotise A-VI/3 sätetega ning nad täidavad nimetatud jaotises esitatud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

1.

Tulekustutustöid juhtima määratud meremehed on edukalt läbinud tulekustutusmeetodeid käsitleva täiendõppe, milles erilist rõhku pööratakse töö korraldamisele, taktikale ja juhtimisele kooskõlas STCW koodeksi jaotise A-VI/3 sätetega ning nad täidavad nimetatud jaotises esitatud pädevusnõudeid.

| 2. | Kui tunnistuse väljaandmiseks vajalik ettevalmistus ei hõlma tuletõrjealast täiendõpet, antakse välja eritunnistus või vajaduse korral dokument, mis tõendab, et selle omanik on osalenud tuletõrjealasel täiendõppekursusel. |
| --- | --- |

2.

Kui tunnistuse väljaandmiseks vajalik ettevalmistus ei hõlma tuletõrjealast täiendõpet, antakse välja eritunnistus või vajaduse korral dokument, mis tõendab, et selle omanik on osalenud tuletõrjealasel täiendõppekursusel.

Reegel VI/4

Esmaabi andmise ja arstiabiga seotud kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Meremehed, kes on määratud andma laeval esmaabi, täidavad STCW koodeksi jaotise A-VI/4 punktides 1, 2 ja 3 sätestatud pädevusnõudeid, mis käsitlevad esmaabi andmist. |
| --- | --- |

1.

Meremehed, kes on määratud andma laeval esmaabi, täidavad STCW koodeksi jaotise A-VI/4 punktides 1, 2 ja 3 sätestatud pädevusnõudeid, mis käsitlevad esmaabi andmist.

| 2. | Meremehed, kes vastutavad arstiabi andmise eest laeval, täidavad STCW koodeksi jaotise A-VI/4 punktides 4, 5 ja 6 esitatud pädevusnõudeid, mis käsitlevad arstiabi andmist laeval. |
| --- | --- |

2.

Meremehed, kes vastutavad arstiabi andmise eest laeval, täidavad STCW koodeksi jaotise A-VI/4 punktides 4, 5 ja 6 esitatud pädevusnõudeid, mis käsitlevad arstiabi andmist laeval.

| 3. | Kui tunnistuse väljaandmiseks vajalik ettevalmistus ei hõlma esmaabi andmist või arstiabi käsitlevat väljaõpet, antakse välja eritunnistus või vajaduse korral dokument, mis tõendab, et selle omanik on osalenud esmaabi andmist või arstiabi käsitlevatel kursusel. |
| --- | --- |

3.

Kui tunnistuse väljaandmiseks vajalik ettevalmistus ei hõlma esmaabi andmist või arstiabi käsitlevat väljaõpet, antakse välja eritunnistus või vajaduse korral dokument, mis tõendab, et selle omanik on osalenud esmaabi andmist või arstiabi käsitlevatel kursusel.

VII   PEATÜKK

ALTERNATIIVTUNNISTUSED

Reegel VII/1

Alternatiivtunnistuste väljaandmine

| 1. | Olenemata käesoleva lisa II ja III peatükis sätestatud tunnistuse saamise nõuetest, võivad liikmesriigid otsustada välja anda või volitada välja andma kõnealuste peatükkide reeglites nimetatud tunnistustest erinevaid tunnistusi, kui:






  1.1. | tunnistustele ja kinnituslehtedele märgitavad teenistusülesanded ja vastutustasand on valitud STCW koodeksi jaotistes A-II/1, A-II/2, A-II/3, A-II/4, A-III/1, A-III/2, A-III/3, A-III/4 ja A-IV/2 esitatud teenistusülesannete ja vastutustasandite hulgast ning on nimetatutega identsed; |
| --- | --- | --- |

1.

Olenemata käesoleva lisa II ja III peatükis sätestatud tunnistuse saamise nõuetest, võivad liikmesriigid otsustada välja anda või volitada välja andma kõnealuste peatükkide reeglites nimetatud tunnistustest erinevaid tunnistusi, kui:

1.1.

tunnistustele ja kinnituslehtedele märgitavad teenistusülesanded ja vastutustasand on valitud STCW koodeksi jaotistes A-II/1, A-II/2, A-II/3, A-II/4, A-III/1, A-III/2, A-III/3, A-III/4 ja A-IV/2 esitatud teenistusülesannete ja vastutustasandite hulgast ning on nimetatutega identsed;

| 1.2. | taotleja on saanud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi asjakohases jaotises ja käesoleva koodeksi jaotises A-VII/1 tunnistusele või kinnituslehele märgitavate teenistusülesannete ja vastutustasandi puhul kehtestatud pädevusnõudeid; |
| --- | --- |

1.2.

taotleja on saanud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi asjakohases jaotises ja käesoleva koodeksi jaotises A-VII/1 tunnistusele või kinnituslehele märgitavate teenistusülesannete ja vastutustasandi puhul kehtestatud pädevusnõudeid;

| 1.3. | taotlejal on heakskiidetud meresõidupraktika, mis on vajalik tunnistusele märgitavate teenistusülesannete ja vastutustasandite puhul. Meresõidupraktika miinimumkestus on võrdne käesoleva lisa II ja III peatükis sätestatud meresõidupraktika kestusega. Meresõidupraktika miinimumkestus ei tohi olla lühem STCW koodeksi jaotises A-VII/2 sätestatust; |
| --- | --- |

1.3.

taotlejal on heakskiidetud meresõidupraktika, mis on vajalik tunnistusele märgitavate teenistusülesannete ja vastutustasandite puhul. Meresõidupraktika miinimumkestus on võrdne käesoleva lisa II ja III peatükis sätestatud meresõidupraktika kestusega. Meresõidupraktika miinimumkestus ei tohi olla lühem STCW koodeksi jaotises A-VII/2 sätestatust;

| 1.4. | tunnistuse taotlejad, kes täidavad navigeerimisülesandeid operatiivtasandil, täidavad vajadusel raadioteenistust käsitleva IV peatüki reeglitega ette nähtud nõudeid raadioeeskirjade kohaselt; |
| --- | --- |

1.4.

tunnistuse taotlejad, kes täidavad navigeerimisülesandeid operatiivtasandil, täidavad vajadusel raadioteenistust käsitleva IV peatüki reeglitega ette nähtud nõudeid raadioeeskirjade kohaselt;

| 1.5. | tunnistused antakse välja kooskõlas artikliga 11 ja STCW koodeksi VII peatüki sätetega. |
| --- | --- |

1.5.

tunnistused antakse välja kooskõlas artikliga 11 ja STCW koodeksi VII peatüki sätetega.

| 2. | Tunnistust ei anta välja käesoleva peatüki alusel, kui liikmesriik ei ole edastanud komisjonile STCW konventsiooniga nõutud teavet. |
| --- | --- |

2.

Tunnistust ei anta välja käesoleva peatüki alusel, kui liikmesriik ei ole edastanud komisjonile STCW konventsiooniga nõutud teavet.

Reegel VII/2

Meremeeste diplomeerimine

Kõigil meremeestel, kes täidavad STCW koodeksi II peatüki tabelites A-II/1, A-II/2, A-II/3 või A-II/4, III peatüki tabelites A-III/1, A-III/2 ja A-III/4 või IV peatüki tabelis A-IV/2 määratletud teenistusülesannet või -ülesandeid, on asjakohane tunnistus.

Reegel VII/3

Alternatiivtunnistuste väljaandmise põhimõtted

| 1. | Liikmesriik, kes otsustab välja anda või volitab välja andma alternatiivtunnistusi, tagab järgmiste põhimõtete järgimise:






  1.1. | alternatiivtunnistuste süsteemi ei kohaldata, kui ei ole tagatud vähemalt selline mereohutuse ja saaste vältimise tase nagu on ette nähtud teiste peatükkidega; |
| --- | --- | --- |

1.

Liikmesriik, kes otsustab välja anda või volitab välja andma alternatiivtunnistusi, tagab järgmiste põhimõtete järgimise:

1.1.

alternatiivtunnistuste süsteemi ei kohaldata, kui ei ole tagatud vähemalt selline mereohutuse ja saaste vältimise tase nagu on ette nähtud teiste peatükkidega;

| 1.2. | käesolevale peatükile vastav mis tahes alternatiivtunnistuste väljaandmise kord näeb ette, et kõnealused tunnistused on asendatavad muude peatükkide alusel välja antud tunnistustega. |
| --- | --- |

1.2.

käesolevale peatükile vastav mis tahes alternatiivtunnistuste väljaandmise kord näeb ette, et kõnealused tunnistused on asendatavad muude peatükkide alusel välja antud tunnistustega.

| 2. | Punktis 1 nimetatud asendatavuspõhimõttega tagatakse, et:






  2.1. | II ja/või III peatüki alusel tunnistuse saanud ning VII peatüki alusel tunnistuse saanud meremehed on võimelised teenima laevadel, millel on kas tavapärane või muu töökorraldus; |
| --- | --- | --- |

2.

Punktis 1 nimetatud asendatavuspõhimõttega tagatakse, et:

2.1.

II ja/või III peatüki alusel tunnistuse saanud ning VII peatüki alusel tunnistuse saanud meremehed on võimelised teenima laevadel, millel on kas tavapärane või muu töökorraldus;

| 2.2. | meremehi ei koolitata konkreetseteks tööülesanneteks selliselt, et see raskendab neil kasutada oma oskusi mujal. |
| --- | --- |

2.2.

meremehi ei koolitata konkreetseteks tööülesanneteks selliselt, et see raskendab neil kasutada oma oskusi mujal.

| 3. | Tunnistuse väljaandmisel käesoleva peatüki alusel võetakse arvesse järgmisi põhimõtteid:






  3.1. | alternatiivtunnistusi ei anta välja järgmistel eesmärkidel:






  3.1.1. | laevapere vähendamine pardal; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Tunnistuse väljaandmisel käesoleva peatüki alusel võetakse arvesse järgmisi põhimõtteid:

3.1.

alternatiivtunnistusi ei anta välja järgmistel eesmärkidel:

3.1.1.

laevapere vähendamine pardal;

| 3.1.2. | kutseala terviklikkuse või meremeeste kutseoskuste vähendamine; |
| --- | --- |

3.1.2.

kutseala terviklikkuse või meremeeste kutseoskuste vähendamine;

| 3.1.3. | et õigustada masinavahi eest vastutava ohvitseri ja navigatsioonivahi eest vastutava ohvitseri kohustuste ühendamist ühe tunnistuse omaniku vastutuseks ühe vahikorra jooksul; |
| --- | --- |

3.1.3.

et õigustada masinavahi eest vastutava ohvitseri ja navigatsioonivahi eest vastutava ohvitseri kohustuste ühendamist ühe tunnistuse omaniku vastutuseks ühe vahikorra jooksul;

| 3.2. | laeva juhtiv isik on laeva kapten ning alternatiivtunnistuste väljaandmine ei kahjusta kapteni ja muude isikute õiguslikku seisundit ega autoriteeti. |
| --- | --- |

3.2.

laeva juhtiv isik on laeva kapten ning alternatiivtunnistuste väljaandmine ei kahjusta kapteni ja muude isikute õiguslikku seisundit ega autoriteeti.

| 4. | Punktides 1 ja 2 esitatud põhimõtetega tagatakse nii tüürimeeste kui ka laevamehaanikute pädevuse säilimine. |
| --- | --- |

4.

Punktides 1 ja 2 esitatud põhimõtetega tagatakse nii tüürimeeste kui ka laevamehaanikute pädevuse säilimine.

---

II LISA

ARTIKLI 19 LÕIKES 2 OSUTATUD NENDE KOLMANDATE RIIKIDE TUNNUSTAMISE KRITEERIUMID, KES ON VÄLJA ANDNUD TUNNISTUSE VÕI KELLE VOLITUSEL ON TUNNISTUS VÄLJA ANTUD

| 1. | Kolmas riik peab olema STCW konventsiooni osalisriik. |
| --- | --- |

1.

Kolmas riik peab olema STCW konventsiooni osalisriik.

| 2. | Meresõiduohutuse komitee peab olema kindlaks teinud, et kolmas riik on tõendanud STCW konventsiooni sätete täielikku jõustamist. |
| --- | --- |

2.

Meresõiduohutuse komitee peab olema kindlaks teinud, et kolmas riik on tõendanud STCW konventsiooni sätete täielikku jõustamist.

| 3. | Komisjon, keda abistab Euroopa Meresõiduohutuse Amet ja vajaduse korral koostöös asjaomaste liikmesriikidega, peab olema kinnitanud kõigi vajalike meetmete abil, mille hulka võib kuuluda rajatiste ja menetluste kontrollimine, et pädevusnõudeid, tunnistuste väljaandmist ja kinnitamist ning arvestuse pidamist käsitlevaid nõudeid täidetakse täielikult ning et STCW konventsiooni reegli I/8 kohaselt on loodud kvaliteedinõuete süsteem. |
| --- | --- |

3.

Komisjon, keda abistab Euroopa Meresõiduohutuse Amet ja vajaduse korral koostöös asjaomaste liikmesriikidega, peab olema kinnitanud kõigi vajalike meetmete abil, mille hulka võib kuuluda rajatiste ja menetluste kontrollimine, et pädevusnõudeid, tunnistuste väljaandmist ja kinnitamist ning arvestuse pidamist käsitlevaid nõudeid täidetakse täielikult ning et STCW konventsiooni reegli I/8 kohaselt on loodud kvaliteedinõuete süsteem.

| 4. | Liikmesriik on sõlmimas asjaomase kolmanda riigiga kokkulepet, mis kohustab viivitamata teatama kõigist olulistest muudatustest STCW konventsiooni kohaselt toimuva väljaõppe ja tunnistuste väljaandmise korras. |
| --- | --- |

4.

Liikmesriik on sõlmimas asjaomase kolmanda riigiga kokkulepet, mis kohustab viivitamata teatama kõigist olulistest muudatustest STCW konventsiooni kohaselt toimuva väljaõppe ja tunnistuste väljaandmise korras.

| 5. | Liikmesriik on võtnud meetmed selle tagamiseks, et meremees, kes esitab tunnustuse saamiseks juhtimistasandi teenistusülesandeid täita lubava tunnistuse, tunneb piisavalt neid liikmesriigi merendusalaseid õigusakte, mis on seotud teenistusülesannetega, mida tal on õigus täita. |
| --- | --- |

5.

Liikmesriik on võtnud meetmed selle tagamiseks, et meremees, kes esitab tunnustuse saamiseks juhtimistasandi teenistusülesandeid täita lubava tunnistuse, tunneb piisavalt neid liikmesriigi merendusalaseid õigusakte, mis on seotud teenistusülesannetega, mida tal on õigus täita.

| 6. | Kui liikmesriik soovib teatavate mereõppeasutuste hindamise teel täiendavalt hinnata, kas kolmas riik täidab nõudeid, toimib ta STCW koodeksi jaotise A-I/6 sätete kohaselt. |
| --- | --- |

6.

Kui liikmesriik soovib teatavate mereõppeasutuste hindamise teel täiendavalt hinnata, kas kolmas riik täidab nõudeid, toimib ta STCW koodeksi jaotise A-I/6 sätete kohaselt.

---

III LISA

A   OSA

Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

(osutatud artiklis 32)

| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/25/EÜ
  (EÜT L 136, 18.5.2001, lk 17). | |
| --- | --- |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/84/EÜ
  (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 53). | ainult artikkel 11 |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/103/EÜ
  (ELT L 326, 13.12.2003, lk 28). | |
| Komisjoni direktiiv 2005/23/EÜ
  (ELT L 62, 9.3.2005, lk 14). | |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/45/EÜ
  (ELT L 255, 30.9.2005, lk 160). | ainult artikkel 4 |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/25/EÜ

(EÜT L 136, 18.5.2001, lk 17).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/84/EÜ

(EÜT L 324, 29.11.2002, lk 53).

ainult artikkel 11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/103/EÜ

(ELT L 326, 13.12.2003, lk 28).

Komisjoni direktiiv 2005/23/EÜ

(ELT L 62, 9.3.2005, lk 14).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/45/EÜ

(ELT L 255, 30.9.2005, lk 160).

ainult artikkel 4

B   OSA

Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevad

(osutatud artiklis 32)

| Direktiiv | Ülevõtmise tähtpäev |
| --- | --- |
| 2002/84/EÜ | 23. november 2003 |
| 2003/103/EÜ | 14. mai 2005 |
| 2005/23/EÜ | 29. september 2005 |
| 2005/45/EÜ | 20. oktoober 2007 |

Direktiiv

Ülevõtmise tähtpäev

2002/84/EÜ

23. november 2003

2003/103/EÜ

14. mai 2005

2005/23/EÜ

29. september 2005

2005/45/EÜ

20. oktoober 2007

---

IV LISA

VASTAVUSTABEL

| Direktiiv 2001/25/EÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikli 2 sissejuhatus | Artikli 2 sissejuhatus |
| Artikli 2 esimene kuni neljas taane | Artikli 2 punktid a–d |
| Artiklid 3 kuni 7 | Artiklid 3 kuni 7 |
| Artikkel 7a | Artikkel 8 |
| Artikkel 8 | Artikkel 9 |
| Artikli 9 lõike 1 sissejuhatus | Artikli 10 lõike 1 esimese lõigu sissejuhatus |
| Artikli 9 lõike 1 punktid a ja b | Artikli 10 lõike 1 esimese lõigu punktid a ja b |
| Artikli 9 lõike 1 punkti c esimene lause | Artikli 10 lõike 1 esimese lõigu punkt c |
| Artikli 9 lõike 1 punkti c teine lause | Artikli 10 lõike 1 teine lõik |
| Artikli 9 lõike 1 punkt d | Artikli 10 lõike 1 esimese lõigu punkt d |
| Artikli 9 lõiked 2 ja 3 | Artikli 10 lõiked 2 ja 3 |
| Artikkel 10 | Artikkel 11 |
| Artikkel 11 | Artikkel 12 |
| Artikkel 12 | Artikkel 13 |
| Artikkel 13 | Artikkel 14 |
| Artikkel 14 | Artikkel 15 |
| Artikkel 15 | Artikkel 16 |
| Artikli 16 lõike 1 sissejuhatus | Artikli 17 lõike 1 sissejuhatus |
| Artikli 16 lõike 1 esimene kuni neljas taane | Artikli 17 lõike 1 punktid a kuni d |
| Artikli 16 lõike 2 sissejuhatus | Artikli 17 lõike 2 sissejuhatus |
| Artikli 16 lõike 2 punkti a alapunktid 1 ja 2 | Artikli 17 lõike 2 punkti a alapunktid i ja ii |
| Artikli 16 lõike 2 punktid b ja c | Artikli 17 lõike 2 punktid b ja c |
| Artikli 16 lõike 2 punkti d alapunktid 1 ja 2 | Artikli 17 lõike 2 punkti d alapunktid i ja ii |
| Artikli 16 lõike 2 punkti d alapunkti 3 alapunktid i ja ii | Artikli 17 lõike 2 punkti d alapunkti iii esimene ja teine taane |
| Artikli 16 lõike 2 punkt e | Artikli 17 lõike 2 punkt e |
| Artikli 16 lõike 2 punkti f alapunktid 1 kuni 5 | Artikli 17 lõike 2 punkti f alapunktid i kuni v |
| Artikli 16 lõike 2 punkt g | Artikli 17 lõike 2 punkt g |
| Artikkel 17 | Artikkel 18 |
| Artikli 18 lõiked 1 ja 2 | – |
| Artikli 18 lõike 3 sissejuhatus | Artikli 19 lõige 1 |
| Artikli 18 lõike 3 punkt a | Artikli 19 lõige 2 |
| Artikli 18 lõike 3 punkt b | Artikli 19 lõike 3 esimene lõik |
| Artikli 18 lõike 3 punkt c | Artikli 19 lõike 3 teine lõik |
| Artikli 18 lõike 3 punkt d | Artikli 19 lõige 4 |
| Artikli 18 lõike 3 punkt e | Artikli 19 lõige 5 |
| Artikli 18 lõike 3 punkt f | Artikli 19 lõige 6 |
| Artikli 18 lõige 4 | Artikli 19 lõige 7 |
| Artikli 18a lõike 1 esimene ja teine lause | Artikli 20 lõike 1 esimene ja teine lõik |
| Artikli 18a lõike 2 esimene ja teine lause | Artikli 20 lõike 2 esimene ja teine lõik |
| Artikli 18a lõiked 3 kuni 5 | Artikli 20 lõiked 3 kuni 5 |
| Artikli 18a lõike 6 esimene ja teine lause | Artikli 20 lõike 6 esimene ja teine lõik |
| Artikli 18a lõige 7 | Artikli 20 lõige 7 |
| Artikkel 18b | Artikkel 21 |
| Artikkel 19 | Artikkel 22 |
| Artikli 20 lõike 1 sissejuhatus | Artikli 23 lõike 1 sissejuhatus |
| Artikli 20 lõike 1 esimene ja teine taane | Artikli 23 lõike 1 punktid a ja b |
| Artikli 20 lõike 2 sissejuhatus | Artikli 23 lõike 2 sissejuhatus |
| Artikli 20 lõike 2 esimene kuni kuues taane | Artikli 23 lõike 2 punktid a kuni f |
| Artikli 20 lõige 3 | Artikli 23 lõige 3 |
| Artikkel 21 | Artikkel 24 |
| Artikkel 21a | Artikkel 25 |
| – | Artikli 26 lõige 1 |
| Artikli 21b esimene lause | Artikli 26 lõike 2 esimene lõik |
| Artikli 21b teine lause | Artikli 26 lõike 2 teine lõik |
| Artikli 22 lõike 1 esimene lause | Artikli 27 lõike 1 esimene lõik |
| Artikli 22 lõike 1 teine lause | Artikli 27 lõike 1 teine lõik |
| – | Artikli 27 lõike 1 kolmas lõik |
| Artikli 22 lõiked 3 ja 4 | Artikli 27 lõiked 2 ja 3 |
| Artikli 23 lõiked 1 ja 2 | Artikli 28 lõiked 1 ja 2 |
| – | Artikli 28 lõige 3 |
| Artikli 23 lõige 3 | – |
| Artikli 24 lõiked 1 ja 2 | – |
| Artikli 24 lõike 3 punktid 1 ja 2 | Artikli 29 punktid a ja b |
| Artikkel 25 | Artikkel 30 |
| Artikli 26 esimene lause | Artikli 31 esimene lõik |
| Artikli 26 teine lause | Artikli 31 teine lõik |
| Artikkel 27 | Artikkel 32 |
| Artikkel 28 | Artikkel 33 |
| Artikkel 29 | Artikkel 34 |
| I ja II lisa | I ja II lisa |
| III lisa | – |
| IV lisa | – |
| – | III lisa |
| – | IV lisa |

Direktiiv 2001/25/EÜ

Käesolev direktiiv

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikli 2 sissejuhatus

Artikli 2 sissejuhatus

Artikli 2 esimene kuni neljas taane

Artikli 2 punktid a–d

Artiklid 3 kuni 7

Artiklid 3 kuni 7

Artikkel 7a

Artikkel 8

Artikkel 8

Artikkel 9

Artikli 9 lõike 1 sissejuhatus

Artikli 10 lõike 1 esimese lõigu sissejuhatus

Artikli 9 lõike 1 punktid a ja b

Artikli 10 lõike 1 esimese lõigu punktid a ja b

Artikli 9 lõike 1 punkti c esimene lause

Artikli 10 lõike 1 esimese lõigu punkt c

Artikli 9 lõike 1 punkti c teine lause

Artikli 10 lõike 1 teine lõik

Artikli 9 lõike 1 punkt d

Artikli 10 lõike 1 esimese lõigu punkt d

Artikli 9 lõiked 2 ja 3

Artikli 10 lõiked 2 ja 3

Artikkel 10

Artikkel 11

Artikkel 11

Artikkel 12

Artikkel 12

Artikkel 13

Artikkel 13

Artikkel 14

Artikkel 14

Artikkel 15

Artikkel 15

Artikkel 16

Artikli 16 lõike 1 sissejuhatus

Artikli 17 lõike 1 sissejuhatus

Artikli 16 lõike 1 esimene kuni neljas taane

Artikli 17 lõike 1 punktid a kuni d

Artikli 16 lõike 2 sissejuhatus

Artikli 17 lõike 2 sissejuhatus

Artikli 16 lõike 2 punkti a alapunktid 1 ja 2

Artikli 17 lõike 2 punkti a alapunktid i ja ii

Artikli 16 lõike 2 punktid b ja c

Artikli 17 lõike 2 punktid b ja c

Artikli 16 lõike 2 punkti d alapunktid 1 ja 2

Artikli 17 lõike 2 punkti d alapunktid i ja ii

Artikli 16 lõike 2 punkti d alapunkti 3 alapunktid i ja ii

Artikli 17 lõike 2 punkti d alapunkti iii esimene ja teine taane

Artikli 16 lõike 2 punkt e

Artikli 17 lõike 2 punkt e

Artikli 16 lõike 2 punkti f alapunktid 1 kuni 5

Artikli 17 lõike 2 punkti f alapunktid i kuni v

Artikli 16 lõike 2 punkt g

Artikli 17 lõike 2 punkt g

Artikkel 17

Artikkel 18

Artikli 18 lõiked 1 ja 2

–

Artikli 18 lõike 3 sissejuhatus

Artikli 19 lõige 1

Artikli 18 lõike 3 punkt a

Artikli 19 lõige 2

Artikli 18 lõike 3 punkt b

Artikli 19 lõike 3 esimene lõik

Artikli 18 lõike 3 punkt c

Artikli 19 lõike 3 teine lõik

Artikli 18 lõike 3 punkt d

Artikli 19 lõige 4

Artikli 18 lõike 3 punkt e

Artikli 19 lõige 5

Artikli 18 lõike 3 punkt f

Artikli 19 lõige 6

Artikli 18 lõige 4

Artikli 19 lõige 7

Artikli 18a lõike 1 esimene ja teine lause

Artikli 20 lõike 1 esimene ja teine lõik

Artikli 18a lõike 2 esimene ja teine lause

Artikli 20 lõike 2 esimene ja teine lõik

Artikli 18a lõiked 3 kuni 5

Artikli 20 lõiked 3 kuni 5

Artikli 18a lõike 6 esimene ja teine lause

Artikli 20 lõike 6 esimene ja teine lõik

Artikli 18a lõige 7

Artikli 20 lõige 7

Artikkel 18b

Artikkel 21

Artikkel 19

Artikkel 22

Artikli 20 lõike 1 sissejuhatus

Artikli 23 lõike 1 sissejuhatus

Artikli 20 lõike 1 esimene ja teine taane

Artikli 23 lõike 1 punktid a ja b

Artikli 20 lõike 2 sissejuhatus

Artikli 23 lõike 2 sissejuhatus

Artikli 20 lõike 2 esimene kuni kuues taane

Artikli 23 lõike 2 punktid a kuni f

Artikli 20 lõige 3

Artikli 23 lõige 3

Artikkel 21

Artikkel 24

Artikkel 21a

Artikkel 25

–

Artikli 26 lõige 1

Artikli 21b esimene lause

Artikli 26 lõike 2 esimene lõik

Artikli 21b teine lause

Artikli 26 lõike 2 teine lõik

Artikli 22 lõike 1 esimene lause

Artikli 27 lõike 1 esimene lõik

Artikli 22 lõike 1 teine lause

Artikli 27 lõike 1 teine lõik

–

Artikli 27 lõike 1 kolmas lõik

Artikli 22 lõiked 3 ja 4

Artikli 27 lõiked 2 ja 3

Artikli 23 lõiked 1 ja 2

Artikli 28 lõiked 1 ja 2

–

Artikli 28 lõige 3

Artikli 23 lõige 3

–

Artikli 24 lõiked 1 ja 2

–

Artikli 24 lõike 3 punktid 1 ja 2

Artikli 29 punktid a ja b

Artikkel 25

Artikkel 30

Artikli 26 esimene lause

Artikli 31 esimene lõik

Artikli 26 teine lause

Artikli 31 teine lõik

Artikkel 27

Artikkel 32

Artikkel 28

Artikkel 33

Artikkel 29

Artikkel 34

I ja II lisa

I ja II lisa

III lisa

–

IV lisa

–

–

III lisa

–

IV lisa

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 3.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/62 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/62

---

KOMISJONI OTSUS,

2. detsember 2008,

millega kiidetakse heaks kohustused, mis on pakutud seoses Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega

(2008/899/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikleid 8 ja 9,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 488/2008 (2) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes ühendusse. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 488/2008 (2) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes ühendusse.

| (2) | Ajutiste dumpinguvastaste meetmete vastuvõtmise järel jätkas komisjon dumpingu, kahjude ja ühenduse huvide uurimist. Uurimise lõplikud tulemused ja järeldused on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1193/2008, (3) millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse ajutine tollimaks, mis on kehtestatud Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Ajutiste dumpinguvastaste meetmete vastuvõtmise järel jätkas komisjon dumpingu, kahjude ja ühenduse huvide uurimist. Uurimise lõplikud tulemused ja järeldused on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1193/2008, (3) millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse ajutine tollimaks, mis on kehtestatud Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes.

| (3) | Uurimine kinnitas esialgseid järeldusi kahjustava dumpingu kohta seoses Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordiga. |
| --- | --- |

(3)

Uurimine kinnitas esialgseid järeldusi kahjustava dumpingu kohta seoses Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordiga.

B.   KOHUSTUSED

| (4) | Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamist tegid 6 koostööd tegevat Hiina Rahvavabariigi eksportivat tootjat, nimelt Anhui BBCA Biochemical, RZBC, TTCA, Yixing Union Biochemical, Laiwu Taihe Biochemistry ja Weifang Ensign Industry ettepaneku hinnakohustuse võtmiseks kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 1. Kõnealustes kohustustes pakkusid eksportivad tootjad asjaomase toote müüki vähemalt sellise hinnaga, mis välistab dumpingu kahjustava mõju. Kõik eksportivad tootjad pakkusid kõigile eri tootetüüpidele minimaalset impordihinda, et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu. |
| --- | --- |

(4)

Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamist tegid 6 koostööd tegevat Hiina Rahvavabariigi eksportivat tootjat, nimelt Anhui BBCA Biochemical, RZBC, TTCA, Yixing Union Biochemical, Laiwu Taihe Biochemistry ja Weifang Ensign Industry ettepaneku hinnakohustuse võtmiseks kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 1. Kõnealustes kohustustes pakkusid eksportivad tootjad asjaomase toote müüki vähemalt sellise hinnaga, mis välistab dumpingu kahjustava mõju. Kõik eksportivad tootjad pakkusid kõigile eri tootetüüpidele minimaalset impordihinda, et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu.

| (5) | Lisaks nähti pakkumistega ette miinimumhindade indekseerimine, võttes arvesse, et vaatlusaluse toote hind varieerub märkimisväärselt, näiteks kerkisid hinnad pärast uurimisperioodi arvestatavalt. Indekseerimine toimub lähtuvalt maisi – mis on eksportivate tootjate peamine tooraine – avalikust rahvusvahelisest noteeringust. Samas on eksportivad tootjad teinud ettepaneku fikseerida miinimumhind vähemalt kahjutekitamatu hinna tasemel, isegi kui indekseerimise tulemusel oleks hinnatase madalam. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks nähti pakkumistega ette miinimumhindade indekseerimine, võttes arvesse, et vaatlusaluse toote hind varieerub märkimisväärselt, näiteks kerkisid hinnad pärast uurimisperioodi arvestatavalt. Indekseerimine toimub lähtuvalt maisi – mis on eksportivate tootjate peamine tooraine – avalikust rahvusvahelisest noteeringust. Samas on eksportivad tootjad teinud ettepaneku fikseerida miinimumhind vähemalt kahjutekitamatu hinna tasemel, isegi kui indekseerimise tulemusel oleks hinnatase madalam.

| (6) | Laiwu Taihe Biochemistry, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist, tegi ettepaneku arvutada oma toodete miinimumhind lähtuvalt uurimisperioodil määratud normaalväärtusest. |
| --- | --- |

(6)

Laiwu Taihe Biochemistry, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist, tegi ettepaneku arvutada oma toodete miinimumhind lähtuvalt uurimisperioodil määratud normaalväärtusest.

| (7) | Selleks et vähendada hinnamoonutuste ohtu hindade ristkompenseerimise kaudu, tegid eksportivad tootjad esiteks ettepaneku teatada igasugusest väljaspool ELi toimuvast müügist nendele klientidele, kelle organisatsioon või struktuur ulatub väljapoole ELi, juhul kui eksportivad tootjad müüvad oma tooteid samadele tarbijatele ka ELis. Teiseks nõustusid eksportivad tootjad järgima kõnealuste väljaspool ELi tehtavate müügitehingute puhul teatavat hinnarežiimi. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et vähendada hinnamoonutuste ohtu hindade ristkompenseerimise kaudu, tegid eksportivad tootjad esiteks ettepaneku teatada igasugusest väljaspool ELi toimuvast müügist nendele klientidele, kelle organisatsioon või struktuur ulatub väljapoole ELi, juhul kui eksportivad tootjad müüvad oma tooteid samadele tarbijatele ka ELis. Teiseks nõustusid eksportivad tootjad järgima kõnealuste väljaspool ELi tehtavate müügitehingute puhul teatavat hinnarežiimi.

| (8) | Samuti esitavad eksportivad tootjad komisjonile korrapäraselt üksikasjalikku teavet ühendusse eksportimise kohta, mis võimaldab komisjonil teostada tõhusat järelevalvet hinnakohustuste täitmise üle. |
| --- | --- |

(8)

Samuti esitavad eksportivad tootjad komisjonile korrapäraselt üksikasjalikku teavet ühendusse eksportimise kohta, mis võimaldab komisjonil teostada tõhusat järelevalvet hinnakohustuste täitmise üle.

| (9) | Lisaks tuleb märkida, et Hiina metalli-, mineraali- ja kemikaaliimportijate ja -eksportijate kaubanduskoda (CCCMC) ühineb põhjenduses 4 nimetatud kuue äriühinguga ning osaleb aktiivselt hinnakohustuste täitmise kontrollimisel. Seepärast on komisjoni arvates kokkulepitud hinnakohustusest kõrvalehoidmise tõenäosus väike. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks tuleb märkida, et Hiina metalli-, mineraali- ja kemikaaliimportijate ja -eksportijate kaubanduskoda (CCCMC) ühineb põhjenduses 4 nimetatud kuue äriühinguga ning osaleb aktiivselt hinnakohustuste täitmise kontrollimisel. Seepärast on komisjoni arvates kokkulepitud hinnakohustusest kõrvalehoidmise tõenäosus väike.

| (10) | Hinnakohustuse pakkumiste avalikustamise järel vaidlustas ühenduse tootmisharu kõnealused pakkumised. Ühenduse tootmisharu väitis, et maisi hinnal põhinev indekseerimine ei ole asjakohane, sest suure ja muutuva osa hinnast moodustavad muud peamised sisendid, ning tegi ettepaneku toetuda indekseerimisel pigem toormaterjali ja energia hindadele. Seoses ühenduse tootmisharu märkusega, milles soovitatakse arvestada indekseerimisel ka energiahinda, tuleb täheldada, et energia ei ole oluline kuluartikkel. Lisaks puudub selge indekseerimisallikas, sest vajaliku energia saamiseks võib kasutada mitmesuguseid energiaallikaid, näiteks sütt, looduslikku gaasi või elektrienergiat. |
| --- | --- |

(10)

Hinnakohustuse pakkumiste avalikustamise järel vaidlustas ühenduse tootmisharu kõnealused pakkumised. Ühenduse tootmisharu väitis, et maisi hinnal põhinev indekseerimine ei ole asjakohane, sest suure ja muutuva osa hinnast moodustavad muud peamised sisendid, ning tegi ettepaneku toetuda indekseerimisel pigem toormaterjali ja energia hindadele. Seoses ühenduse tootmisharu märkusega, milles soovitatakse arvestada indekseerimisel ka energiahinda, tuleb täheldada, et energia ei ole oluline kuluartikkel. Lisaks puudub selge indekseerimisallikas, sest vajaliku energia saamiseks võib kasutada mitmesuguseid energiaallikaid, näiteks sütt, looduslikku gaasi või elektrienergiat.

| (11) | Seejärel väitis ühenduse tootmisharu, et kuna eksportivad tootjad müüvad kohustusega hõlmatud toodet rahvusvahelistele äriühingutele, tekib suur hindade ristkompenseerimise oht, st väljaspool Euroopa Ühendust võidakse müüa kohustusega hõlmatud toodet samale tarbijale kunstlikult madala hinnaga, et kompenseerida EÜs kehtivat miinimuminda. Sellega seoses tuleks märkida, et suurem osa äriühingute eksporti EÜsse toimub kaubandusettevõtjate, mitte rahvusvaheliste äriühingute kaudu. Sellele vaatamata ning kõnealuse hindade ristkompenseerimise ohu vähendamiseks teatavate äriühingute puhul sisaldavad pakutud kohustused hindade ristkompenseerimise erisätteid seoses müügiga EÜst pärit klientidele, kelle organisatsioon või struktuur ulatub väljapoole Euroopa Liitu. Need sätted vähendavad märkimisväärselt hindade ristkompenseerimise ohtu. |
| --- | --- |

(11)

Seejärel väitis ühenduse tootmisharu, et kuna eksportivad tootjad müüvad kohustusega hõlmatud toodet rahvusvahelistele äriühingutele, tekib suur hindade ristkompenseerimise oht, st väljaspool Euroopa Ühendust võidakse müüa kohustusega hõlmatud toodet samale tarbijale kunstlikult madala hinnaga, et kompenseerida EÜs kehtivat miinimuminda. Sellega seoses tuleks märkida, et suurem osa äriühingute eksporti EÜsse toimub kaubandusettevõtjate, mitte rahvusvaheliste äriühingute kaudu. Sellele vaatamata ning kõnealuse hindade ristkompenseerimise ohu vähendamiseks teatavate äriühingute puhul sisaldavad pakutud kohustused hindade ristkompenseerimise erisätteid seoses müügiga EÜst pärit klientidele, kelle organisatsioon või struktuur ulatub väljapoole Euroopa Liitu. Need sätted vähendavad märkimisväärselt hindade ristkompenseerimise ohtu.

| (12) | Eespool öeldut arvestades on eksportivate tootjate pakutud kohustused vastuvõetavad. |
| --- | --- |

(12)

Eespool öeldut arvestades on eksportivate tootjate pakutud kohustused vastuvõetavad.

| (13) | Et komisjon saaks tõhusalt jälgida äriühingute võetud kohustuste täitmist, sõltub dumpinguvastasest tollimaksust vabastamine asjaomasele tolliasutusele vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamisel sellest, i) kas esitatakse kinnitusarve, mis sisaldab vähemalt määruse (EÜ) nr 1193/2008 lisas loetletud andmeid; ii) kas nimetatud äriühing on kõnealused tooted tootnud, lähetanud ja esitanud arve otse esimesele sõltumatule kliendile ühenduses; ning iii) kas tollis deklareeritud ja esitatud kaup vastab täpselt kinnitusarves kirjeldatule. Kui sellist arvet ei esitata või kui arve ei vasta tollile esitatud tootele, tuleb tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(13)

Et komisjon saaks tõhusalt jälgida äriühingute võetud kohustuste täitmist, sõltub dumpinguvastasest tollimaksust vabastamine asjaomasele tolliasutusele vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamisel sellest, i) kas esitatakse kinnitusarve, mis sisaldab vähemalt määruse (EÜ) nr 1193/2008 lisas loetletud andmeid; ii) kas nimetatud äriühing on kõnealused tooted tootnud, lähetanud ja esitanud arve otse esimesele sõltumatule kliendile ühenduses; ning iii) kas tollis deklareeritud ja esitatud kaup vastab täpselt kinnitusarves kirjeldatule. Kui sellist arvet ei esitata või kui arve ei vasta tollile esitatud tootele, tuleb tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks.

| (14) | Et tagada kohustuste tõhus täitmine, on importijatele eespool nimetatud nõukogu määruses teatavaks tehtud, et määruses sätestatud tingimuste täitmatajätmise korral või juhul, kui komisjon kohustuste heakskiidu tühistab, võib sellest tulenevalt nõuda asjaomastelt tehingutelt tollimaksu. |
| --- | --- |

(14)

Et tagada kohustuste tõhus täitmine, on importijatele eespool nimetatud nõukogu määruses teatavaks tehtud, et määruses sätestatud tingimuste täitmatajätmise korral või juhul, kui komisjon kohustuste heakskiidu tühistab, võib sellest tulenevalt nõuda asjaomastelt tehingutelt tollimaksu.

| (15) | Kui kohustusi rikutakse või nendest taganetakse või kui komisjon kohustuse heakskiidu tühistab, kohaldatakse vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 9 automaatselt algmääruse artikli 9 lõike 4 kohaselt kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu, |
| --- | --- |

(15)

Kui kohustusi rikutakse või nendest taganetakse või kui komisjon kohustuse heakskiidu tühistab, kohaldatakse vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 9 automaatselt algmääruse artikli 9 lõike 4 kohaselt kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse heaks allpool nimetatud eksportivate tootjate ning Hiina metalli-, mineraali- ja kemikaaliimportijate ja -eksportijate kaubanduskoja pakutud kohustused seoses Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega.

| Riik | Äriühing | Tarici lisakood |
| --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd – nr 73 Daqing Road, Bengbu City 233010, Anhui provints | A874 |
| Tootja: RZBC Co., Ltd – nr 9 Xinghai West Road, Rizhao, Shandongi provints; müüja: seotud müügiettevõtja RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd – nr 9 Xinghai West Road, Rizhao, Shandongi provints | A926 |
| Tootja: RZBC (Juxian) Co., Ltd – West Wing, Chengyang North Road, Ju County, Rizhao, Shandongi provints; müüja: seotud müügiettevõtja RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd – nr 9 Xinghai West Road, Rizhao, Shandongi provints | A927 |
| TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandongi provints | A878 |
| Yixing Union Biochemical Co., Ltd – Economic Development Zone Yixing City 214203, Jiangsu provints | A879 |
| Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd, nr 106 Luzhong Large East Street, Laiwu, Shandongi provints | A880 |
| Weifang Ensign Industry Co. Ltd, The West End, Limin Road, Changle City, Shandongi provints | A882 |

Riik

Äriühing

Tarici lisakood

Hiina Rahvavabariik

Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd – nr 73 Daqing Road, Bengbu City 233010, Anhui provints

A874

Tootja: RZBC Co., Ltd – nr 9 Xinghai West Road, Rizhao, Shandongi provints; müüja: seotud müügiettevõtja RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd – nr 9 Xinghai West Road, Rizhao, Shandongi provints

A926

Tootja: RZBC (Juxian) Co., Ltd – West Wing, Chengyang North Road, Ju County, Rizhao, Shandongi provints; müüja: seotud müügiettevõtja RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd – nr 9 Xinghai West Road, Rizhao, Shandongi provints

A927

TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandongi provints

A878

Yixing Union Biochemical Co., Ltd – Economic Development Zone Yixing City 214203, Jiangsu provints

A879

Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd, nr 106 Luzhong Large East Street, Laiwu, Shandongi provints

A880

Weifang Ensign Industry Co. Ltd, The West End, Limin Road, Changle City, Shandongi provints

A882

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 2. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Catherine ASHTON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

1

(2)  ELT L 143, 3.6.2008, lk 13.

2

(3)  Vt käesoleva ELT L lk 1.

3

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 3.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/65 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/65

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2008/900/ÜVJP,

2. detsember 2008,

millega muudetakse ühismeedet 2008/107/ÜVJP, millega pikendatakse Kesk-Aasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 12. veebruaril 2008 vastu ühismeetme 2008/107/ÜVJP. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 12. veebruaril 2008 vastu ühismeetme 2008/107/ÜVJP. (1)

| (2) | Euroopa Liidu eriesindaja volitusi tuleb muuta, et võtta arvesse tema rolli Euroopa Ülemkogu poolt 2007. aasta juunis vastu võetud Kesk-Aasiaga loodavat uut partnerlust käsitleva Euroopa Liidu strateegia rakendamise jälgimisel, |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu eriesindaja volitusi tuleb muuta, et võtta arvesse tema rolli Euroopa Ülemkogu poolt 2007. aasta juunis vastu võetud Kesk-Aasiaga loodavat uut partnerlust käsitleva Euroopa Liidu strateegia rakendamise jälgimisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Ühismeetme 2008/107/ÜVJP artikli 3 lõike 1 punkt i asendatakse järgmisega:

| „i) | aidata kaasa Kesk-Aasiaga seonduvate ÜVJP energiavarustuse kindluse aspektide, narkootikumidevastaste aspektide ja veeressursside majandamise sõnastamisele.” |
| --- | --- |

„i)

aidata kaasa Kesk-Aasiaga seonduvate ÜVJP energiavarustuse kindluse aspektide, narkootikumidevastaste aspektide ja veeressursside majandamise sõnastamisele.”

Artikkel 2

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 2. detsember 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

C. LAGARDE

---

(1)  ELT L 38, 13.2.2008, lk 19.

1

---

| 3.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/66 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/66

---

NÕUKOGU OTSUS 2008/901/ÜVJP,

2. detsember 2008,

Gruusia konflikti käsitleva sõltumatu rahvusvahelise teabekogumismissiooni kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 13 lõiget 3 ja artikli 23 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu teatas 1. septembril 2008, et Euroopa Liit on valmis võtma endale kohustuse toetada kõiki Gruusia konflikti rahulikule ja püsivale lahendamisele suunatud jõupingutusi ning on valmis toetama usaldust suurendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu teatas 1. septembril 2008, et Euroopa Liit on valmis võtma endale kohustuse toetada kõiki Gruusia konflikti rahulikule ja püsivale lahendamisele suunatud jõupingutusi ning on valmis toetama usaldust suurendavaid meetmeid.

| (2) | Nõukogu toetas 15. septembril 2008 Gruusia konflikti käsitleva sõltumatu rahvusvahelise uurimise läbiviimise ideed. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu toetas 15. septembril 2008 Gruusia konflikti käsitleva sõltumatu rahvusvahelise uurimise läbiviimise ideed.

| (3) | Heidi TAGLIAVINI tuleks nimetada teabekogumismissiooni juhiks, |
| --- | --- |

(3)

Heidi TAGLIAVINI tuleks nimetada teabekogumismissiooni juhiks,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Rahvusvahelise sõltumatu teabekogumismissiooni juht ja pädevus

1.   Käesolevaga nimetatakse Heidi TAGLIAVINI Gruusia konflikti käsitleva rahvusvahelise sõltumatu teabekogumismissiooni (edaspidi „teabekogumismissioon”) juhiks ajavahemikuks alates 2. detsembrist 2008 kuni 31. juulini 2009.

2.   Teabekogumismissiooni eesmärk on uurida Gruusia konflikti teket ja kulgu, sealhulgas rahvusvahelise õiguse, (1) humanitaarõiguse ja inimõiguste suhtes, ning sellega seoses esitatud süüdistusi. (2) Uurimine on geograafiliselt ja ajaliselt piisavalt ulatuslik, et teha kindlaks konflikti kõik võimalikud põhjused. Uurimistulemused esitatakse konflikti osapooltele ning samuti nõukogule, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile (OSCE) ja Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile (ÜRO) aruande vormis.

3.   Teabekogumismissiooni juht vastutab missiooni eesmärkide täitmise eest. Ta määrab täiesti sõltumatult kindlaks missiooni töökorra ja -meetodid ning samuti lõikes 2 sätestatud aruande sisu.

Artikkel 2

Rahastamine

1.   Teabekogumismissiooniga seotud kulutuste katmiseks määratud lähtesumma ajavahemikuks alates 2. detsembrist 2008 kuni 31. juulini 2009 on 1 600 000 eurot.

2.   Lõikes 1 sätestatud summast rahastatakse kulutusi alates 2. detsembrist 2008.

3.   Kulutusi hallatakse vastavalt Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele. Kulutusi hallatakse vastavalt teabekogumismissiooni juhi ja komisjoni vahelisele lepingule.

4.   Teabekogumismissiooni juht annab kõigist kulutustest komisjonile aru.

Artikkel 3

Teabekogumismissiooni koosseis

Missiooni juht otsustab teabekogumismissiooni koosseisu üle. Teabekogumismissiooni koosseisu kuuluvad tunnustatud eksperdid, eelkõige juristid, ajaloolased, sõjaväelased ja inimõiguste valdkonna eksperdid.

Artikkel 4

Hindamine

Nõukogu vaatab käesoleva otsuse rakendamise läbi enne 31. juulit 2009.

Artikkel 5

Jõustumine ja kehtivuse lõppemine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Otsus kaotab kehtivuse 31. juulil 2009.

Artikkel 6

Avaldamine

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 2. detsember 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

C. LAGARDE

---

(1)  Sealhulgas Helsingi kohtumise lõppakt.

1

(2)  Sealhulgas väited sõjakuritegude kohta.

2

---

3.12.2008

| 3.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---