# Europeiska unionens L 340/2008

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 340 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 51 årgången19 december 2008 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 340

Svensk utgåva

Lagstiftning

51 årgången19 december 2008

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 1286/2008 av den 16 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 193/2007 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Indien och om ändring av förordning (EG) nr 192/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i bl.a. Indien | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1287/2008 av den 18 december 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 13 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1288/2008 av den 18 december 2008 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 945/2008 för regleringsåret 2008/2009 | 15 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1289/2008 av den 12 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 809/2004 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG i fråga om informationen i prospekt, dessas format, införlivande genom hänvisning samt offentliggörande av prospekt och annonsering (
  1
  ) | 17 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1290/2008 av den 18 december 2008 om godkännande av ett preparat av Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) och Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) (Sorbiflore) som fodertillsats (
  1
  ) | 20 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1291/2008 av den 18 december 2008 om godkännande av kontrollprogram för salmonella i vissa tredjeländer enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003, om förtecknande av program för övervakning av aviär influensa i vissa tredjeländer och om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 (
  1
  ) | 22 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1292/2008 av den 18 december 2008 om godkännande av Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol och Ecobiol plus) som fodertillsats (
  1
  ) | 36 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1293/2008 av den 18 december 2008 om godkännande av ett nytt användningsområde för Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20 och Levucell SC10 ME) som fodertillsats (
  1
  ) | 38 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1294/2008 av den 18 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 318/2007 om djurhälsokrav för import av vissa fåglar till gemenskapen och villkoren för karantän för denna import (
  1
  ) | 41 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1295/2008 av den 18 december 2008 om import av humle från tredjeland (kodifierad version) | 45 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1296/2008 av den 18 december 2008 om tillämpning av tullkvoter vid import av majs och sorghum till Spanien respektive majs till Portugal (kodifierad version) | 57 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2008/123/EG av den 18 december 2008 om ändring av rådets direktiv 76/768/EEG om kosmetiska produkter i syfte att anpassa bilagorna II och VII till den tekniska utvecklingen (
  1
  ) | 71 |
| | * | Kommissionens direktiv 2008/124/EG av den 18 december 2008 om begränsning av saluföring av utsäde av vissa arter av foderväxter samt olje- och spånadsväxter till sådant utsäde som officiellt godkänts som basutsäde eller certifikatutsäde (kodifierad version) (
  1
  ) | 73 |
| | | BESLUT SOM ANTAGITS GEMENSAMT AV EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut nr 1297/2008/EG av den 16 december 2008 om ett program för modernisering av den europeiska företags- och handelsstatistiken (Meets-programmet) (
  1
  ) | 76 |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut nr 1298/2008/EG av den 16 december 2008 om inrättande av handlingsprogrammet Erasmus Mundus 2009–2013 för att höja kvaliteten i den högre utbildningen och främja interkulturell förståelse genom samarbete med tredjeländer (
  1
  ) | 83 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 1286/2008 av den 16 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 193/2007 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Indien och om ändring av förordning (EG) nr 192/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i bl.a. Indien

1

Kommissionens förordning (EG) nr 1287/2008 av den 18 december 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

13

Kommissionens förordning (EG) nr 1288/2008 av den 18 december 2008 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 945/2008 för regleringsåret 2008/2009

15

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1289/2008 av den 12 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 809/2004 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG i fråga om informationen i prospekt, dessas format, införlivande genom hänvisning samt offentliggörande av prospekt och annonsering (
  1
  )

1

17

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1290/2008 av den 18 december 2008 om godkännande av ett preparat av Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) och Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) (Sorbiflore) som fodertillsats (
  1
  )

Lactobacillus rhamnosus

Lactobacillus farciminis

1

20

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1291/2008 av den 18 december 2008 om godkännande av kontrollprogram för salmonella i vissa tredjeländer enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003, om förtecknande av program för övervakning av aviär influensa i vissa tredjeländer och om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 (
  1
  )

1

22

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1292/2008 av den 18 december 2008 om godkännande av Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol och Ecobiol plus) som fodertillsats (
  1
  )

Bacillus amyloliquefaciens

1

36

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1293/2008 av den 18 december 2008 om godkännande av ett nytt användningsområde för Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20 och Levucell SC10 ME) som fodertillsats (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

1

38

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1294/2008 av den 18 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 318/2007 om djurhälsokrav för import av vissa fåglar till gemenskapen och villkoren för karantän för denna import (
  1
  )

1

41

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1295/2008 av den 18 december 2008 om import av humle från tredjeland (kodifierad version)

45

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1296/2008 av den 18 december 2008 om tillämpning av tullkvoter vid import av majs och sorghum till Spanien respektive majs till Portugal (kodifierad version)

57

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2008/123/EG av den 18 december 2008 om ändring av rådets direktiv 76/768/EEG om kosmetiska produkter i syfte att anpassa bilagorna II och VII till den tekniska utvecklingen (
  1
  )

1

71

*

Kommissionens direktiv 2008/124/EG av den 18 december 2008 om begränsning av saluföring av utsäde av vissa arter av foderväxter samt olje- och spånadsväxter till sådant utsäde som officiellt godkänts som basutsäde eller certifikatutsäde (kodifierad version) (
  1
  )

1

73

BESLUT SOM ANTAGITS GEMENSAMT AV EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

*

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1297/2008/EG av den 16 december 2008 om ett program för modernisering av den europeiska företags- och handelsstatistiken (Meets-programmet) (
  1
  )

1

76

*

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1298/2008/EG av den 16 december 2008 om inrättande av handlingsprogrammet Erasmus Mundus 2009–2013 för att höja kvaliteten i den högre utbildningen och främja interkulturell förståelse genom samarbete med tredjeländer (
  1
  )

1

83

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/960/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 8 december 2008 om undantagande från gemenskapsfinansiering av vissa utgifter som verkställts av medlemsstaterna inom ramen för garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) och inom ramen för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ)
  [delgivet med nr K(2008) 7820] | 99 |
| | | 2008/961/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 12 december 2008 om tredjelandsemittenters användning av vissa tredjeländers redovisningsstandarder och internationella redovisningsstandarder vid upprättandet av sina koncernredovisningar
  [delgivet med nr K(2008) 8218]

   (
  1
  ) | 112 |
| | | 2008/962/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 15 december 2008 om ändring av besluten 2001/405/EG, 2002/255/EG, 2002/371/EG, 2002/740/EG, 2002/741/EG, 2005/341/EG och 2005/343/EG i syfte att förlänga giltigheten för de ekologiska kriterierna för tilldelning av gemenskapens miljömärke till vissa produkter
  [delgivet med nr K(2008) 8442]

   (
  1
  ) | 115 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2008/960/EG

*

Kommissionens beslut av den 8 december 2008 om undantagande från gemenskapsfinansiering av vissa utgifter som verkställts av medlemsstaterna inom ramen för garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) och inom ramen för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ)
  [delgivet med nr K(2008) 7820]

[delgivet med nr K(2008) 7820]

99

2008/961/EG

*

Kommissionens beslut av den 12 december 2008 om tredjelandsemittenters användning av vissa tredjeländers redovisningsstandarder och internationella redovisningsstandarder vid upprättandet av sina koncernredovisningar
  [delgivet med nr K(2008) 8218]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 8218]

1

112

2008/962/EG

*

Kommissionens beslut av den 15 december 2008 om ändring av besluten 2001/405/EG, 2002/255/EG, 2002/371/EG, 2002/740/EG, 2002/741/EG, 2005/341/EG och 2005/343/EG i syfte att förlänga giltigheten för de ekologiska kriterierna för tilldelning av gemenskapens miljömärke till vissa produkter
  [delgivet med nr K(2008) 8442]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 8442]

1

115

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 19.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1286/2008

av den 16 december 2008

om ändring av förordning (EG) nr 193/2007 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Indien och om ändring av förordning (EG) nr 192/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i bl.a. Indien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 15 och 19,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

I.   TIDIGARE UNDERSÖKNING OCH GÄLLANDE ÅTGÄRDER

| (1) | Den 30 november 2000 införde rådet genom förordning (EG) nr 2603/2000 (2) slutgiltiga utjämningstullar på import av visst slags polyetentereftalat (nedan kallat PET-plast) med ursprung i bl.a. Indien (nedan kallat det berörda landet) (nedan kallad den ursprungliga undersökningen). |
| --- | --- |

(1)

Den 30 november 2000 införde rådet genom förordning (EG) nr 2603/2000 (2) slutgiltiga utjämningstullar på import av visst slags polyetentereftalat (nedan kallat PET-plast) med ursprung i bl.a. Indien (nedan kallat det berörda landet) (nedan kallad den ursprungliga undersökningen).

| (2) | Efter en översyn vid giltighetstidens utgång införde rådet genom förordning (EG) nr 193/2007 (3) (nedan kallad antisubventionsförordningen) en slutgiltig utjämningstull på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Indien för ytterligare fem år. Den berörda produkten omfattas av KN-nummer 3907 60 20. Den fastställda tullsatsen uppgår till mellan 0 och 106,5 euro/ton för individuellt namngivna exportörer och till 41,3 euro/ton för övriga företag. |
| --- | --- |

(2)

Efter en översyn vid giltighetstidens utgång införde rådet genom förordning (EG) nr 193/2007 (3) (nedan kallad antisubventionsförordningen) en slutgiltig utjämningstull på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Indien för ytterligare fem år. Den berörda produkten omfattas av KN-nummer 3907 60 20. Den fastställda tullsatsen uppgår till mellan 0 och 106,5 euro/ton för individuellt namngivna exportörer och till 41,3 euro/ton för övriga företag.

| (3) | Dessutom införde rådet genom förordning (EG) nr 192/2007 (4) (nedan kallad antidumpningsförordningen) en slutgiltig antidumpningstull på import av samma produkt med ursprung i Indien. Den fastställda tullsatsen enligt den förordningen uppgår till mellan 88,9 och 200,9 euro/ton för individuellt namngivna exportörer och till 181,7 euro/ton för övriga företag. |
| --- | --- |

(3)

Dessutom införde rådet genom förordning (EG) nr 192/2007 (4) (nedan kallad antidumpningsförordningen) en slutgiltig antidumpningstull på import av samma produkt med ursprung i Indien. Den fastställda tullsatsen enligt den förordningen uppgår till mellan 88,9 och 200,9 euro/ton för individuellt namngivna exportörer och till 181,7 euro/ton för övriga företag.

| (4) | I enlighet med principen att ingen produkt ska beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention, beaktas beloppet av den utjämningstull som införts genom antisubventionsförordningen vid fastställandet av antidumpningstullens storlek, i enlighet med artikel 14.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med principen att ingen produkt ska beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention, beaktas beloppet av den utjämningstull som införts genom antisubventionsförordningen vid fastställandet av antidumpningstullens storlek, i enlighet med artikel 14.1 i grundförordningen.

II.   INLEDANDE AV EN PARTIELL INTERIMSÖVERSYN

| (5) | Efter det att den slutgiltiga utjämningstullen införts meddelade Indiens myndigheter att omständigheterna avseende två subventionssystem (tullkreditsystemet och befrielse från inkomstskatt enligt avsnitt 80HHC i inkomstskattelagen) har ändrats på ett bestående sätt. Man hävdade därför att subventionsnivån torde ha minskat och att de åtgärder som införts delvis på grundval av dessa system borde ses över. |
| --- | --- |

(5)

Efter det att den slutgiltiga utjämningstullen införts meddelade Indiens myndigheter att omständigheterna avseende två subventionssystem (tullkreditsystemet och befrielse från inkomstskatt enligt avsnitt 80HHC i inkomstskattelagen) har ändrats på ett bestående sätt. Man hävdade därför att subventionsnivån torde ha minskat och att de åtgärder som införts delvis på grundval av dessa system borde ses över.

| (6) | Kommissionen undersökte den bevisning som lämnats av Indiens myndigheter och fann att den var tillräcklig för att motivera inledandet av en översyn i enlighet med artikel 19 i grundförordningen, som begränsades till att omfatta subventionsnivån för import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Indien. Efter samråd med rådgivande kommittén inledde kommissionen genom ett tillkännagivande (5) i Europeiska unionens officiella tidning (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) en partiell interimsöversyn på eget initiativ av förordning (EG) nr 193/2007. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen undersökte den bevisning som lämnats av Indiens myndigheter och fann att den var tillräcklig för att motivera inledandet av en översyn i enlighet med artikel 19 i grundförordningen, som begränsades till att omfatta subventionsnivån för import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Indien. Efter samråd med rådgivande kommittén inledde kommissionen genom ett tillkännagivande (5) i Europeiska unionens officiella tidning (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) en partiell interimsöversyn på eget initiativ av förordning (EG) nr 193/2007.

| (7) | Syftet med den partiella interimsöversynen var att bedöma om de gällande åtgärderna behöver fortsätta, upphävas eller ändras med avseende på de företag som omfattades av något av de två subventionssystem som uppgavs ha ändrats, i de fall då tillräcklig bevisning lämnats i överensstämmelse med de relevanta bestämmelserna i tillkännagivandet om inledande. Undersökningen skulle också bedöma behovet, beroende på resultaten från översynen, av att se över de åtgärder som tillämpas på andra företag som samarbetade i den undersökning som fastställde nivån på de gällande åtgärderna, eller de åtgärder som tillämpas på övriga företag. |
| --- | --- |

(7)

Syftet med den partiella interimsöversynen var att bedöma om de gällande åtgärderna behöver fortsätta, upphävas eller ändras med avseende på de företag som omfattades av något av de två subventionssystem som uppgavs ha ändrats, i de fall då tillräcklig bevisning lämnats i överensstämmelse med de relevanta bestämmelserna i tillkännagivandet om inledande. Undersökningen skulle också bedöma behovet, beroende på resultaten från översynen, av att se över de åtgärder som tillämpas på andra företag som samarbetade i den undersökning som fastställde nivån på de gällande åtgärderna, eller de åtgärder som tillämpas på övriga företag.

III.   UNDERSÖKNINGSPERIOD

| (8) | Undersökningen omfattade perioden 1 april 2006–31 mars 2007 (nedan kallad översynsperioden). |
| --- | --- |

(8)

Undersökningen omfattade perioden 1 april 2006–31 mars 2007 (nedan kallad översynsperioden).

IV.   PARTER SOM BERÖRS AV UNDERSÖKNINGEN

| (9) | Kommissionen underrättade officiellt Indiens myndigheter, de indiska exporterande tillverkare som samarbetade i den förra undersökningen, som i förordning (EG) nr 193/2007 uppgavs dra fördelar av något av de två ändrade subventionssystemen och som anges i bilagan till tillkännagivandet om inledande samt gemenskapstillverkarna om inledandet av den partiella interimsöversynen. Berörda parter hade möjlighet att skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. De muntliga och skriftliga synpunkter som lades fram av parterna togs under övervägande och beaktades om det ansågs lämpligt. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen underrättade officiellt Indiens myndigheter, de indiska exporterande tillverkare som samarbetade i den förra undersökningen, som i förordning (EG) nr 193/2007 uppgavs dra fördelar av något av de två ändrade subventionssystemen och som anges i bilagan till tillkännagivandet om inledande samt gemenskapstillverkarna om inledandet av den partiella interimsöversynen. Berörda parter hade möjlighet att skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. De muntliga och skriftliga synpunkter som lades fram av parterna togs under övervägande och beaktades om det ansågs lämpligt.

| (10) | Med tanke på det stora antalet parter som omfattades av översynen förutsågs möjligheten att tillämpa ett stickprovsförfarande för undersökningen av subventionering, i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(10)

Med tanke på det stora antalet parter som omfattades av översynen förutsågs möjligheten att tillämpa ett stickprovsförfarande för undersökningen av subventionering, i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

| (11) | Två exporterande tillverkare gav sig till känna och lämnade de uppgifter som krävdes för ett stickprov. Användningen av stickprov ansågs därför inte nödvändig. En av de två exporterande tillverkare som hade lämnat in ett stickprovsformulär meddelade dock senare kommissionen att företaget inte hade för avsikt att fylla i ett fullständigt frågeformulär och lämna de uppgifter som var nödvändiga för denna undersökning. |
| --- | --- |

(11)

Två exporterande tillverkare gav sig till känna och lämnade de uppgifter som krävdes för ett stickprov. Användningen av stickprov ansågs därför inte nödvändig. En av de två exporterande tillverkare som hade lämnat in ett stickprovsformulär meddelade dock senare kommissionen att företaget inte hade för avsikt att fylla i ett fullständigt frågeformulär och lämna de uppgifter som var nödvändiga för denna undersökning.

| (12) | Kommissionen sände därför frågeformuläret till och fick svar från endast en tillverkare som omfattades av denna översyn, nämligen Pearl Engineering Polymers Ltd (nedan kallad företaget). Ett frågeformulär sändes också till Indiens myndigheter. Både företaget och Indiens myndigheter besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen sände därför frågeformuläret till och fick svar från endast en tillverkare som omfattades av denna översyn, nämligen Pearl Engineering Polymers Ltd (nedan kallad företaget). Ett frågeformulär sändes också till Indiens myndigheter. Både företaget och Indiens myndigheter besvarade frågeformuläret.

| (13) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade också alla de uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för fastställandet av subventionering. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande berörda parter:






  1. | Indiens myndigheter
  Handelsministeriet, New Delhi. |
| --- | --- | --- |

(13)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade också alla de uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för fastställandet av subventionering. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande berörda parter:

1.

Indiens myndigheter

Handelsministeriet, New Delhi.

| 2. | Exporterande tillverkare i Indien
  Pearl Engineering Polymers Ltd, New Delhi. |
| --- | --- |

2.

Exporterande tillverkare i Indien

Pearl Engineering Polymers Ltd, New Delhi.

V.   MEDDELANDE AV UPPGIFTER SAMT SYNPUNKTER PÅ FÖRFARANDET

| (14) | Indiens myndigheter och övriga berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att föreslå en ändring av tullsatsen för den enda samarbetsvilliga indiska tillverkaren och för den icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare som nämns i bilagan till tillkännagivandet om inledande, samt om kommissionens avsikt att bibehålla de gällande åtgärderna för alla andra företag som inte samarbetade i denna partiella interimsöversyn. De gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en rimlig tidsfrist. Alla inlagor och synpunkter beaktades enligt vad som beskrivs nedan. |
| --- | --- |

(14)

Indiens myndigheter och övriga berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att föreslå en ändring av tullsatsen för den enda samarbetsvilliga indiska tillverkaren och för den icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare som nämns i bilagan till tillkännagivandet om inledande, samt om kommissionens avsikt att bibehålla de gällande åtgärderna för alla andra företag som inte samarbetade i denna partiella interimsöversyn. De gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en rimlig tidsfrist. Alla inlagor och synpunkter beaktades enligt vad som beskrivs nedan.

B.   BERÖRD PRODUKT

| (15) | Den produkt som omfattas av denna översyn är samma produkt som omfattas av förordning (EG) nr 193/2007, dvs. PET-plast med en viskositetskvot på minst 78 ml/g, enligt ISO-standard 1628–5, med ursprung i det berörda landet. Den klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 3907 60 20. |
| --- | --- |

(15)

Den produkt som omfattas av denna översyn är samma produkt som omfattas av förordning (EG) nr 193/2007, dvs. PET-plast med en viskositetskvot på minst 78 ml/g, enligt ISO-standard 1628–5, med ursprung i det berörda landet. Den klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 3907 60 20.

C.   SUBVENTIONER

I.   INLEDNING

| (16) | På grundval av de uppgifter som lämnats av Indiens myndigheter och den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren samt svaren på kommissionens frågeformulär undersökte kommissionen följande system som påstods innefatta subventioner:






  a) | Systemet med förhandstillstånd (tidigare kallat systemet med förhandslicenser). |
| --- | --- | --- |

(16)

På grundval av de uppgifter som lämnats av Indiens myndigheter och den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren samt svaren på kommissionens frågeformulär undersökte kommissionen följande system som påstods innefatta subventioner:

a)

Systemet med förhandstillstånd (tidigare kallat systemet med förhandslicenser).

| b) | Tullkreditsystemet. |
| --- | --- |

b)

Tullkreditsystemet.

| c) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror. |
| --- | --- |

c)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror.

| d) | Systemet med befrielse från inkomstskatt. |
| --- | --- |

d)

Systemet med befrielse från inkomstskatt.

| e) | Focus Market-systemet. |
| --- | --- |

e)

Focus Market-systemet.

| f) | Target Plus-systemet. |
| --- | --- |

f)

Target Plus-systemet.

| (17) | Systemen a, b, c, e och f grundar sig på utrikeshandelslagen (Foreign Trade Development and Regulation Act 1992) (nr 22/1992), som trädde i kraft den 7 augusti 1992. Genom utrikeshandelslagen bemyndigas Indiens myndigheter att göra tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om export- och importpolitiken som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. Ett dokument om export- och importpolitiken är relevant för översynsperioden i detta fall, nämligen femårsplanen för perioden 1 september 2004-31 mars 2009 (nedan kallat dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009). De förfaranden som Indiens myndigheter tillämpar för export- och importpolitiken 2004–2009 beskrivs dessutom närmare i deras handbok för förfaranden för perioden 1 september 2004–31 mars 2009, volym 1 (nedan kallad förfarandehandboken). Även förfarandehandboken uppdateras regelbundet. |
| --- | --- |

(17)

Systemen a, b, c, e och f grundar sig på utrikeshandelslagen (Foreign Trade Development and Regulation Act 1992) (nr 22/1992), som trädde i kraft den 7 augusti 1992. Genom utrikeshandelslagen bemyndigas Indiens myndigheter att göra tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om export- och importpolitiken som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. Ett dokument om export- och importpolitiken är relevant för översynsperioden i detta fall, nämligen femårsplanen för perioden 1 september 2004-31 mars 2009 (nedan kallat dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009). De förfaranden som Indiens myndigheter tillämpar för export- och importpolitiken 2004–2009 beskrivs dessutom närmare i deras handbok för förfaranden för perioden 1 september 2004–31 mars 2009, volym 1 (nedan kallad förfarandehandboken). Även förfarandehandboken uppdateras regelbundet.

| (18) | Det system med befrielse från inkomstskatt som anges i led d grundar sig på inkomstskattelagen (Income Tax Act) från 1961, som ändras varje år genom skattelagen (Finance Act). |
| --- | --- |

(18)

Det system med befrielse från inkomstskatt som anges i led d grundar sig på inkomstskattelagen (Income Tax Act) från 1961, som ändras varje år genom skattelagen (Finance Act).

| (19) | I enlighet med artikel 11.10 i grundförordningen gav kommissionen Indiens myndigheter möjlighet att fortsätta att samråda avseende både de ändrade och de oförändrade systemen, i syfte att klargöra den faktiska situationen gällande subventionssystemen och nå en ömsesidigt tillfredsställande lösning. Efter dessa samråd och i frånvaro av en ömsesidigt tillfredsställande lösning beträffande dessa system beslutade kommissionen att alla system skulle tas med i undersökningen av subventionering. |
| --- | --- |

(19)

I enlighet med artikel 11.10 i grundförordningen gav kommissionen Indiens myndigheter möjlighet att fortsätta att samråda avseende både de ändrade och de oförändrade systemen, i syfte att klargöra den faktiska situationen gällande subventionssystemen och nå en ömsesidigt tillfredsställande lösning. Efter dessa samråd och i frånvaro av en ömsesidigt tillfredsställande lösning beträffande dessa system beslutade kommissionen att alla system skulle tas med i undersökningen av subventionering.

| (20) | En berörd part som företrädde gemenskapsindustrin hävdade att de indiska exportörerna hade tillgång till ytterligare en rad andra system och subventioner. Uppgifterna innehöll dock ingen slutgiltig bevisning för att sådana system användes av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. Frågan har därför inte utretts vidare inom ramen för detta förfarande. |
| --- | --- |

(20)

En berörd part som företrädde gemenskapsindustrin hävdade att de indiska exportörerna hade tillgång till ytterligare en rad andra system och subventioner. Uppgifterna innehöll dock ingen slutgiltig bevisning för att sådana system användes av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. Frågan har därför inte utretts vidare inom ramen för detta förfarande.

II.   DE ENSKILDA SYSTEMEN

1.   Systemet med förhandstillstånd

a)   Rättslig grund

| (21) | Systemet med förhandstillstånd beskrivs närmare i punkterna 4.1.1–4.1.14 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009 och i kapitel 4.1–4.30 i förfarandehandboken. Detta system kallades systemet med förhandslicenser under den föregående undersökningen som ledde till att den nu gällande slutgiltiga utjämningstullen infördes genom förordning (EG) nr 193/2007. |
| --- | --- |

(21)

Systemet med förhandstillstånd beskrivs närmare i punkterna 4.1.1–4.1.14 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009 och i kapitel 4.1–4.30 i förfarandehandboken. Detta system kallades systemet med förhandslicenser under den föregående undersökningen som ledde till att den nu gällande slutgiltiga utjämningstullen infördes genom förordning (EG) nr 193/2007.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (22) | Systemet med förhandstillstånd består av sex delsystem, som beskrivs närmare i skäl 23. Delsystemen skiljer sig åt bl.a. vad beträffar vilka företag och verksamheter som omfattas. Tillverkande exportörer och exporterande handlare som ”har anknytning till” tillverkare har tillgång till förhandstillstånd för fysisk export och förhandstillstånd för årligt behov. Tillverkande exportörer som levererar till en slutgiltig exportör har tillgång till förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Huvudleverantörer som levererar till företag som ingår i de kategorier av ”leverans likställd med export” som nämns i punkt 8.2 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009, t.ex. leverantörer till exportorienterade företag, har tillgång till förhandstillstånd för leverans likställd med export. Slutligen har mellanliggande leverantörer till tillverkande exportörer tillgång till förmåner från leveranser likställda med export inom ramen för delsystemen med dokument för förhandsbefrielse och med ömsesidig inhemsk remburs. |
| --- | --- |

(22)

Systemet med förhandstillstånd består av sex delsystem, som beskrivs närmare i skäl 23. Delsystemen skiljer sig åt bl.a. vad beträffar vilka företag och verksamheter som omfattas. Tillverkande exportörer och exporterande handlare som ”har anknytning till” tillverkare har tillgång till förhandstillstånd för fysisk export och förhandstillstånd för årligt behov. Tillverkande exportörer som levererar till en slutgiltig exportör har tillgång till förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Huvudleverantörer som levererar till företag som ingår i de kategorier av ”leverans likställd med export” som nämns i punkt 8.2 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009, t.ex. leverantörer till exportorienterade företag, har tillgång till förhandstillstånd för leverans likställd med export. Slutligen har mellanliggande leverantörer till tillverkande exportörer tillgång till förmåner från leveranser likställda med export inom ramen för delsystemen med dokument för förhandsbefrielse och med ömsesidig inhemsk remburs.

c)   Praktiskt genomförande

| (23) | Förhandstillstånd kan utfärdas i fråga om följande:






  i) | Fysisk export: Detta är det viktigaste delsystemet. Det möjliggör tullfri import av insatsvaror för att tillverka en specifik resulterande exportprodukt. Med ”fysisk” i detta avseende menas att exportprodukten måste lämna Indiens territorium. I tillståndet anges den tillåtna importmängden och exportskyldigheten inbegripet typen av exportprodukt. |
| --- | --- | --- |

(23)

Förhandstillstånd kan utfärdas i fråga om följande:

i)

Fysisk export: Detta är det viktigaste delsystemet. Det möjliggör tullfri import av insatsvaror för att tillverka en specifik resulterande exportprodukt. Med ”fysisk” i detta avseende menas att exportprodukten måste lämna Indiens territorium. I tillståndet anges den tillåtna importmängden och exportskyldigheten inbegripet typen av exportprodukt.

| ii) | Årligt behov: Denna typ av tillstånd är inte knuten till någon specifik exportprodukt utan till en bredare produktgrupp (t.ex. kemiska och närstående produkter). Tillståndsinnehavaren kan – upp till ett visst tröskelvärde som bestäms av företagets tidigare exportresultat – tullfritt importera varje insatsvara som ska användas för att tillverka en produkt som ingår i en sådan produktgrupp. Företaget kan välja att exportera varje typ av resulterande produkt som ingår i produktgruppen och som tillverkats av sådant tullfritt material. |
| --- | --- |

ii)

Årligt behov: Denna typ av tillstånd är inte knuten till någon specifik exportprodukt utan till en bredare produktgrupp (t.ex. kemiska och närstående produkter). Tillståndsinnehavaren kan – upp till ett visst tröskelvärde som bestäms av företagets tidigare exportresultat – tullfritt importera varje insatsvara som ska användas för att tillverka en produkt som ingår i en sådan produktgrupp. Företaget kan välja att exportera varje typ av resulterande produkt som ingår i produktgruppen och som tillverkats av sådant tullfritt material.

| iii) | Mellanliggande leverans: Detta delsystem omfattar fall där två tillverkare avser att tillverka en bestämd exportprodukt och delar upp produktionsprocessen mellan sig. Den tillverkande exportör som tillverkar den mellanliggande produkten kan tullfritt importera insatsvaror och för detta syfte få ett förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Den slutgiltiga exportören slutför produktionen och är skyldig att exportera den färdiga produkten. |
| --- | --- |

iii)

Mellanliggande leverans: Detta delsystem omfattar fall där två tillverkare avser att tillverka en bestämd exportprodukt och delar upp produktionsprocessen mellan sig. Den tillverkande exportör som tillverkar den mellanliggande produkten kan tullfritt importera insatsvaror och för detta syfte få ett förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Den slutgiltiga exportören slutför produktionen och är skyldig att exportera den färdiga produkten.

| iv) | Leverans likställd med export: Genom detta delsystem kan en huvudleverantör tullfritt importera insatsvaror som behövs för att tillverka varor som ska säljas som leveranser likställda med export till de kundkategorier som nämns i punkt 8.2 b-f, g, i och j i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009. Enligt Indiens myndigheter avses med leverans som är likställd med export sådana transaktioner där de levererade varorna inte lämnar landet. Ett flertal kategorier av leveranser betraktas som leveranser likställda med export förutsatt att varorna har tillverkats i Indien, t.ex. leverans till ett exportorienterat företag eller till ett företag beläget i en särskild ekonomisk zon. |
| --- | --- |

iv)

Leverans likställd med export: Genom detta delsystem kan en huvudleverantör tullfritt importera insatsvaror som behövs för att tillverka varor som ska säljas som leveranser likställda med export till de kundkategorier som nämns i punkt 8.2 b-f, g, i och j i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009. Enligt Indiens myndigheter avses med leverans som är likställd med export sådana transaktioner där de levererade varorna inte lämnar landet. Ett flertal kategorier av leveranser betraktas som leveranser likställda med export förutsatt att varorna har tillverkats i Indien, t.ex. leverans till ett exportorienterat företag eller till ett företag beläget i en särskild ekonomisk zon.

| v) | Dokument för förhandsbefrielse: En innehavare av ett förhandstillstånd som avser att anskaffa insatsvaror från inhemska källor i stället för att direktimportera dem har möjlighet att göra detta med hjälp av dokument för förhandsbefrielse. I sådana fall godkänns förhandstillstånden som dokument för förhandsbefrielse och gottskrivs den inhemska leverantören vid leverans av de varor som anges i dessa. Gottskrivningen av dokument för förhandsbefrielse berättigar den inhemska leverantören till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). Genom systemet med dokument för förhandsbefrielse återbetalas skatter och tullar till leverantören i stället för till den slutgiltiga exportören i form av tullrestitution/återbetalning av tull. Skatter och tullar kan återbetalas såväl för inhemska insatsvaror som för importerade insatsvaror. |
| --- | --- |

v)

Dokument för förhandsbefrielse: En innehavare av ett förhandstillstånd som avser att anskaffa insatsvaror från inhemska källor i stället för att direktimportera dem har möjlighet att göra detta med hjälp av dokument för förhandsbefrielse. I sådana fall godkänns förhandstillstånden som dokument för förhandsbefrielse och gottskrivs den inhemska leverantören vid leverans av de varor som anges i dessa. Gottskrivningen av dokument för förhandsbefrielse berättigar den inhemska leverantören till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). Genom systemet med dokument för förhandsbefrielse återbetalas skatter och tullar till leverantören i stället för till den slutgiltiga exportören i form av tullrestitution/återbetalning av tull. Skatter och tullar kan återbetalas såväl för inhemska insatsvaror som för importerade insatsvaror.

| vi) | Ömsesidig inhemsk remburs: Även detta delsystem täcker inhemska leveranser till en innehavare av ett förhandstillstånd. Innehavaren av ett sådant tillstånd kan vända sig till en bank för att teckna en inhemsk remburs till förmån för en inhemsk leverantör. Banken ogiltigförklarar tillståndet för direkt import endast i fråga om värdet och volymen av de varor som anskaffas på den inhemska marknaden i stället för att importeras. Den inhemska leverantören får rätt till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). |
| --- | --- |

vi)

Ömsesidig inhemsk remburs: Även detta delsystem täcker inhemska leveranser till en innehavare av ett förhandstillstånd. Innehavaren av ett sådant tillstånd kan vända sig till en bank för att teckna en inhemsk remburs till förmån för en inhemsk leverantör. Banken ogiltigförklarar tillståndet för direkt import endast i fråga om värdet och volymen av de varor som anskaffas på den inhemska marknaden i stället för att importeras. Den inhemska leverantören får rätt till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export).

| (24) | Det fastställdes att den samarbetsvilliga exportören under översynsperioden endast erhöll förmåner knutna till den berörda produkten från två av delsystemen, nämligen förhandstillstånd för fysisk export (i) och förhandstillstånd för leverans likställd med export (iv). Det är således inte nödvändigt att fastställa huruvida de övriga delsystemen är utjämningsbara. |
| --- | --- |

(24)

Det fastställdes att den samarbetsvilliga exportören under översynsperioden endast erhöll förmåner knutna till den berörda produkten från två av delsystemen, nämligen förhandstillstånd för fysisk export (i) och förhandstillstånd för leverans likställd med export (iv). Det är således inte nödvändigt att fastställa huruvida de övriga delsystemen är utjämningsbara.

| (25) | Efter det att den slutgiltiga utjämningstull som nu är i kraft infördes genom förordning (EG) nr 193/2007 har Indiens myndigheter ändrat kontrollsystemet för systemet med förhandstillstånd. För att det ska vara möjligt för myndigheterna att företa kontroller har innehavaren av ett förhandstillstånd rättslig skyldighet att i ett särskilt format korrekt redovisa förbrukningen och användningen av tullfritt importerade/inhemskt tillverkade varor (se kapitel 4.26 och 4.30 i samt tillägg 23 till förfarandehandboken), dvs. ett register över den faktiska förbrukningen. Detta register måste kontrolleras av en auktoriserad extern revisor eller kostnadsrevisor (”cost and works accountant”), som utfärdar ett intyg över att det föreskrivna registret och de relevanta underlagen har undersökts och att de uppgifter som lämnas enligt tillägg 23 är korrekta i alla avseenden. Dessa bestämmelser tillämpas dock bara på förhandstillstånd som utfärdats från och med den 13 maj 2005. Innehavarna av alla förhandstillstånd eller förhandslicenser som utfärdats före den dagen är skyldiga att följa de tidigare kontrollbestämmelserna, dvs. att i ett format som anges i tillägg 18 korrekt redovisa förbrukningen och användningen av importerade varor per licens (kapitel 4.30 i och tillägg 18 till förfarandehandboken). |
| --- | --- |

(25)

Efter det att den slutgiltiga utjämningstull som nu är i kraft infördes genom förordning (EG) nr 193/2007 har Indiens myndigheter ändrat kontrollsystemet för systemet med förhandstillstånd. För att det ska vara möjligt för myndigheterna att företa kontroller har innehavaren av ett förhandstillstånd rättslig skyldighet att i ett särskilt format korrekt redovisa förbrukningen och användningen av tullfritt importerade/inhemskt tillverkade varor (se kapitel 4.26 och 4.30 i samt tillägg 23 till förfarandehandboken), dvs. ett register över den faktiska förbrukningen. Detta register måste kontrolleras av en auktoriserad extern revisor eller kostnadsrevisor (”cost and works accountant”), som utfärdar ett intyg över att det föreskrivna registret och de relevanta underlagen har undersökts och att de uppgifter som lämnas enligt tillägg 23 är korrekta i alla avseenden. Dessa bestämmelser tillämpas dock bara på förhandstillstånd som utfärdats från och med den 13 maj 2005. Innehavarna av alla förhandstillstånd eller förhandslicenser som utfärdats före den dagen är skyldiga att följa de tidigare kontrollbestämmelserna, dvs. att i ett format som anges i tillägg 18 korrekt redovisa förbrukningen och användningen av importerade varor per licens (kapitel 4.30 i och tillägg 18 till förfarandehandboken).

| (26) | När det gäller de delsystem som under översynsperioden användes av den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, dvs. de för fysisk export och leverans likställd med export, fastställer Indiens myndigheter volymen och värdet av vad som får importeras och vad som måste exporteras och anger detta på tillståndet. Dessutom ska myndigheternas tjänstemän vid import- och exporttillfällena dokumentera transaktionerna i tillståndet. Den importvolym som tillåts inom ramen för detta system fastställs av Indiens myndigheter på grundval av standardnormer för input/output. Standardnormer för input/output finns för flertalet produkter, även den berörda produkten, och offentliggörs i förfarandehandboken (volym II). |
| --- | --- |

(26)

När det gäller de delsystem som under översynsperioden användes av den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, dvs. de för fysisk export och leverans likställd med export, fastställer Indiens myndigheter volymen och värdet av vad som får importeras och vad som måste exporteras och anger detta på tillståndet. Dessutom ska myndigheternas tjänstemän vid import- och exporttillfällena dokumentera transaktionerna i tillståndet. Den importvolym som tillåts inom ramen för detta system fastställs av Indiens myndigheter på grundval av standardnormer för input/output. Standardnormer för input/output finns för flertalet produkter, även den berörda produkten, och offentliggörs i förfarandehandboken (volym II).

| (27) | Det bör noteras att standardnormerna för input/output ses över regelbundet. Eftersom den samarbetsvilliga exportören använde tillstånd/licenser som utfärdats vid olika tillfällen, tillämpade företaget således också flera olika standardnormer under översynsperioden. |
| --- | --- |

(27)

Det bör noteras att standardnormerna för input/output ses över regelbundet. Eftersom den samarbetsvilliga exportören använde tillstånd/licenser som utfärdats vid olika tillfällen, tillämpade företaget således också flera olika standardnormer under översynsperioden.

| (28) | Importerade insatsvaror får inte överföras och måste användas för att tillverka den resulterande exportprodukten. Skyldigheten att exportera måste fullgöras inom en viss tidsfrist efter tillståndets utfärdande (24 månader med möjlighet till två förlängningar på 6 månader vardera). |
| --- | --- |

(28)

Importerade insatsvaror får inte överföras och måste användas för att tillverka den resulterande exportprodukten. Skyldigheten att exportera måste fullgöras inom en viss tidsfrist efter tillståndets utfärdande (24 månader med möjlighet till två förlängningar på 6 månader vardera).

| (29) | Under översynen fastställdes det att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren visserligen kunde ange den totala råvaruförbrukningen, men att det inte fanns något egentligt förbrukningsregister för den berörda produkten. Man antog helt enkelt att förbrukningen överensstämde med standardnormerna för input/output. Det var därför inte möjligt att fastställa om de krav enligt standardnormerna som fastställts inom ramen för enskilda tillstånd/licenser i fråga om tullfria insatsvaror överskred den råvarumängd som krävs för att tillverka referenskvantiteten av den resulterande exportprodukten. |
| --- | --- |

(29)

Under översynen fastställdes det att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren visserligen kunde ange den totala råvaruförbrukningen, men att det inte fanns något egentligt förbrukningsregister för den berörda produkten. Man antog helt enkelt att förbrukningen överensstämde med standardnormerna för input/output. Det var därför inte möjligt att fastställa om de krav enligt standardnormerna som fastställts inom ramen för enskilda tillstånd/licenser i fråga om tullfria insatsvaror överskred den råvarumängd som krävs för att tillverka referenskvantiteten av den resulterande exportprodukten.

| (30) | Under översynen fastställdes det vidare att råvarorna importerades inom ramen för tre olika tillstånd/licenser och olika standardnormer för input/output, och att de därefter blandades och införlivades fysiskt i processen för tillverkning av samma exportvara. Det faktum att tre olika standardnormer för input/output med olika förbrukningsnormer tillämpas för varje råvara framhäver ytterligare det problematiska i att fastställa den samarbetsvilliga exportörens faktiska förbrukning. Det står härvid klart att ett register över den faktiska förbrukningen är ett minimikrav för att det ska vara möjligt att kontrollera om mängden skattefria insatsvaror överskrider den råvarumängd som krävs för att tillverka referenskvantiteten av den resulterande exportprodukten. |
| --- | --- |

(30)

Under översynen fastställdes det vidare att råvarorna importerades inom ramen för tre olika tillstånd/licenser och olika standardnormer för input/output, och att de därefter blandades och införlivades fysiskt i processen för tillverkning av samma exportvara. Det faktum att tre olika standardnormer för input/output med olika förbrukningsnormer tillämpas för varje råvara framhäver ytterligare det problematiska i att fastställa den samarbetsvilliga exportörens faktiska förbrukning. Det står härvid klart att ett register över den faktiska förbrukningen är ett minimikrav för att det ska vara möjligt att kontrollera om mängden skattefria insatsvaror överskrider den råvarumängd som krävs för att tillverka referenskvantiteten av den resulterande exportprodukten.

| (31) | Det fastställdes också att de kontrollkrav som ställts av Indiens myndigheter antingen inte uppfylldes eller ännu inte hade prövats i praktiken. När det gäller förhandslicenser som utfärdats före den 13 maj 2005 har de nödvändiga registren över den faktiska förbrukningen och lagren (enligt tillägg 18) inte sänts till de behöriga myndigheterna och således inte kontrollerats av Indiens myndigheter. När det gäller förhandstillstånd som utfärdats efter den 13 maj 2005 har de nödvändiga registren över den faktiska förbrukningen och lagren begärts in, men Indiens myndigheter har ännu inte kontrollerat om dessa register är förenliga med kraven enligt export- och importpolitiken. Det bör i synnerhet nämnas att registren kontrollerats av auktoriserade externa revisorer i enlighet med den gällande indiska lagstiftning som nämns i skäl 25, men att varken företaget eller den auktoriserade revisorn har redovisat hur denna certifieringsprocess gick till. Det finns ingen revisionsplan eller någon annan dokumentation av den revision som gjordes och inga bevarade uppgifter om den metod som användes och de särskilda krav som gällde för detta omfattande arbete, som kräver detaljerade tekniska kunskaper om produktionsprocessen, export- och importpolitiken och redovisningsmetoder. Med beaktande av denna situation anses det att den exportör som är föremål för undersökningen inte kunnat påvisa att de relevanta bestämmelserna inom ramen för export- och importpolitiken har uppfyllts. |
| --- | --- |

(31)

Det fastställdes också att de kontrollkrav som ställts av Indiens myndigheter antingen inte uppfylldes eller ännu inte hade prövats i praktiken. När det gäller förhandslicenser som utfärdats före den 13 maj 2005 har de nödvändiga registren över den faktiska förbrukningen och lagren (enligt tillägg 18) inte sänts till de behöriga myndigheterna och således inte kontrollerats av Indiens myndigheter. När det gäller förhandstillstånd som utfärdats efter den 13 maj 2005 har de nödvändiga registren över den faktiska förbrukningen och lagren begärts in, men Indiens myndigheter har ännu inte kontrollerat om dessa register är förenliga med kraven enligt export- och importpolitiken. Det bör i synnerhet nämnas att registren kontrollerats av auktoriserade externa revisorer i enlighet med den gällande indiska lagstiftning som nämns i skäl 25, men att varken företaget eller den auktoriserade revisorn har redovisat hur denna certifieringsprocess gick till. Det finns ingen revisionsplan eller någon annan dokumentation av den revision som gjordes och inga bevarade uppgifter om den metod som användes och de särskilda krav som gällde för detta omfattande arbete, som kräver detaljerade tekniska kunskaper om produktionsprocessen, export- och importpolitiken och redovisningsmetoder. Med beaktande av denna situation anses det att den exportör som är föremål för undersökningen inte kunnat påvisa att de relevanta bestämmelserna inom ramen för export- och importpolitiken har uppfyllts.

d)   Synpunkter på meddelandet av uppgifter

| (32) | Den samarbetsvilliga exportören ifrågasatte ovanstående undersökningsresultat, särskilt slutsatserna när det gäller den auktoriserade revisorn enligt skäl 31. Företaget menade att det inte finns några nationella eller internationella bestämmelser som föreskriver att ett granskat företag ska dokumentera hur en revision genomfördes. Tvärtom anges det i den indiska lagstiftningen att arbetshandlingarna är revisorns egendom. Under dessa omständigheter och med tanke på att ingen begäran om ett möte med den auktoriserade revisorn hade gjorts före kontrollbesöket, bör det faktum att det granskade företaget inte hade sådana styrkande handlingar vid kontrollbesöket inte läggas företaget till last. Vidare hävdade företaget att grundförordningen under alla omständigheter inte ger kommissionen rätt att kontrollera handlingar som hålls utanför det undersökta företaget, vilket skulle vara fallet med en oberoende revisor. Man menade också att den enda samarbetsvilliga tillverkarens faktiska förbrukning varit högre än standardnormerna för alla insatsvaror och att det inte skett någon alltför stor eftergift av tullar. |
| --- | --- |

(32)

Den samarbetsvilliga exportören ifrågasatte ovanstående undersökningsresultat, särskilt slutsatserna när det gäller den auktoriserade revisorn enligt skäl 31. Företaget menade att det inte finns några nationella eller internationella bestämmelser som föreskriver att ett granskat företag ska dokumentera hur en revision genomfördes. Tvärtom anges det i den indiska lagstiftningen att arbetshandlingarna är revisorns egendom. Under dessa omständigheter och med tanke på att ingen begäran om ett möte med den auktoriserade revisorn hade gjorts före kontrollbesöket, bör det faktum att det granskade företaget inte hade sådana styrkande handlingar vid kontrollbesöket inte läggas företaget till last. Vidare hävdade företaget att grundförordningen under alla omständigheter inte ger kommissionen rätt att kontrollera handlingar som hålls utanför det undersökta företaget, vilket skulle vara fallet med en oberoende revisor. Man menade också att den enda samarbetsvilliga tillverkarens faktiska förbrukning varit högre än standardnormerna för alla insatsvaror och att det inte skett någon alltför stor eftergift av tullar.

| (33) | Här bör det påminnas om att den kontrollprocess som den auktoriserade revisorn utfört och utfärdandet av det relevanta intyget utgör delar av det kontrollsystem som Indiens myndigheter föreskriver i dokumentet om export- och importpolitiken. I detta syfte anges den auktoriserade revisorn i dokumentet om export- och importpolitiken som en aktör i genomförandet av systemet, och kommissionen måste undersöka om detta kontrollsystem tillämpats effektivt. Att företaget inte kunde visa att antingen det självt eller den utsedda auktoriserade revisorn hade någon dokumentation om vilka kontroller som utförts för att det intyg som föreskrivs i dokumentet om export- och importpolitiken skulle kunna utfärdas, visar att företaget inte kunde bevisa att de tillämpliga kraven i dokumentet om export- och importpolitiken hade uppfyllts. När det gäller företagets påstående att det ändå inte skett något alltför stor eftergift av tullar, påminns det om att den situation som konstaterades på plats (dvs. blandning av insatsvaror och tillverkade produkter, användning av olika standardnormer, frånvaron av de register över faktisk förbrukning som föreskrivs i dokumentet om export- och importpolitiken), visade att det, i väntan på att Indiens myndigheter skulle utföra de nödvändiga sista kontrollåtgärderna, inte var möjligt att göra någon beräkning av den faktiska förbrukningen och en resulterande alltför stor eftergift av tullar per tillstånd/licens och standardnorm. |
| --- | --- |

(33)

Här bör det påminnas om att den kontrollprocess som den auktoriserade revisorn utfört och utfärdandet av det relevanta intyget utgör delar av det kontrollsystem som Indiens myndigheter föreskriver i dokumentet om export- och importpolitiken. I detta syfte anges den auktoriserade revisorn i dokumentet om export- och importpolitiken som en aktör i genomförandet av systemet, och kommissionen måste undersöka om detta kontrollsystem tillämpats effektivt. Att företaget inte kunde visa att antingen det självt eller den utsedda auktoriserade revisorn hade någon dokumentation om vilka kontroller som utförts för att det intyg som föreskrivs i dokumentet om export- och importpolitiken skulle kunna utfärdas, visar att företaget inte kunde bevisa att de tillämpliga kraven i dokumentet om export- och importpolitiken hade uppfyllts. När det gäller företagets påstående att det ändå inte skett något alltför stor eftergift av tullar, påminns det om att den situation som konstaterades på plats (dvs. blandning av insatsvaror och tillverkade produkter, användning av olika standardnormer, frånvaron av de register över faktisk förbrukning som föreskrivs i dokumentet om export- och importpolitiken), visade att det, i väntan på att Indiens myndigheter skulle utföra de nödvändiga sista kontrollåtgärderna, inte var möjligt att göra någon beräkning av den faktiska förbrukningen och en resulterande alltför stor eftergift av tullar per tillstånd/licens och standardnorm.

e)   Slutsats

| (34) | Befrielsen från importtull utgör en subvention i enlighet med artikel 2.1 a ii och artikel 2.2 i grundförordningen, dvs. ett finansiellt bidrag från Indiens myndigheter som innebär att den undersökta exportören beviljats en förmån. |
| --- | --- |

(34)

Befrielsen från importtull utgör en subvention i enlighet med artikel 2.1 a ii och artikel 2.2 i grundförordningen, dvs. ett finansiellt bidrag från Indiens myndigheter som innebär att den undersökta exportören beviljats en förmån.

| (35) | Systemen med förhandstillstånd för fysisk export och förhandstillstånd för leverans likställd med export är dessutom klart och tydligt rättsligt knutna till ett exportresultat och anses därför vara selektiva och utjämningsbara i enlighet med artikel 3.4 a i grundförordningen. Ett företag kan inte få förmåner inom ramen för dessa system om det inte åtar sig att exportera. |
| --- | --- |

(35)

Systemen med förhandstillstånd för fysisk export och förhandstillstånd för leverans likställd med export är dessutom klart och tydligt rättsligt knutna till ett exportresultat och anses därför vara selektiva och utjämningsbara i enlighet med artikel 3.4 a i grundförordningen. Ett företag kan inte få förmåner inom ramen för dessa system om det inte åtar sig att exportera.

| (36) | Inget av de två delsystem som använts i detta fall kan betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Delsystemen uppfyller inte reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Indiens myndigheter har inte tillämpat något effektivt kontrollsystem eller kontrollförfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Standardnormerna för input/output kan i sig själva inte betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen, eftersom tullfria insatsvaror som importerats inom ramen för tillstånd/licenser med olika normvärden blandas inom en och samma process för tillverkning av en exportvara. En sådan process gör det inte möjligt för Indiens myndigheter att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilken mängd insatsvaror som faktiskt förbrukats i exportproduktionen och med vilket referensvärde de bör jämföras. Vidare har myndigheterna inte utfört, eller slutfört, någon effektiv kontroll grundad på ett korrekt fört register över förbrukningen. De har inte heller företagit några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen). Dessutom påminns det om att det berörda företaget inte förde något förbrukningsregister som möjliggjorde en kontroll av den faktiska förbrukningen av råvaror per produkttyp. Därför skulle Indiens myndigheter, även om det funnits ett effektivt kontrollsystem, inte ha kunnat avgöra vilka mängder insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten. Slutligen har deltagandet av auktoriserade revisorer i kontrollprocessen inte lett till någon förbättring av kontrollsystemet, eftersom det inte finns några närmare bestämmelser om hur auktoriserade revisorer ska utföra sina uppgifter och eftersom de uppgifter som lämnades under undersökningen inte tydde på att de ovannämnda bestämmelserna i grundförordningen hade efterlevts. |
| --- | --- |

(36)

Inget av de två delsystem som använts i detta fall kan betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Delsystemen uppfyller inte reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Indiens myndigheter har inte tillämpat något effektivt kontrollsystem eller kontrollförfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Standardnormerna för input/output kan i sig själva inte betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen, eftersom tullfria insatsvaror som importerats inom ramen för tillstånd/licenser med olika normvärden blandas inom en och samma process för tillverkning av en exportvara. En sådan process gör det inte möjligt för Indiens myndigheter att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilken mängd insatsvaror som faktiskt förbrukats i exportproduktionen och med vilket referensvärde de bör jämföras. Vidare har myndigheterna inte utfört, eller slutfört, någon effektiv kontroll grundad på ett korrekt fört register över förbrukningen. De har inte heller företagit några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen). Dessutom påminns det om att det berörda företaget inte förde något förbrukningsregister som möjliggjorde en kontroll av den faktiska förbrukningen av råvaror per produkttyp. Därför skulle Indiens myndigheter, även om det funnits ett effektivt kontrollsystem, inte ha kunnat avgöra vilka mängder insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten. Slutligen har deltagandet av auktoriserade revisorer i kontrollprocessen inte lett till någon förbättring av kontrollsystemet, eftersom det inte finns några närmare bestämmelser om hur auktoriserade revisorer ska utföra sina uppgifter och eftersom de uppgifter som lämnades under undersökningen inte tydde på att de ovannämnda bestämmelserna i grundförordningen hade efterlevts.

| (37) | Dessa två delsystem är således utjämningsbara. |
| --- | --- |

(37)

Dessa två delsystem är således utjämningsbara.

f)   Beräkning av subventionens storlek

| (38) | Eftersom det inte rör sig om ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution motsvarar den utjämningsbara förmånen eftergiften av de totala importtullar som normalt tas ut vid import av insatsvaror. Det är härvid att märka att grundförordningen inte bara medger att eftergift av ett för stort tullbelopp utjämnas. Enligt artikel 2.1 a ii i grundförordningen och led i i bilaga I till grundförordningen får visserligen endast eftergift av ett för stort tullbelopp utjämnas, men detta förutsätter att villkoren i bilagorna II och III till grundförordningen är uppfyllda. Dessa villkor uppfylldes inte i detta fall. Om det fastställs att det saknas ett adekvat kontrollsystem är det ovannämnda undantaget för restitutionssystem således inte tillämpligt och de normala reglerna för utjämning av beloppet av obetalda tullar (förlorade intäkter), snarare än en föregiven för stor eftergift, är tillämpliga. I enlighet med avsnitt II i bilaga II och avsnitt II i bilaga III till grundförordningen är den undersökande myndigheten inte skyldig att beräkna omfattningen av den för stora eftergiften. I enlighet med artikel 2.1 a ii i grundförordningen behöver den bara fastställa att tillräcklig bevisning föreligger för att motbevisa lämpligheten hos ett påstått kontrollsystem. |
| --- | --- |

(38)

Eftersom det inte rör sig om ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution motsvarar den utjämningsbara förmånen eftergiften av de totala importtullar som normalt tas ut vid import av insatsvaror. Det är härvid att märka att grundförordningen inte bara medger att eftergift av ett för stort tullbelopp utjämnas. Enligt artikel 2.1 a ii i grundförordningen och led i i bilaga I till grundförordningen får visserligen endast eftergift av ett för stort tullbelopp utjämnas, men detta förutsätter att villkoren i bilagorna II och III till grundförordningen är uppfyllda. Dessa villkor uppfylldes inte i detta fall. Om det fastställs att det saknas ett adekvat kontrollsystem är det ovannämnda undantaget för restitutionssystem således inte tillämpligt och de normala reglerna för utjämning av beloppet av obetalda tullar (förlorade intäkter), snarare än en föregiven för stor eftergift, är tillämpliga. I enlighet med avsnitt II i bilaga II och avsnitt II i bilaga III till grundförordningen är den undersökande myndigheten inte skyldig att beräkna omfattningen av den för stora eftergiften. I enlighet med artikel 2.1 a ii i grundförordningen behöver den bara fastställa att tillräcklig bevisning föreligger för att motbevisa lämpligheten hos ett påstått kontrollsystem.

| (39) | Subventionsbeloppen för de exportörer som använde systemet med förhandstillstånd beräknades på grundval av uteblivna importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull) på de material som importerats inom ramen för de två delsystemen och som använts för den berörda produkten under översynsperioden (täljare). I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner av från subventionsbeloppen i de fall då väl underbyggda ansökningar om detta lämnats in. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades dessa subventionsbelopp över den exportomsättning som den berörda produkten genererade under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(39)

Subventionsbeloppen för de exportörer som använde systemet med förhandstillstånd beräknades på grundval av uteblivna importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull) på de material som importerats inom ramen för de två delsystemen och som använts för den berörda produkten under översynsperioden (täljare). I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner av från subventionsbeloppen i de fall då väl underbyggda ansökningar om detta lämnats in. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades dessa subventionsbelopp över den exportomsättning som den berörda produkten genererade under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (40) | Den subventionsnivå som under översynsperioden fastställdes avseende detta system för den enda samarbetsvilliga tillverkaren uppgår till 12,8 %. |
| --- | --- |

(40)

Den subventionsnivå som under översynsperioden fastställdes avseende detta system för den enda samarbetsvilliga tillverkaren uppgår till 12,8 %.

2.   Tullkreditsystemet

a)   Rättslig grund

| (41) | Tullkreditsystemet beskrivs närmare i avsnitt 4.3 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009 och i kapitel 4 i förfarandehandboken. |
| --- | --- |

(41)

Tullkreditsystemet beskrivs närmare i avsnitt 4.3 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009 och i kapitel 4 i förfarandehandboken.

| (42) | Det fastställdes att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några utjämningsbara förmåner genom tullkreditsystemet. Någon tilläggsanalys av systemet behövde därför inte göras i denna undersökning. |
| --- | --- |

(42)

Det fastställdes att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några utjämningsbara förmåner genom tullkreditsystemet. Någon tilläggsanalys av systemet behövde därför inte göras i denna undersökning.

3.   Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

a)   Rättslig grund

| (43) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror beskrivs närmare i kapitel 5 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009 och i kapitel 5 i förfarandehandboken. |
| --- | --- |

(43)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror beskrivs närmare i kapitel 5 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009 och i kapitel 5 i förfarandehandboken.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (44) | Tillverkande exportörer, exporterande handlare som ”har anknytning till” tillverkare samt tjänsteleverantörer kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(44)

Tillverkande exportörer, exporterande handlare som ”har anknytning till” tillverkare samt tjänsteleverantörer kan komma i fråga för detta system.

c)   Praktiskt genomförande

| (45) | På villkor att ett företag gör ett exportåtagande får det importera kapitalvaror (nya och, sedan april 2003, begagnade kapitalvaror som är högst tio år gamla) till en reducerad tullsats. I detta syfte utfärdar Indiens myndigheter på ansökan och mot betalning av en avgift en licens inom ramen för detta system. Sedan april 2000 innebär systemet att en reducerad importtullsats på 5 % tas ut på samtliga kapitalvaror som importeras inom ramen för systemet. Fram till och med den 31 mars 2000 tillämpades en effektiv tullsats på 11 % (inklusive en tilläggsavgift på 10 %) eller, i fråga om import till ett högt värde, nolltullsats. För att exportåtagandet ska kunna anses vara fullgjort måste företaget använda de importerade kapitalvarorna för att tillverka en viss kvantitet exportvaror under en viss period. |
| --- | --- |

(45)

På villkor att ett företag gör ett exportåtagande får det importera kapitalvaror (nya och, sedan april 2003, begagnade kapitalvaror som är högst tio år gamla) till en reducerad tullsats. I detta syfte utfärdar Indiens myndigheter på ansökan och mot betalning av en avgift en licens inom ramen för detta system. Sedan april 2000 innebär systemet att en reducerad importtullsats på 5 % tas ut på samtliga kapitalvaror som importeras inom ramen för systemet. Fram till och med den 31 mars 2000 tillämpades en effektiv tullsats på 11 % (inklusive en tilläggsavgift på 10 %) eller, i fråga om import till ett högt värde, nolltullsats. För att exportåtagandet ska kunna anses vara fullgjort måste företaget använda de importerade kapitalvarorna för att tillverka en viss kvantitet exportvaror under en viss period.

| (46) | Innehavaren av en licens enligt detta system kan också anskaffa kapitalvarorna på den inhemska marknaden. I detta fall kan den inhemska tillverkaren av kapitalvarorna ta i anspråk en rätt till tullfri import av sådana delar som behövs för att tillverka kapitalvarorna. Alternativt kan den inhemska tillverkaren ta i anspråk förmånen av den leverans likställd med export som anses ha ägt rum till följd av leverans av kapitalvaror till en innehavare av en licens enligt detta system. |
| --- | --- |

(46)

Innehavaren av en licens enligt detta system kan också anskaffa kapitalvarorna på den inhemska marknaden. I detta fall kan den inhemska tillverkaren av kapitalvarorna ta i anspråk en rätt till tullfri import av sådana delar som behövs för att tillverka kapitalvarorna. Alternativt kan den inhemska tillverkaren ta i anspråk förmånen av den leverans likställd med export som anses ha ägt rum till följd av leverans av kapitalvaror till en innehavare av en licens enligt detta system.

d)   Synpunkter på meddelandet av uppgifter

| (47) | Det inkom inga synpunkter rörande systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror efter meddelandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(47)

Det inkom inga synpunkter rörande systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror efter meddelandet av uppgifter.

e)   Slutsats om systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

| (48) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 2.1 a ii och artikel 2.2 i grundförordningen. Tullsänkningen utgör ett finansiellt bidrag från Indiens myndigheter, eftersom den innebär en minskning av de tullinkomster som Indiens myndigheter annars skulle ha fått. Tullsänkningen innebär också att exportören får en förmån, eftersom de tullar som inte behöver betalas vid import förbättrar företagets likviditet. |
| --- | --- |

(48)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 2.1 a ii och artikel 2.2 i grundförordningen. Tullsänkningen utgör ett finansiellt bidrag från Indiens myndigheter, eftersom den innebär en minskning av de tullinkomster som Indiens myndigheter annars skulle ha fått. Tullsänkningen innebär också att exportören får en förmån, eftersom de tullar som inte behöver betalas vid import förbättrar företagets likviditet.

| (49) | Systemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat, eftersom licenserna i fråga inte kan erhållas utan ett exportåtagande. Systemet anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 3.4 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(49)

Systemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat, eftersom licenserna i fråga inte kan erhållas utan ett exportåtagande. Systemet anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 3.4 a i grundförordningen.

| (50) | Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Kapitalvaror omfattas i enlighet med led i i bilaga I till grundförordningen inte av denna typ av godkända system, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av de exporterade produkterna. |
| --- | --- |

(50)

Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Kapitalvaror omfattas i enlighet med led i i bilaga I till grundförordningen inte av denna typ av godkända system, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av de exporterade produkterna.

f)   Beräkning av subventionens storlek

| (51) | Den enda samarbetsvilliga exportören hade inte förvärvat några kapitalvaror under undersökningsperioden. Företaget var dock fortsättningsvis befriat från tullar på kapitalvaror som förvärvats före undersökningsperioden till det belopp som fastställts i den ursprungliga undersökningen. På samma sätt som i den ursprungliga undersökningen beräknades, i enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen, det subventionsbelopp som erhållits under översynsperioden på grundval av beloppet av obetalda tullar på importerade kapitalvaror fördelat över en period som avspeglade den normala avskrivningsperioden för sådana kapitalvaror för den exporterande tillverkaren. I enlighet med etablerad praxis justerades det på detta sätt beräknade belopp som skulle hänföras till översynsperioden genom tillägg av ränta under denna period för att det fulla värdet av förmånen över tiden skulle avspeglas. För beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att erhålla subventioner av från denna summa, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter. Den subventionsnivå som fastställdes avseende den förmån som företaget erhållit under översynsperioden uppgår till 0,3 %. |
| --- | --- |

(51)

Den enda samarbetsvilliga exportören hade inte förvärvat några kapitalvaror under undersökningsperioden. Företaget var dock fortsättningsvis befriat från tullar på kapitalvaror som förvärvats före undersökningsperioden till det belopp som fastställts i den ursprungliga undersökningen. På samma sätt som i den ursprungliga undersökningen beräknades, i enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen, det subventionsbelopp som erhållits under översynsperioden på grundval av beloppet av obetalda tullar på importerade kapitalvaror fördelat över en period som avspeglade den normala avskrivningsperioden för sådana kapitalvaror för den exporterande tillverkaren. I enlighet med etablerad praxis justerades det på detta sätt beräknade belopp som skulle hänföras till översynsperioden genom tillägg av ränta under denna period för att det fulla värdet av förmånen över tiden skulle avspeglas. För beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att erhålla subventioner av från denna summa, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter. Den subventionsnivå som fastställdes avseende den förmån som företaget erhållit under översynsperioden uppgår till 0,3 %.

4.   Systemet med befrielse från inkomstskatt

a)   Rättslig grund

| (52) | Genom detta system har exportörerna kunnat erhålla en förmån i form av en partiell befrielse från inkomstskatt på vinst av exportförsäljning. Den rättsliga grunden för denna befrielse finns i avsnitt 80HHC i inkomstskattelagen. |
| --- | --- |

(52)

Genom detta system har exportörerna kunnat erhålla en förmån i form av en partiell befrielse från inkomstskatt på vinst av exportförsäljning. Den rättsliga grunden för denna befrielse finns i avsnitt 80HHC i inkomstskattelagen.

| (53) | Denna bestämmelse upphävdes från och med beskattningsåret 2005/2006 (dvs. budgetåret 1 april 2004–31 mars 2005), varför avsnitt 80HHC i inkomstskattelagen inte längre medför någon förmån efter den 31 mars 2004. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren erhöll inga förmåner genom detta system under översynsperioden. Följaktligen, och eftersom systemet har dragits tillbaka, är det i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen inte utjämningsbart. |
| --- | --- |

(53)

Denna bestämmelse upphävdes från och med beskattningsåret 2005/2006 (dvs. budgetåret 1 april 2004–31 mars 2005), varför avsnitt 80HHC i inkomstskattelagen inte längre medför någon förmån efter den 31 mars 2004. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren erhöll inga förmåner genom detta system under översynsperioden. Följaktligen, och eftersom systemet har dragits tillbaka, är det i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen inte utjämningsbart.

5.   Focus Market-systemet

a)   Rättslig grund

| (54) | Focus Market-systemet beskrivs närmare i kapitel 3.9 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009 och i kapitel 3.20 i förfarandehandboken. Företaget rapporterade visserligen detta system, men undersökningen visade att ingen förmån erhölls under översynsperioden. Eftersom det fastställts att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några utjämningsbara förmåner genom detta system, ansågs det inte att någon tilläggsanalys av systemet behövde göras i denna undersökning. |
| --- | --- |

(54)

Focus Market-systemet beskrivs närmare i kapitel 3.9 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009 och i kapitel 3.20 i förfarandehandboken. Företaget rapporterade visserligen detta system, men undersökningen visade att ingen förmån erhölls under översynsperioden. Eftersom det fastställts att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några utjämningsbara förmåner genom detta system, ansågs det inte att någon tilläggsanalys av systemet behövde göras i denna undersökning.

6.   Target Plus-systemet

a)   Rättslig grund

| (55) | Target Plus-systemet beskrivs närmare i kapitel 3.7 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009 och i kapitel 3.2 i förfarandehandboken. |
| --- | --- |

(55)

Target Plus-systemet beskrivs närmare i kapitel 3.7 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009 och i kapitel 3.2 i förfarandehandboken.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (56) | Alla tillverkande exportörer kan ansöka om stöd genom detta system. |
| --- | --- |

(56)

Alla tillverkande exportörer kan ansöka om stöd genom detta system.

c)   Praktiskt genomförande

| (57) | Detta system ger en premie till företag som ökar tillväxten i sin exportomsättning. I detta syfte kan stödberättigade företag genom systemet få en tullkredit på mellan 5 och 15 % av ett belopp som grundas på skillnaden mellan fob-värdena av exportförsäljningen under två på varandra följande budgetår. |
| --- | --- |

(57)

Detta system ger en premie till företag som ökar tillväxten i sin exportomsättning. I detta syfte kan stödberättigade företag genom systemet få en tullkredit på mellan 5 och 15 % av ett belopp som grundas på skillnaden mellan fob-värdena av exportförsäljningen under två på varandra följande budgetår.

| (58) | Företag som vill omfattas av systemet ska lämna in en ansökan till handels- och industriministeriet. När ansökan beviljats utfärdar de behöriga myndigheterna en licens där tullkreditbeloppet anges. |
| --- | --- |

(58)

Företag som vill omfattas av systemet ska lämna in en ansökan till handels- och industriministeriet. När ansökan beviljats utfärdar de behöriga myndigheterna en licens där tullkreditbeloppet anges.

| (59) | Detta system avskaffades i mars 2006 och har gradvis ersatts med två nya system, Focus Market-systemet och Focus Product-systemet. Rätten att ansöka om en licens inom ramen för Target Plus-systemet kvarstod dock ända till mars 2007 och företag som använder systemet får utnyttja de relevanta tullkrediterna fram till mars 2009. |
| --- | --- |

(59)

Detta system avskaffades i mars 2006 och har gradvis ersatts med två nya system, Focus Market-systemet och Focus Product-systemet. Rätten att ansöka om en licens inom ramen för Target Plus-systemet kvarstod dock ända till mars 2007 och företag som använder systemet får utnyttja de relevanta tullkrediterna fram till mars 2009.

d)   Synpunkter på meddelandet av uppgifter

| (60) | Den samarbetsvilliga tillverkaren ansåg att företaget inte fått någon förmån från detta system under översynsperioden och att det med tanke på att systemet avskaffades 2006 inte borde utjämnas. Undersökningen visade dock, såsom anges ovan, att företaget fått en förmån under översynsperioden. Dessutom kan företagen, även om systemet faktiskt avskaffats, fortsätta att utnyttja det till och med 2009. |
| --- | --- |

(60)

Den samarbetsvilliga tillverkaren ansåg att företaget inte fått någon förmån från detta system under översynsperioden och att det med tanke på att systemet avskaffades 2006 inte borde utjämnas. Undersökningen visade dock, såsom anges ovan, att företaget fått en förmån under översynsperioden. Dessutom kan företagen, även om systemet faktiskt avskaffats, fortsätta att utnyttja det till och med 2009.

e)   Slutsats om Target Plus-systemet

| (61) | Target Plus-systemet innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 2.1 a ii och artikel 2.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för Target Plus-systemet utgör ett finansiellt bidrag från Indiens myndigheter, av den anledningen att krediten slutligen kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar beloppet av de tullinkomster som Indiens myndigheter annars skulle ha fått. Krediter inom ramen för Target Plus-systemet innebär också att exportörer får en förmån genom att deras likviditet förbättras. |
| --- | --- |

(61)

Target Plus-systemet innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 2.1 a ii och artikel 2.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för Target Plus-systemet utgör ett finansiellt bidrag från Indiens myndigheter, av den anledningen att krediten slutligen kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar beloppet av de tullinkomster som Indiens myndigheter annars skulle ha fått. Krediter inom ramen för Target Plus-systemet innebär också att exportörer får en förmån genom att deras likviditet förbättras.

| (62) | Target Plus-systemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat och anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 3.4 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(62)

Target Plus-systemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat och anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 3.4 a i grundförordningen.

| (63) | Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. En exportör har ingen skyldighet att faktiskt förbruka de tullfritt importerade varorna i tillverkningsprocessen, och krediten beräknas inte på grundval av faktiskt använda insatsvaror. Det finns inte något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en för stor återbetalning av importtull i den mening som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. Exportörerna har tillgång till förmåner enligt Target Plus-systemet oavsett om de importerar några insatsvaror över huvud taget. En exportör får förmånen genom att helt enkelt öka sin exportomsättning, utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på den inhemska marknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är således ändå berättigade till förmåner enligt systemet. |
| --- | --- |

(63)

Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. En exportör har ingen skyldighet att faktiskt förbruka de tullfritt importerade varorna i tillverkningsprocessen, och krediten beräknas inte på grundval av faktiskt använda insatsvaror. Det finns inte något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en för stor återbetalning av importtull i den mening som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. Exportörerna har tillgång till förmåner enligt Target Plus-systemet oavsett om de importerar några insatsvaror över huvud taget. En exportör får förmånen genom att helt enkelt öka sin exportomsättning, utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på den inhemska marknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är således ändå berättigade till förmåner enligt systemet.

f)   Beräkning av subventionens storlek

| (64) | Storleken på den utjämningsbara subventionen beräknades på grundval av den förmån som mottagaren konstaterats få under översynsperioden och som av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren bokförts som inkomst vid tidpunkten för exporttransaktionen. I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(64)

Storleken på den utjämningsbara subventionen beräknades på grundval av den förmån som mottagaren konstaterats få under översynsperioden och som av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren bokförts som inkomst vid tidpunkten för exporttransaktionen. I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (65) | Den subventionsnivå som under översynsperioden fastställdes avseende detta system för den enda samarbetsvilliga tillverkaren uppgår till 0,7 %. |
| --- | --- |

(65)

Den subventionsnivå som under översynsperioden fastställdes avseende detta system för den enda samarbetsvilliga tillverkaren uppgår till 0,7 %.

III.   DE UTJÄMNINGSBARA SUBVENTIONERNAS STORLEK

| (66) | Den subventionsmarginal som fastställdes i den ursprungliga undersökningen uppgick till 5,8 % för den enda exporterande tillverkare som samarbetade i den aktuella partiella interimsöversynen. |
| --- | --- |

(66)

Den subventionsmarginal som fastställdes i den ursprungliga undersökningen uppgick till 5,8 % för den enda exporterande tillverkare som samarbetade i den aktuella partiella interimsöversynen.

| (67) | Under denna partiella interimsöversyn fastställdes de utjämningsbara subventionernas storlek, uttryckt i procent av värdet, till totalt 13,8 % enligt följande:












  System
  Företag | Förhandslicens | Tullkredit | Förmånlig import av kapitalvaror | Inkomstskattebefrielse | Focus Market | Target Plus | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | % | % | % | % | % | % |
| Pearl Engineering Polymers Ltd | 12,8 | 0 | 0,3 | 0 | 0 | 0,7 | 13,8 |

(67)

Under denna partiella interimsöversyn fastställdes de utjämningsbara subventionernas storlek, uttryckt i procent av värdet, till totalt 13,8 % enligt följande:

System

Företag

Förhandslicens

Tullkredit

Förmånlig import av kapitalvaror

Inkomstskattebefrielse

Focus Market

Target Plus

Totalt

%

%

%

%

%

%

%

Pearl Engineering Polymers Ltd

12,8

0

0,3

0

0

0,7

13,8

| (68) | Med beaktande av det ovanstående dras slutsatsen att subventionsnivån med avseende på den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren har ökat. |
| --- | --- |

(68)

Med beaktande av det ovanstående dras slutsatsen att subventionsnivån med avseende på den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren har ökat.

D.   UTJÄMNINGSÅTGÄRDER OCH ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

I.   UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

| (69) | I överensstämmelse med bestämmelserna i artikel 19 i grundförordningen och den grund för denna partiella interimsöversyn som anges i punkt 3 i tillkännagivandet om inledande konstateras att subventionsmarginalen för den enda samarbetsvilliga tillverkaren har ökat från 5,8 % till 13,8 % och att den utjämningstull som genom förordning (EG) nr 193/2007 infördes för denna exporterande tillverkare måste ändras på motsvarande sätt. |
| --- | --- |

(69)

I överensstämmelse med bestämmelserna i artikel 19 i grundförordningen och den grund för denna partiella interimsöversyn som anges i punkt 3 i tillkännagivandet om inledande konstateras att subventionsmarginalen för den enda samarbetsvilliga tillverkaren har ökat från 5,8 % till 13,8 % och att den utjämningstull som genom förordning (EG) nr 193/2007 infördes för denna exporterande tillverkare måste ändras på motsvarande sätt.

| (70) | Det andra företag som berördes av den aktuella partiella interimsöversynen, Reliance Industries Ltd, hade den högsta subventionsmarginalen i den ursprungliga undersökningen, men samarbetade inte i denna översyn. Eftersom detta företag inte var samarbetsvilligt, måste en bedömning grundas på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 28 i grundförordningen. Med avseende på detta, och mot bakgrund av undersökningsresultaten rörande den enda samarbetsvilliga exportören, är det också troligt att denna icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare kommer att fortsätta att erhålla förmåner från de undersökta subventionssystemen i åtminstone lika hög utsträckning som den samarbetsvilliga exportören. Därför dras slutsatsen att subventionsnivån för den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkare som berörs av översynen också har ökat till 13,8 % och att den utjämningstull som enligt förordning (EG) nr 193/2007 infördes för denna exporterande tillverkare måste ändras på motsvarande sätt. |
| --- | --- |

(70)

Det andra företag som berördes av den aktuella partiella interimsöversynen, Reliance Industries Ltd, hade den högsta subventionsmarginalen i den ursprungliga undersökningen, men samarbetade inte i denna översyn. Eftersom detta företag inte var samarbetsvilligt, måste en bedömning grundas på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 28 i grundförordningen. Med avseende på detta, och mot bakgrund av undersökningsresultaten rörande den enda samarbetsvilliga exportören, är det också troligt att denna icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare kommer att fortsätta att erhålla förmåner från de undersökta subventionssystemen i åtminstone lika hög utsträckning som den samarbetsvilliga exportören. Därför dras slutsatsen att subventionsnivån för den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkare som berörs av översynen också har ökat till 13,8 % och att den utjämningstull som enligt förordning (EG) nr 193/2007 infördes för denna exporterande tillverkare måste ändras på motsvarande sätt.

| (71) | När det gäller de företag som samarbetade i den ursprungliga undersökningen men som inte i bilagan till tillkännagivandet om inledande angavs som företag som omfattades av undersökningen, fanns det inget som tydde på att de utjämnings- och antidumpningstullsatser som tillämpades på dessa företag skulle behöva omräknas. De individuella tullsatser som tillämpas på alla parter som anges i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 193/2007, med undantag av Pearl Engineering and Reliance Industries, förblir oförändrade. |
| --- | --- |

(71)

När det gäller de företag som samarbetade i den ursprungliga undersökningen men som inte i bilagan till tillkännagivandet om inledande angavs som företag som omfattades av undersökningen, fanns det inget som tydde på att de utjämnings- och antidumpningstullsatser som tillämpades på dessa företag skulle behöva omräknas. De individuella tullsatser som tillämpas på alla parter som anges i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 193/2007, med undantag av Pearl Engineering and Reliance Industries, förblir oförändrade.

| (72) | När det däremot gäller de företag som inte samarbetade vare sig i denna översyn eller den ursprungliga undersökningen måste det anses att dessa kommer att fortsätta att erhålla förmåner från de undersökta subventionssystemen i åtminstone lika hög utsträckning som den samarbetsvilliga exportören. I syfte att undvika att bristande samarbetsvilja belönas ansågs det lämpligt att fastställa subventionsnivån för ”övriga företag” som den högsta nivå som fastställts för alla företag som samarbetade i den ursprungliga undersökningen, dvs. 13,8 %. |
| --- | --- |

(72)

När det däremot gäller de företag som inte samarbetade vare sig i denna översyn eller den ursprungliga undersökningen måste det anses att dessa kommer att fortsätta att erhålla förmåner från de undersökta subventionssystemen i åtminstone lika hög utsträckning som den samarbetsvilliga exportören. I syfte att undvika att bristande samarbetsvilja belönas ansågs det lämpligt att fastställa subventionsnivån för ”övriga företag” som den högsta nivå som fastställts för alla företag som samarbetade i den ursprungliga undersökningen, dvs. 13,8 %.

| (73) | De ändrade utjämningstullsatserna bör fastställas med hänsyn till de nya subventionsnivåer som konstaterades under denna översyn, eftersom de skademarginaler som beräknats i den ursprungliga undersökningen är högre. |
| --- | --- |

(73)

De ändrade utjämningstullsatserna bör fastställas med hänsyn till de nya subventionsnivåer som konstaterades under denna översyn, eftersom de skademarginaler som beräknats i den ursprungliga undersökningen är högre.

| (74) | De individuella företagsspecifika utjämningstullsatser som anges i den här förordningen återspeglar situationen under den partiella interimsöversynen. De är därför endast tillämpliga på import av den berörda produkten som tillverkas av dessa företag. Import av den berörda produkten som tillverkats av något annat företag som inte särskilt nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående de särskilt nämnda företagen, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan bör i stället omfattas av den tullsats som gäller för ”övriga företag”. |
| --- | --- |

(74)

De individuella företagsspecifika utjämningstullsatser som anges i den här förordningen återspeglar situationen under den partiella interimsöversynen. De är därför endast tillämpliga på import av den berörda produkten som tillverkas av dessa företag. Import av den berörda produkten som tillverkats av något annat företag som inte särskilt nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående de särskilt nämnda företagen, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan bör i stället omfattas av den tullsats som gäller för ”övriga företag”.

| (75) | Det erinras om att de gällande åtgärderna införts i form av en specifik tull per ton, i syfte att undvika att fluktuationer i priserna för PET-plast som orsakas av fluktuationer i råoljepriserna leder till att högre tullar tas ut. Det fastställda beloppet har beräknats med utgångspunkt i en tillämpning av utjämningstullsatsen på de exportpriser cif som använts vid beräkningen av nivån för undanröjande av skada under den ursprungliga undersökningen. Samma metod har använts för att fastställa de ändrade specifika tullarna inom ramen för denna undersökning. |
| --- | --- |

(75)

Det erinras om att de gällande åtgärderna införts i form av en specifik tull per ton, i syfte att undvika att fluktuationer i priserna för PET-plast som orsakas av fluktuationer i råoljepriserna leder till att högre tullar tas ut. Det fastställda beloppet har beräknats med utgångspunkt i en tillämpning av utjämningstullsatsen på de exportpriser cif som använts vid beräkningen av nivån för undanröjande av skada under den ursprungliga undersökningen. Samma metod har använts för att fastställa de ändrade specifika tullarna inom ramen för denna undersökning.

| (76) | Marginalerna och tullsatserna bör därför beräknas i enlighet med tabellen nedan: | Utjämningstullsats | Föreslagen utjämningstullsats
  euro/ton |
| --- | --- | --- | --- |
| Reliance Industries Ltd | 13,8 % | 69,4 |
| Pearl Engineering Polymers Ltd | 13,8 % | 74,6 |
| Senpet Ltd | 4,43 % | 22,0 |
| Futura Polyesters Ltd | 0 % | 0,0 |
| South Asian Petrochem Ltd | 13,9 % | 106,5 |
| Övriga företag | 13,8 % | 69,4 |

(76)

Marginalerna och tullsatserna bör därför beräknas i enlighet med tabellen nedan:

Utjämningstullsats

Föreslagen utjämningstullsats

euro/ton

Reliance Industries Ltd

13,8 %

69,4

Pearl Engineering Polymers Ltd

13,8 %

74,6

Senpet Ltd

4,43 %

22,0

Futura Polyesters Ltd

0 %

0,0

South Asian Petrochem Ltd

13,9 %

106,5

Övriga företag

13,8 %

69,4

| (77) | Eventuella ansökningar om tillämpning av de individuella företagsspecifika utjämningstullsatserna (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller nya tillverknings- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen (6) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt om eventuella förändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning eller exportförsäljning som hänger samman med t.ex. namnändringen eller de nya tillverknings- eller försäljningsenheterna. Vid behov, och efter samråd med rådgivande kommittén, kommer denna förordning att ändras genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(77)

Eventuella ansökningar om tillämpning av de individuella företagsspecifika utjämningstullsatserna (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller nya tillverknings- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen (6) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt om eventuella förändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning eller exportförsäljning som hänger samman med t.ex. namnändringen eller de nya tillverknings- eller försäljningsenheterna. Vid behov, och efter samråd med rådgivande kommittén, kommer denna förordning att ändras genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

II.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (78) | Ändringen av utjämningstullsatsen kommer att påverka den slutgiltiga antidumpningstullsats som genom förordning (EG) nr 192/2007 införts för tillverkare i Indien. |
| --- | --- |

(78)

Ändringen av utjämningstullsatsen kommer att påverka den slutgiltiga antidumpningstullsats som genom förordning (EG) nr 192/2007 införts för tillverkare i Indien.

| (79) | I den ursprungliga antidumpningsundersökningen justerades antidumpningstullen i syfte att undvika eventuell dubbelräkning av effekterna av förmåner genom exportsubventioner. I detta hänseende kan det konstateras att det i artikel 14.1 i rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (7) och i artikel 24.1 i den grundläggande antisubventionsförordningen anges att ingen produkt ska beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. Både i den ursprungliga antisubventionsundersökningen och i den nuvarande partiella interimsöversynen konstaterades det att vissa av de undersökta subventionssystem som befanns vara utjämningsbara utgjorde exportsubventioner enligt artikel 3.4 a i den grundläggande antisubventionsförordningen. Dessa subventioner inverkade i sig på de indiska exporterande tillverkarnas exportpris, och medförde följaktligen en ökad dumpningsmarginal. Den slutgiltiga dumpningsmarginal som fastställts i den ursprungliga antidumpningsundersökningen berodde med andra ord till viss del på förekomsten av exportsubventioner. |
| --- | --- |

(79)

I den ursprungliga antidumpningsundersökningen justerades antidumpningstullen i syfte att undvika eventuell dubbelräkning av effekterna av förmåner genom exportsubventioner. I detta hänseende kan det konstateras att det i artikel 14.1 i rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (7) och i artikel 24.1 i den grundläggande antisubventionsförordningen anges att ingen produkt ska beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. Både i den ursprungliga antisubventionsundersökningen och i den nuvarande partiella interimsöversynen konstaterades det att vissa av de undersökta subventionssystem som befanns vara utjämningsbara utgjorde exportsubventioner enligt artikel 3.4 a i den grundläggande antisubventionsförordningen. Dessa subventioner inverkade i sig på de indiska exporterande tillverkarnas exportpris, och medförde följaktligen en ökad dumpningsmarginal. Den slutgiltiga dumpningsmarginal som fastställts i den ursprungliga antidumpningsundersökningen berodde med andra ord till viss del på förekomsten av exportsubventioner.

| (80) | De slutgiltiga antidumpningstullsatserna för de berörda exporterande tillverkarna måste därför nu justeras för att ta hänsyn till den ändrade nivån på den fördel som erhållits genom exportsubventioner under undersökningsperioden för den aktuella partiella interimsöversynen, i syfte att återspegla den faktiska dumpningsmarginal som återstår efter det att de justerade slutgiltiga utjämningstullarna införts för att undanröja effekten av exportsubventionerna. |
| --- | --- |

(80)

De slutgiltiga antidumpningstullsatserna för de berörda exporterande tillverkarna måste därför nu justeras för att ta hänsyn till den ändrade nivån på den fördel som erhållits genom exportsubventioner under undersökningsperioden för den aktuella partiella interimsöversynen, i syfte att återspegla den faktiska dumpningsmarginal som återstår efter det att de justerade slutgiltiga utjämningstullarna införts för att undanröja effekten av exportsubventionerna.

| (81) | Med andra ord behöver de nya subventionsnivåerna beaktas vid justeringen av de tidigare fastställda dumpningsmarginalerna. |
| --- | --- |

(81)

Med andra ord behöver de nya subventionsnivåerna beaktas vid justeringen av de tidigare fastställda dumpningsmarginalerna.

| (82) | Marginalerna och tullsatserna för de berörda företagen bör därför beräknas i enlighet med tabellen nedan: | Utjämningstullsats
  (till följd av export-subventioner) | Nivå för undanröjande av skada | Antidumpningstullsats | Föreslagen antidumpningstull
  (euro/ton) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reliance Industries Ltd | 13,8 % | 44,3 % | 30,5 % | 153,6 |
| Pearl Engineering Polymers Ltd | 13,8 % | 33,6 % | 16,2 % | 87,5 |
| Senpet Ltd | 4,43 % | 44,3 % | 39,9 % | 200,9 |
| Futura Polyesters Ltd | 0 % | 44,3 % | 14,7 % | 161,2 |
| South Asian Petrochem Ltd | 13,9 % | 44,3 % | 11,6 % | 88,9 |
| Övriga företag | 13,8 % | 44,3 % | 30,5 % | 153,6 |

(82)

Marginalerna och tullsatserna för de berörda företagen bör därför beräknas i enlighet med tabellen nedan:

Utjämningstullsats

(till följd av export-subventioner)

Nivå för undanröjande av skada

Antidumpningstullsats

Föreslagen antidumpningstull

(euro/ton)

Reliance Industries Ltd

13,8 %

44,3 %

30,5 %

153,6

Pearl Engineering Polymers Ltd

13,8 %

33,6 %

16,2 %

87,5

Senpet Ltd

4,43 %

44,3 %

39,9 %

200,9

Futura Polyesters Ltd

0 %

44,3 %

14,7 %

161,2

South Asian Petrochem Ltd

13,9 %

44,3 %

11,6 %

88,9

Övriga företag

13,8 %

44,3 %

30,5 %

153,6

| (83) | I syfte att säkerställa att utjämnings- och antidumpningstullsatserna tillämpas korrekt bör nivån för den övriga tullen tillämpas inte enbart på icke-samarbetsvilliga exportörer utan också på de företag som inte exporterade något under översynsperioden. De sistnämnda företagen uppmanas emellertid att, när de uppfyller kraven i artikel 20 i grundförordningen, lämna in en begäran om översyn i enlighet med samma artikel för att få sin situation granskad individuellt. |
| --- | --- |

(83)

I syfte att säkerställa att utjämnings- och antidumpningstullsatserna tillämpas korrekt bör nivån för den övriga tullen tillämpas inte enbart på icke-samarbetsvilliga exportörer utan också på de företag som inte exporterade något under översynsperioden. De sistnämnda företagen uppmanas emellertid att, när de uppfyller kraven i artikel 20 i grundförordningen, lämna in en begäran om översyn i enlighet med samma artikel för att få sin situation granskad individuellt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

I artikel 1 i förordning (EG) nr 193/2007 ska andra stycket ersättas med följande:

”2.   Med undantag för vad som föreskrivs i artikel 2 ska följande utjämningstullsatser tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för produkter som tillverkats av nedanstående företag:

| Land | Företag | Utjämningstull
  (euro/ton) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Indien | Reliance Industries Ltd | 69,4 | A181 |
| Indien | Pearl Engineering Polymers Ltd | 74,6 | A182 |
| Indien | Senpet Ltd | 22,0 | A183 |
| Indien | Futura Polyesters Ltd | 0,0 | A184 |
| Indien | South Asian Petrochem Ltd | 106,5 | A585 |
| Indien | Övriga företag | 69,4 | A999” |

Land

Företag

Utjämningstull

(euro/ton)

Taric-tilläggsnummer

Indien

Reliance Industries Ltd

69,4

A181

Indien

Pearl Engineering Polymers Ltd

74,6

A182

Indien

Senpet Ltd

22,0

A183

Indien

Futura Polyesters Ltd

0,0

A184

Indien

South Asian Petrochem Ltd

106,5

A585

Indien

Övriga företag

69,4

A999”

Artikel 2

I artikel 1 i förordning (EG) nr 192/2007 ska andra stycket ersättas med följande:

”2.   Med undantag för vad som föreskrivs i artikel 2 ska följande antidumpningstullsatser tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för produkter som tillverkats av nedanstående företag:

| Land | Företag | Antidumpningstull
  (euro/ton) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Indien | Reliance Industries Ltd | 153,6 | A181 |
| Indien | Pearl Engineering Polymers Ltd | 87,5 | A182 |
| Indien | Senpet Ltd | 200,9 | A183 |
| Indien | Futura Polyesters Ltd | 161,2 | A184 |
| Indien | South Asian Petrochem Ltd | 88,9 | A585 |
| Indien | Övriga företag | 153,6 | A999 |
| Indonesien | P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia | 187,7 | A191 |
| Indonesien | P.T. Indorama Synthetics Tbk | 92,1 | A192 |
| Indonesien | P.T. Polypet Karyapersada | 178,9 | A193 |
| Indonesien | Övriga företag | 187,7 | A999 |
| Malaysia | Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd. | 36,0 | A186 |
| Malaysia | MpI Polyester Industries Sdn. Bhd. | 160,1 | A185 |
| Malaysia | Övriga företag | 160,1 | A999 |
| Sydkorea | SK Chemicals Group: | | A196 |
| SK Chemicals Co. Ltd | 0 | A196 |
| Huvis Corp. | 0 | |
| Sydkorea | KP Chemicals Group: | | A195 |
| Honam Petrochemicals Corp. | 0 | A195 |
| KP Chemicals Corp. | 0 | |
| Sydkorea | Övriga företag | 148,3 | A999 |
| Taiwan | Far Eastern Textile Ltd | 36,3 | A808 |
| Taiwan | Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 67,0 | A809 |
| Taiwan | Övriga företag | 143,4 | A999 |
| Thailand | Thai Shingkong Industry Corp. Ltd | 83,2 | A190 |
| Thailand | Indo Pet (Thailand) Ltd | 83,2 | A468 |
| Thailand | Övriga företag | 83,2 | A999” |

Land

Företag

Antidumpningstull

(euro/ton)

Taric-tilläggsnummer

Indien

Reliance Industries Ltd

153,6

A181

Indien

Pearl Engineering Polymers Ltd

87,5

A182

Indien

Senpet Ltd

200,9

A183

Indien

Futura Polyesters Ltd

161,2

A184

Indien

South Asian Petrochem Ltd

88,9

A585

Indien

Övriga företag

153,6

A999

Indonesien

P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia

187,7

A191

Indonesien

P.T. Indorama Synthetics Tbk

92,1

A192

Indonesien

P.T. Polypet Karyapersada

178,9

A193

Indonesien

Övriga företag

187,7

A999

Malaysia

Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd.

36,0

A186

Malaysia

MpI Polyester Industries Sdn. Bhd.

160,1

A185

Malaysia

Övriga företag

160,1

A999

Sydkorea

SK Chemicals Group:

A196

SK Chemicals Co. Ltd

0

A196

Huvis Corp.

0

Sydkorea

KP Chemicals Group:

A195

Honam Petrochemicals Corp.

0

A195

KP Chemicals Corp.

0

Sydkorea

Övriga företag

148,3

A999

Taiwan

Far Eastern Textile Ltd

36,3

A808

Taiwan

Shinkong Synthetic Fibers Corp.

67,0

A809

Taiwan

Övriga företag

143,4

A999

Thailand

Thai Shingkong Industry Corp. Ltd

83,2

A190

Thailand

Indo Pet (Thailand) Ltd

83,2

A468

Thailand

Övriga företag

83,2

A999”

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2008.

På rådets vägnar

R. BACHELOT-NARQUIN

Ordförande

---

(1)  EGT L 288, 21.10.1997, s. 1.

1

(2)  EGT L 301, 30.11.2000, s. 1.

2

(3)  EUT L 59, 27.2.2007, s. 34.

3

(4)  EUT L 59, 27.2.2007, s. 1.

4

(5)  EUT C 227, 27.9.2007, s. 16.

5

(6)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, N-105, B-1049 Bryssel.

6

(7)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

7

---

| 19.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/13

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1287/2008

av den 18 december 2008

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 19 december 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | CR | 110,3 |
| MA | 82,5 |
| TR | 72,9 |
| ZZ | 88,6 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 66,0 |
| TR | 124,5 |
| ZZ | 119,2 |
| 0709 90 70 | MA | 111,8 |
| TR | 82,6 |
| ZZ | 97,2 |
| 0805 10 20 | AR | 17,0 |
| BR | 44,6 |
| CL | 52,1 |
| EG | 51,1 |
| MA | 76,3 |
| TR | 68,4 |
| UY | 30,6 |
| ZA | 42,4 |
| ZW | 25,4 |
| ZZ | 45,3 |
| 0805 20 10 | MA | 76,3 |
| TR | 64,0 |
| ZZ | 70,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 50,3 |
| IL | 74,7 |
| TR | 52,1 |
| ZZ | 59,0 |
| 0805 50 10 | MA | 64,0 |
| TR | 57,5 |
| ZZ | 60,8 |
| 0808 10 80 | CA | 82,7 |
| CN | 83,1 |
| MK | 37,6 |
| US | 101,1 |
| ZA | 118,0 |
| ZZ | 84,5 |
| 0808 20 50 | CN | 82,8 |
| TR | 42,4 |
| US | 117,7 |
| ZZ | 81,0 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

CR

110,3

MA

82,5

TR

72,9

ZZ

88,6

0707 00 05

JO

167,2

MA

66,0

TR

124,5

ZZ

119,2

0709 90 70

MA

111,8

TR

82,6

ZZ

97,2

0805 10 20

AR

17,0

BR

44,6

CL

52,1

EG

51,1

MA

76,3

TR

68,4

UY

30,6

ZA

42,4

ZW

25,4

ZZ

45,3

0805 20 10

MA

76,3

TR

64,0

ZZ

70,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

50,3

IL

74,7

TR

52,1

ZZ

59,0

0805 50 10

MA

64,0

TR

57,5

ZZ

60,8

0808 10 80

CA

82,7

CN

83,1

MK

37,6

US

101,1

ZA

118,0

ZZ

84,5

0808 20 50

CN

82,8

TR

42,4

US

117,7

ZZ

81,0

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 19.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/15

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1288/2008

av den 18 december 2008

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 945/2008 för regleringsåret 2008/2009

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36.2 andra stycket andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2008/2009 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 945/2008 (3). Priserna och tilläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EG) nr 1212/2008 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2008/2009 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 945/2008 (3). Priserna och tilläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EG) nr 1212/2008 (4).

| (2) | De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i förordning (EG) nr 945/2008 för regleringsåret 2008/2009, ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 19 december 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 258, 26.9.2008, s. 56.

3

(4)  EUT L 328, 6.12.2008, s. 7.

4

---

BILAGA

De ändrade representativa priser och tilläggsbelopp för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95 som gäller från och med den 19 december 2008

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 21,68 | 5,46 |
| 1701 11 90 (1) | 21,68 | 10,77 |
| 1701 12 10 (1) | 21,68 | 5,27 |
| 1701 12 90 (1) | 21,68 | 10,26 |
| 1701 91 00 (2) | 23,03 | 14,29 |
| 1701 99 10 (2) | 23,03 | 9,20 |
| 1701 99 90 (2) | 23,03 | 9,20 |
| 1702 90 95 (3) | 0,23 | 0,41 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

21,68

5,46

1701 11 90 (1)

21,68

10,77

1701 12 10 (1)

21,68

5,27

1701 12 90 (1)

21,68

10,26

1701 91 00 (2)

23,03

14,29

1701 99 10 (2)

23,03

9,20

1701 99 90 (2)

23,03

9,20

1702 90 95 (3)

0,23

0,41

---

(1)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt III i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt II i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(3)  Fastställande per 1 % sackarosinnehåll.

---

| 19.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/17

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1289/2008

av den 12 december 2008

om ändring av förordning (EG) nr 809/2004 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG i fråga om informationen i prospekt, dessas format, införlivande genom hänvisning samt offentliggörande av prospekt och annonsering

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG av den 4 november 2003 om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel och om ändring av direktiv 2001/34/EG (1), särskilt artikel 7.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (2) krävs det att företag som omfattas av lagstiftningen i en medlemsstat och vilkas värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad från och med 2005 ska upprätta sin koncernredovisning i enlighet med internationella redovisningsstandarder, nu allmänt kallade IFRS-standarder (International Financial Reporting Standards), antagna i enlighet med förordning (EG) nr 1606/2002 (nedan kallade antagna IFRS-standarder) för varje räkenskapsår som inleds den 1 januari 2005 eller därefter. |
| --- | --- |

(1)

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (2) krävs det att företag som omfattas av lagstiftningen i en medlemsstat och vilkas värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad från och med 2005 ska upprätta sin koncernredovisning i enlighet med internationella redovisningsstandarder, nu allmänt kallade IFRS-standarder (International Financial Reporting Standards), antagna i enlighet med förordning (EG) nr 1606/2002 (nedan kallade antagna IFRS-standarder) för varje räkenskapsår som inleds den 1 januari 2005 eller därefter.

| (2) | I kommissionens förordning (EG) nr 809/2004 av den 29 april 2004 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG i fråga om informationen i prospekt, dessas format, införlivande genom hänvisning samt offentliggörande av prospekt och annonsering (3) krävs att emittenter från tredjeland ska sammanställa den historiska finansiella informationen i prospekt om erbjudande av värdepapper till allmänheten eller om upptagande av värdepapper till handel på en reglerad marknad i enlighet med antagna IFRS-standarder eller i enlighet med ett tredjelands nationella redovisningsstandarder som motsvarar dessa standarder. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EG) nr 809/2004 av den 29 april 2004 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG i fråga om informationen i prospekt, dessas format, införlivande genom hänvisning samt offentliggörande av prospekt och annonsering (3) krävs att emittenter från tredjeland ska sammanställa den historiska finansiella informationen i prospekt om erbjudande av värdepapper till allmänheten eller om upptagande av värdepapper till handel på en reglerad marknad i enlighet med antagna IFRS-standarder eller i enlighet med ett tredjelands nationella redovisningsstandarder som motsvarar dessa standarder.

| (3) | I syfte att bedöma likvärdigheten hos god redovisningssed i tredjeländer med antagna IFRS-standarder fastställs genom kommissionens förordning (EG) nr 1569/2007 av den 21 december 2007 om införande av en mekanism för fastställande av likvärdighet för redovisningsstandarder som tillämpas av tredjelandsemittenter av värdepapper enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG och 2004/109/EG (4) en definition av likvärdighet och en mekanism för att fastställa detta. I förordning (EG) nr 1569/2007 krävs också att kommissionens beslut ska leda till att emittenter från gemenskapen får använda IFRS-standarder som antagits i enlighet med förordning (EG) nr 1606/2002 i det berörda tredjelandet. |
| --- | --- |

(3)

I syfte att bedöma likvärdigheten hos god redovisningssed i tredjeländer med antagna IFRS-standarder fastställs genom kommissionens förordning (EG) nr 1569/2007 av den 21 december 2007 om införande av en mekanism för fastställande av likvärdighet för redovisningsstandarder som tillämpas av tredjelandsemittenter av värdepapper enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG och 2004/109/EG (4) en definition av likvärdighet och en mekanism för att fastställa detta. I förordning (EG) nr 1569/2007 krävs också att kommissionens beslut ska leda till att emittenter från gemenskapen får använda IFRS-standarder som antagits i enlighet med förordning (EG) nr 1606/2002 i det berörda tredjelandet.

| (4) | Finansiella rapporter som upprättats enligt IFRS-standarder som utfärdats av International Accounting Standards Board (IASB) ger användarna en tillräckligt god informationsnivå för att de ska kunna bedöma en emittents tillgångar, skulder, ställning och resultat samt framtidsutsikter. Det är därför lämpligt att tillåta emittenter från tredjeland att använda IFRS som utfärdats av IASB inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(4)

Finansiella rapporter som upprättats enligt IFRS-standarder som utfärdats av International Accounting Standards Board (IASB) ger användarna en tillräckligt god informationsnivå för att de ska kunna bedöma en emittents tillgångar, skulder, ställning och resultat samt framtidsutsikter. Det är därför lämpligt att tillåta emittenter från tredjeland att använda IFRS som utfärdats av IASB inom gemenskapen.

| (5) | I december 2007 rådgjorde kommissionen med CESR avseende den tekniska bedömningen av likvärdigheten för god redovisningssed i Förenta staterna, Kina och Japan. I mars 2008 utvidgade kommissionen detta samråd till att även gälla god redovisningssed i Sydkorea, Kanada och Indien. |
| --- | --- |

(5)

I december 2007 rådgjorde kommissionen med CESR avseende den tekniska bedömningen av likvärdigheten för god redovisningssed i Förenta staterna, Kina och Japan. I mars 2008 utvidgade kommissionen detta samråd till att även gälla god redovisningssed i Sydkorea, Kanada och Indien.

| (6) | I sina yttranden från mars, maj 2008 respektive oktober 2008 rekommenderade CESR att god redovisningssed i Förenta staterna och Japan skulle anses likvärdig med IFRS-standarderna för användning inom gemenskapen. Dessutom rekommenderade CESR att man tillfälligt skulle acceptera bokslutshandlingar utfärdade i enlighet med god redovisningssed i Kina, Kanada, Sydkorea och Indien, dock högst fram till och med den 31 december 2011. |
| --- | --- |

(6)

I sina yttranden från mars, maj 2008 respektive oktober 2008 rekommenderade CESR att god redovisningssed i Förenta staterna och Japan skulle anses likvärdig med IFRS-standarderna för användning inom gemenskapen. Dessutom rekommenderade CESR att man tillfälligt skulle acceptera bokslutshandlingar utfärdade i enlighet med god redovisningssed i Kina, Kanada, Sydkorea och Indien, dock högst fram till och med den 31 december 2011.

| (7) | 2006 slöt American Financial Accounting Standards Board och IASB ett samförståndsavtal som bekräftar deras målsättning att närma god redovisningssed i Förenta staterna och IFRS-standarderna till varandra, och som redogör för arbetsprogrammet för detta mål. Genom detta arbetsprogram har många större skillnader mellan god redovisningssed i Förenta staterna och IFRS-standarderna upphävts. Som en följd av samtalen mellan kommissionen och den amerikanska finansinspektionen (Securities and Exchange Commission – SEC) krävs dessutom inte längre omräkning för gemenskapsemittenter som utarbetar sina bokslutshandlingar i enlighet med IFRS-standarder som utfärdats av IASB. Det är därför lämpligt att anse god redovisningssed i Förenta staterna som likvärdig med antagna IFRS-standarder från och med den 1 januari 2009. |
| --- | --- |

(7)

2006 slöt American Financial Accounting Standards Board och IASB ett samförståndsavtal som bekräftar deras målsättning att närma god redovisningssed i Förenta staterna och IFRS-standarderna till varandra, och som redogör för arbetsprogrammet för detta mål. Genom detta arbetsprogram har många större skillnader mellan god redovisningssed i Förenta staterna och IFRS-standarderna upphävts. Som en följd av samtalen mellan kommissionen och den amerikanska finansinspektionen (Securities and Exchange Commission – SEC) krävs dessutom inte längre omräkning för gemenskapsemittenter som utarbetar sina bokslutshandlingar i enlighet med IFRS-standarder som utfärdats av IASB. Det är därför lämpligt att anse god redovisningssed i Förenta staterna som likvärdig med antagna IFRS-standarder från och med den 1 januari 2009.

| (8) | I augusti 2007 tillkännagav Accounting Standards Board of Japan (ASBJ) och International Accounting Standards Board (IASB) att de hade träffat en överenskommelse om att påskynda tillnärmningen genom att under 2008 undanröja de viktigaste skillnaderna mellan IFRS och god redovisningssed i Japan, och de övriga skillnaderna före slutet av 2011. De japanska myndigheterna kräver ingen omräkning för gemenskapsemittenter som utarbetar sina bokslutshandlingar i enlighet med IFRS-standarderna. Det är därför lämpligt att anse god redovisningssed i Japan som likvärdig med antagna IFRS-standarder från och med den 1 januari 2009. |
| --- | --- |

(8)

I augusti 2007 tillkännagav Accounting Standards Board of Japan (ASBJ) och International Accounting Standards Board (IASB) att de hade träffat en överenskommelse om att påskynda tillnärmningen genom att under 2008 undanröja de viktigaste skillnaderna mellan IFRS och god redovisningssed i Japan, och de övriga skillnaderna före slutet av 2011. De japanska myndigheterna kräver ingen omräkning för gemenskapsemittenter som utarbetar sina bokslutshandlingar i enlighet med IFRS-standarderna. Det är därför lämpligt att anse god redovisningssed i Japan som likvärdig med antagna IFRS-standarder från och med den 1 januari 2009.

| (9) | Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1569/2007 kan emittenter från ett tredjeland under en övergångsperiod som senast löper ut den 31 december 2011 få tillåtelse att använda redovisningsstandarder från ett tredjeland som håller på att närma sig till, eller har åtagit sig att anta, IFRS-standarderna, eller som har slutit ett avtal om ömsesidigt erkännande med gemenskapen senast den 31 december 2008. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1569/2007 kan emittenter från ett tredjeland under en övergångsperiod som senast löper ut den 31 december 2011 få tillåtelse att använda redovisningsstandarder från ett tredjeland som håller på att närma sig till, eller har åtagit sig att anta, IFRS-standarderna, eller som har slutit ett avtal om ömsesidigt erkännande med gemenskapen senast den 31 december 2008.

| (10) | I Kina har redovisningsstandarderna för affärsföretag kraftigt närmats till IFRS-standarderna, och omfattar nästan alla punkter som i dag ingår i IFRS. Eftersom redovisningsstandarderna för affärsföretag endast tillämpas sedan 2007 krävs emellertid ytterligare bevis för att de tillämpas korrekt. |
| --- | --- |

(10)

I Kina har redovisningsstandarderna för affärsföretag kraftigt närmats till IFRS-standarderna, och omfattar nästan alla punkter som i dag ingår i IFRS. Eftersom redovisningsstandarderna för affärsföretag endast tillämpas sedan 2007 krävs emellertid ytterligare bevis för att de tillämpas korrekt.

| (11) | Det kanadensiska redovisningsrådet (Accounting Standards Board of Canada) åtog sig i januari 2006 offentligt att senast den 31 december 2011 anta IFRS-standarderna och vidtar nu konkreta åtgärder för att garantera punktlig och fullständig övergång till IFRS senast den dagen. |
| --- | --- |

(11)

Det kanadensiska redovisningsrådet (Accounting Standards Board of Canada) åtog sig i januari 2006 offentligt att senast den 31 december 2011 anta IFRS-standarderna och vidtar nu konkreta åtgärder för att garantera punktlig och fullständig övergång till IFRS senast den dagen.

| (12) | Den koreanska finansövervakningskommissionen och det koreanska redovisningsinstitutet åtog sig i mars 2007 offentligt att senast den 31 december 2011 anta IFRS-standarderna och vidtar nu konkreta åtgärder för att garantera punktlig och fullständig övergång till IFRS senast den dagen. |
| --- | --- |

(12)

Den koreanska finansövervakningskommissionen och det koreanska redovisningsinstitutet åtog sig i mars 2007 offentligt att senast den 31 december 2011 anta IFRS-standarderna och vidtar nu konkreta åtgärder för att garantera punktlig och fullständig övergång till IFRS senast den dagen.

| (13) | Den indiska regeringen och det indiska institutet för auktoriserade revisorer (Indian Institute of Chartered Accountants) åtog sig i juli 2007 offentligt att senast den 31 december 2011 anta IFRS-standarderna och vidtar nu konkreta åtgärder för att garantera punktlig och fullständig övergång till IFRS senast den dagen. |
| --- | --- |

(13)

Den indiska regeringen och det indiska institutet för auktoriserade revisorer (Indian Institute of Chartered Accountants) åtog sig i juli 2007 offentligt att senast den 31 december 2011 anta IFRS-standarderna och vidtar nu konkreta åtgärder för att garantera punktlig och fullständig övergång till IFRS senast den dagen.

| (14) | Inget slutgiltigt beslut om likvärdighet för redovisningsstandarder som håller på att närma sig IFRS bör fattas innan det har utvärderats hur dessa redovisningsstandarder tillämpas av företag och revisorer, men det är ändå viktigt att stödja de insatser som görs i de länder som har åtagit sig att anpassa sina redovisningsstandarder till IFRS, och även i de länder som har åtagit sig att anta IFRS-standarderna. Därför är det lämpligt att låta emittenter från tredjeländer i gemenskapen utarbeta sina bokslut och halvårsrapporter i enlighet med god redovisningssed i Kina, Kanada, Sydkorea eller Indien under övergångsperioden på högst tre år. Därför bör förordning (EG) nr 809/2004 ändras för att återge dessa ändringar avseende god redovisningssed i Förenta staterna, Japan, Kina, Kanada, Sydkorea och Indien, i syfte att förbereda den historiska finansiella information som emittenter från tredjeland tillhandahåller och att stryka några inaktuella bestämmelser i förordningen. |
| --- | --- |

(14)

Inget slutgiltigt beslut om likvärdighet för redovisningsstandarder som håller på att närma sig IFRS bör fattas innan det har utvärderats hur dessa redovisningsstandarder tillämpas av företag och revisorer, men det är ändå viktigt att stödja de insatser som görs i de länder som har åtagit sig att anpassa sina redovisningsstandarder till IFRS, och även i de länder som har åtagit sig att anta IFRS-standarderna. Därför är det lämpligt att låta emittenter från tredjeländer i gemenskapen utarbeta sina bokslut och halvårsrapporter i enlighet med god redovisningssed i Kina, Kanada, Sydkorea eller Indien under övergångsperioden på högst tre år. Därför bör förordning (EG) nr 809/2004 ändras för att återge dessa ändringar avseende god redovisningssed i Förenta staterna, Japan, Kina, Kanada, Sydkorea och Indien, i syfte att förbereda den historiska finansiella information som emittenter från tredjeland tillhandahåller och att stryka några inaktuella bestämmelser i förordningen.

| (15) | Kommissionen bör fortsätta att med tekniskt stöd från CESR övervaka utvecklingen av god redovisningssed i dessa tredjeländer, i förhållande till antagna IFRS-standarder. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen bör fortsätta att med tekniskt stöd från CESR övervaka utvecklingen av god redovisningssed i dessa tredjeländer, i förhållande till antagna IFRS-standarder.

| (16) | Länderna bör uppmuntras att anta IFRS-standarderna. EU kan besluta att de nationella standarder som har ansetts vara likvärdiga med IFRS-standarderna inte längre ska få användas för att sammanställa de uppgifter som krävs enligt direktiv 2004/109/EG eller förordning (EG) nr 809/2004 om genomförande av direktiv 2003/71/EG när de berörda länderna har antagit IFRS-standarderna som sina enda redovisningsstandarder. |
| --- | --- |

(16)

Länderna bör uppmuntras att anta IFRS-standarderna. EU kan besluta att de nationella standarder som har ansetts vara likvärdiga med IFRS-standarderna inte längre ska få användas för att sammanställa de uppgifter som krävs enligt direktiv 2004/109/EG eller förordning (EG) nr 809/2004 om genomförande av direktiv 2003/71/EG när de berörda länderna har antagit IFRS-standarderna som sina enda redovisningsstandarder.

| (17) | De åtgärder som föreskrivs genom denna förordning är förenliga med yttrandet från Europeiska värdepapperskommittén. |
| --- | --- |

(17)

De åtgärder som föreskrivs genom denna förordning är förenliga med yttrandet från Europeiska värdepapperskommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 35 i förordning (EG) nr 809/2004 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Punkterna 5 och 5a ska ersättas med följande:
  ”5.   Från och med den 1 januari 2009 ska tredjeländer lägga fram sin historiska finansiella information i enlighet med en av följande redovisningsstandarder:






  a) | Internationella redovisningsstandarder antagna enligt förordning (EG) nr 1606/2002. |
| --- | --- | --- |

1.

Punkterna 5 och 5a ska ersättas med följande:

”5.   Från och med den 1 januari 2009 ska tredjeländer lägga fram sin historiska finansiella information i enlighet med en av följande redovisningsstandarder:

a)

Internationella redovisningsstandarder antagna enligt förordning (EG) nr 1606/2002.

| b) | Internationella redovisningsstandarder förutsatt att noterna till de granskade finansiella rapporter som ingår i den historiska finansiella informationen innehåller ett uttryckligt uttalande utan förbehåll om att rapporterna överensstämmer med IFRS enligt IAS 1, Utformning av finansiella rapporter. |
| --- | --- |

b)

Internationella redovisningsstandarder förutsatt att noterna till de granskade finansiella rapporter som ingår i den historiska finansiella informationen innehåller ett uttryckligt uttalande utan förbehåll om att rapporterna överensstämmer med IFRS enligt IAS 1, Utformning av finansiella rapporter.

| c) | God redovisningssed i Japan. |
| --- | --- |

c)

God redovisningssed i Japan.

| d) | God redovisningssed i Förenta staterna. |
| --- | --- |

d)

God redovisningssed i Förenta staterna.

5a   Emittenter från tredjeland omfattas inte av skyldighet att – enligt punkt 20.1 i bilaga I, punkt 13.1 i bilaga IV, punkt 8.2 i bilaga VII, punkt 20.1 i bilaga X, eller punkt 11.1 i bilaga XI – omräkna historisk finansiell information som ingår i ett prospekt och avser räkenskapsåren före de räkenskapsår som börjar den 1 januari 2012 eller därefter, eller skyldighet att – enligt punkt 8.2a i bilaga VII, punkt 11.1 i bilaga IX eller punkt 20.1a i bilaga X – tillhandahålla en skriftlig redogörelse för skillnaderna mellan de internationella redovisningsstandarder som antagits enligt förordning (EG) nr 1606/2002 och de redovisningsprinciper enligt vilka den historiska informationen upprättas för räkenskapsåren före de räkenskapsår som börjar den 1 januari 2012 eller därefter, under förutsättning att den historiska finansiella informationen har sammanställts i enlighet med god redovisningssed i Kina, Kanada, Sydkorea eller Indien.”

| 2. | Punkt 5b–5e ska utgå. |
| --- | --- |

2.

Punkt 5b–5e ska utgå.

Artikel 2

Kommissionen ska fortsätta att med tekniskt stöd från CESR övervaka de insatser som tredjeländer gör för att gå över till IFRS och ska föra en aktiv dialog med myndigheterna under tillnärmningsprocessen. Kommissionen ska under 2009 lägga fram en rapport för Europaparlamentet och Europeiska värdepapperskommittén om utvecklingen på detta område. Kommissionen ska också snabbt rapportera till rådet och Europaparlamentet om det uppstår situationer där EU-emittenter i framtiden måste omräkna sina finansiella rapporter så att de överensstämmer med nationell god redovisningssed i enlighet med berörd utländsk jurisdiktion.

Artikel 3

Tredjeländers offentligt tillkännagivna datum för övergång till IFRS-standarder ska tjäna som referensdag för avskaffande av erkännande av likvärdighet för sådana tredjeländer.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 december 2008.

På kommissionens vägnar

Charlie McCREEVY

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 345, 31.12.2003, s. 64.

1

(2)  EGT L 243, 11.9.2002, s. 1.

2

(3)  EUT L 149, 30.4.2004, s. 1.

3

(4)  EUT L 340, 22.12.2007, s. 66.

4

---

| 19.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/20

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1290/2008

av den 18 december 2008

om godkännande av ett preparat av Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) och Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) (Sorbiflore) som fodertillsats

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser och de skäl och förfaranden som gäller för ett sådant godkännande. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser och de skäl och förfaranden som gäller för ett sådant godkännande.

| (2) | En ansökan om godkännande av det preparat som anges i bilagan har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av det preparat som anges i bilagan har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i den förordningen.

| (3) | Ansökan gäller ett nytt godkännande i kategorin ”zootekniska tillsatser” av ett preparat av Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) och Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) (Sorbiflore) som fodertillsats för smågrisar. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller ett nytt godkännande i kategorin ”zootekniska tillsatser” av ett preparat av Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) och Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) (Sorbiflore) som fodertillsats för smågrisar.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterar i sitt yttrande av den 15 juli 2008 (2) att ett preparat av Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) och Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) (Sorbiflore) inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och det är verkningsfullt när det gäller att förbättra viktökning, enligt de uppgifter som lämnats in av den sökande. Myndigheten konstaterar vidare att preparatet kan vara en potentiell luftvägsallergen. Myndigheten anser inte att det finns behov av särskilda krav för övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats på gemenskapsnivå i enlighet med förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterar i sitt yttrande av den 15 juli 2008 (2) att ett preparat av Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) och Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) (Sorbiflore) inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och det är verkningsfullt när det gäller att förbättra viktökning, enligt de uppgifter som lämnats in av den sökande. Myndigheten konstaterar vidare att preparatet kan vara en potentiell luftvägsallergen. Myndigheten anser inte att det finns behov av särskilda krav för övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats på gemenskapsnivå i enlighet med förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av preparatet visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av preparatet visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”zootekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”andra zootekniska tillsatser” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats enligt villkoren i den bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2008.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  ”Scientific Opinion on the safety and efficacy of the product Sorbiflore, a preparation of Lactobacillus rhamnosus and Lactobacillus farciminis, as feed additive for piglets” (Vetenskapligt yttrande från panelen för tillsatser och produkter eller ämnen som används i foder med anledning av en begäran från Europeiska kommissionen), The EFSA Journal (2008) nr 771, s. 1–13.

2

Lactobacillus rhamnosus

Lactobacillus farciminis

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats
  (handelsnamn) | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FU/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: andra zootekniska tillsatser (förbättrar viktökning) |
| ”4d2 | Sorbial SAS | Lactobacillus rhamnosus CNCM-I-3698 och Lactobacillus farciminis CNCM-I-3699 (Sorbiflore) | Tillsatsens sammansättning:
  Preparat av Lactobacillus rhamnosus CNCM-I-3698 och Lactobacillus farciminis CNCM-I-3699 med en lägsta koncentration av 1 × 108 FU (1)/g
  (förhållande 1:1).
  Karakterisering av den aktiva substansen:
  Mikrobiell biomassa och substrat för fermentering av mjölk som framställs av Lactobacillus rhamnosus CNCM-I-3698 och Lactobacillus farciminis CNCM-I-3699.
  Analysmetod (2):
  Direkt epifluorescerande filtreringsteknik (DEFT) som med hjälp av lämpligt färgämne markerar metaboliskt aktiva celler som fluorescerande enheter (FU). | Smågrisar | — | 5 × 108 | 9 × 108 | 1. | Ange följande i bruksanvisningen för tillsatser och förblandningar: lagringstemperatur, lagringstid och stabilitet vid pelletering. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

(handelsnamn)

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

FU/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: andra zootekniska tillsatser (förbättrar viktökning)

”4d2

Sorbial SAS

Lactobacillus rhamnosus CNCM-I-3698 och Lactobacillus farciminis CNCM-I-3699 (Sorbiflore)

Tillsatsens sammansättning:

Preparat av Lactobacillus rhamnosus CNCM-I-3698 och Lactobacillus farciminis CNCM-I-3699 med en lägsta koncentration av 1 × 108 FU (1)/g

(förhållande 1:1).

Karakterisering av den aktiva substansen:

Mikrobiell biomassa och substrat för fermentering av mjölk som framställs av Lactobacillus rhamnosus CNCM-I-3698 och Lactobacillus farciminis CNCM-I-3699.

Analysmetod (2):

Direkt epifluorescerande filtreringsteknik (DEFT) som med hjälp av lämpligt färgämne markerar metaboliskt aktiva celler som fluorescerande enheter (FU).

Smågrisar

—

5 × 108

9 × 108

1.

Ange följande i bruksanvisningen för tillsatser och förblandningar: lagringstemperatur, lagringstid och stabilitet vid pelletering.

| 2. | Rekommenderad dos/kg helfoder: 5 g. |
| --- | --- |

2.

Rekommenderad dos/kg helfoder: 5 g.

| 3. | Användarsäkerhet: Andningsskydd, skyddsglasögon och skyddshandskar ska användas vid hanteringen. |
| --- | --- |

3.

Användarsäkerhet: Andningsskydd, skyddsglasögon och skyddshandskar ska användas vid hanteringen.

8.1.2019

---

(1)  FU: Fluorescerande enheter.

1

(2)  Närmare information om analysmetoderna finns på webbplatsen för gemenskapens referenslaboratorium: www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives.”

2

---

| 19.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/22

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1291/2008

av den 18 december 2008

om godkännande av kontrollprogram för salmonella i vissa tredjeländer enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003, om förtecknande av program för övervakning av aviär influensa i vissa tredjeländer och om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 90/539/EEG av den 15 oktober 1990 om djurhälsovillkor för handel inom gemenskapen med och för import från tredje land av fjäderfä och kläckningsägg (1), särskilt artiklarna 21.1, 22.3, 23, 24.2, 26 och 27a,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (2), särskilt artiklarna 8.4 och 9.2 b,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003 om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen (3), särskilt artikel 10.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt kommissionens förordning (EG) nr 798/2008 av den 8 augusti 2008 om fastställande av en förteckning över tredjeländer, områden, zoner eller delområden från vilka fjäderfä och fjäderfäprodukter får importeras till och transiteras genom gemenskapen samt kraven för veterinärintyg (4) får varor som omfattas av den förordningen endast importeras till eller transiteras genom gemenskapen från de tredjeländer, områden, zoner eller delområden som förtecknas i tabellen i del 1 i bilaga I till den förordningen. I förordningen fastställs även kraven för veterinärintyg för sådana varor och förlagorna för de veterinärintyg som åtföljer dem fastställs i del 2 i den bilagan. Förordning (EG) nr 798/2008 ska tillämpas från och med den 1 januari 2009. |
| --- | --- |

(1)

Enligt kommissionens förordning (EG) nr 798/2008 av den 8 augusti 2008 om fastställande av en förteckning över tredjeländer, områden, zoner eller delområden från vilka fjäderfä och fjäderfäprodukter får importeras till och transiteras genom gemenskapen samt kraven för veterinärintyg (4) får varor som omfattas av den förordningen endast importeras till eller transiteras genom gemenskapen från de tredjeländer, områden, zoner eller delområden som förtecknas i tabellen i del 1 i bilaga I till den förordningen. I förordningen fastställs även kraven för veterinärintyg för sådana varor och förlagorna för de veterinärintyg som åtföljer dem fastställs i del 2 i den bilagan. Förordning (EG) nr 798/2008 ska tillämpas från och med den 1 januari 2009.

| (2) | Enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 798/2008 ska varor, för vilka det i intyget krävs ett program för övervakning av aviär influensa, endast få importeras till gemenskapen från de tredjeländer, områden, zoner eller delområden som i minst sex månader har genomfört ett sådant program och om programmet uppfyller kravet i den artikeln och anges i kolumn 7 i tabellen i del 1 i bilaga I till den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 798/2008 ska varor, för vilka det i intyget krävs ett program för övervakning av aviär influensa, endast få importeras till gemenskapen från de tredjeländer, områden, zoner eller delområden som i minst sex månader har genomfört ett sådant program och om programmet uppfyller kravet i den artikeln och anges i kolumn 7 i tabellen i del 1 i bilaga I till den förordningen.

| (3) | Brasilien, Chile, Förenta staterna, Kanada, Kroatien, Schweiz och Sydafrika har lämnat in sina program för övervakning av aviär influensa till kommissionen för bedömning. Kommissionen har undersökt dessa program och de uppfyller kraven i artikel 10 i förordning (EG) nr 798/2008. Programmen bör följaktligen anges i kolumn 7 i tabellen i del 1 i bilaga I till den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Brasilien, Chile, Förenta staterna, Kanada, Kroatien, Schweiz och Sydafrika har lämnat in sina program för övervakning av aviär influensa till kommissionen för bedömning. Kommissionen har undersökt dessa program och de uppfyller kraven i artikel 10 i förordning (EG) nr 798/2008. Programmen bör följaktligen anges i kolumn 7 i tabellen i del 1 i bilaga I till den förordningen.

| (4) | I förordning (EG) nr 2160/2003 fastställs föreskrifter för bekämpning av salmonella och andra zoonotiska smittämnen i olika fjäderfäpopulationer i gemenskapen. I förordningen fastställs gemenskapsmål för att minska prevalensen av samtliga serotyper av salmonella av betydelse för folkhälsan i olika fjäderfäpopulationer. Från och med de datum som anges i kolumn 5 i bilaga I till den förordningen ska berörda tredjeländer lämna in ett kontrollprogram för relevanta arter eller kategorier till kommissionen, för att få upptas på eller kvarstå i de i gemenskapslagstiftningen föreskrivna förteckningarna över tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera de djur eller kläckägg som omfattas av den här förordningen. Sådana program ska vara likvärdiga med de program som medlemsstaterna lämnat in och de ska godkännas av kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

I förordning (EG) nr 2160/2003 fastställs föreskrifter för bekämpning av salmonella och andra zoonotiska smittämnen i olika fjäderfäpopulationer i gemenskapen. I förordningen fastställs gemenskapsmål för att minska prevalensen av samtliga serotyper av salmonella av betydelse för folkhälsan i olika fjäderfäpopulationer. Från och med de datum som anges i kolumn 5 i bilaga I till den förordningen ska berörda tredjeländer lämna in ett kontrollprogram för relevanta arter eller kategorier till kommissionen, för att få upptas på eller kvarstå i de i gemenskapslagstiftningen föreskrivna förteckningarna över tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera de djur eller kläckägg som omfattas av den här förordningen. Sådana program ska vara likvärdiga med de program som medlemsstaterna lämnat in och de ska godkännas av kommissionen.

| (5) | Kroatien har till kommissionen lämnat in sina kontrollprogram för salmonella hos avelsfjäderfä av Gallus gallus, kläckägg av dessa, värphöns av Gallus gallus, konsumtionsägg av dessa och dagsgamla kycklingar av Gallus gallus avsedda för avel eller värpning. Dessa program ger garantier som motsvarar garantierna i förordning (EG) nr 2160/2003. De bör därför godkännas. |
| --- | --- |

(5)

Kroatien har till kommissionen lämnat in sina kontrollprogram för salmonella hos avelsfjäderfä av Gallus gallus, kläckägg av dessa, värphöns av Gallus gallus, konsumtionsägg av dessa och dagsgamla kycklingar av Gallus gallus avsedda för avel eller värpning. Dessa program ger garantier som motsvarar garantierna i förordning (EG) nr 2160/2003. De bör därför godkännas.

| (6) | Genom kommissionens beslut 2007/843/EG (5) godkändes de kontrollprogram för salmonella hos avelsflockar av Gallus gallus som Förenta staterna, Israel, Kanada och Tunisien hade lämnat in. Förenta staterna har nu till kommissionen lämnat in ett kontrollprogram för salmonella hos dagsgamla kyckling av Gallus gallus avsedda för värpning eller gödning. Detta program ger garantier som motsvarar garantierna i förordning (EG) nr 2160/2003 och bör därför godkännas. Israel har klargjort att dess kontrollprogram för salmonella endast gäller för produktionskedjan för slaktkycklingkött. |
| --- | --- |

(6)

Genom kommissionens beslut 2007/843/EG (5) godkändes de kontrollprogram för salmonella hos avelsflockar av Gallus gallus som Förenta staterna, Israel, Kanada och Tunisien hade lämnat in. Förenta staterna har nu till kommissionen lämnat in ett kontrollprogram för salmonella hos dagsgamla kyckling av Gallus gallus avsedda för värpning eller gödning. Detta program ger garantier som motsvarar garantierna i förordning (EG) nr 2160/2003 och bör därför godkännas. Israel har klargjort att dess kontrollprogram för salmonella endast gäller för produktionskedjan för slaktkycklingkött.

| (7) | Schweiz har inom ramen för avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter (6) till kommissionen sänt in sina kontrollprogram för salmonella hos avelsfjäderfä av Gallus gallus, kläckägg av dessa, värphöns av Gallus gallus, konsumtionsägg av dessa och dagsgamla kycklingar av Gallus gallus avsedda för avel eller värpning samt slaktkycklingar. Dessa program ger garantier som liknar garantierna i förordning (EG) nr 2160/2003. Detta bör av tydlighetsskäl anges i kolumn 9 i tabellen i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008. |
| --- | --- |

(7)

Schweiz har inom ramen för avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter (6) till kommissionen sänt in sina kontrollprogram för salmonella hos avelsfjäderfä av Gallus gallus, kläckägg av dessa, värphöns av Gallus gallus, konsumtionsägg av dessa och dagsgamla kycklingar av Gallus gallus avsedda för avel eller värpning samt slaktkycklingar. Dessa program ger garantier som liknar garantierna i förordning (EG) nr 2160/2003. Detta bör av tydlighetsskäl anges i kolumn 9 i tabellen i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008.

| (8) | Vissa andra tredjeländer som för närvarande finns förtecknade i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 har ännu inte lämnat in några kontrollprogram för salmonella till kommissionen, eller också ger de program som redan har lämnats in inte garantier som motsvarar garantierna i förordning (EG) nr 2160/2003. Eftersom kraven för avels- och bruksfjäderfä av Gallus gallus, kläckägg av dessa och dagsgamla kycklingar av Gallus gallus i förordning (EG) nr 2160/2003 ska tillämpas inom gemenskapen från och med den 1 januari 2009, bör import av sådana fjäderfän eller ägg från dessa tredjeländer inte längre godkännas efter detta datum. Förteckningen över tredjeländer, områden, zoner eller delområden i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Vissa andra tredjeländer som för närvarande finns förtecknade i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 har ännu inte lämnat in några kontrollprogram för salmonella till kommissionen, eller också ger de program som redan har lämnats in inte garantier som motsvarar garantierna i förordning (EG) nr 2160/2003. Eftersom kraven för avels- och bruksfjäderfä av Gallus gallus, kläckägg av dessa och dagsgamla kycklingar av Gallus gallus i förordning (EG) nr 2160/2003 ska tillämpas inom gemenskapen från och med den 1 januari 2009, bör import av sådana fjäderfän eller ägg från dessa tredjeländer inte längre godkännas efter detta datum. Förteckningen över tredjeländer, områden, zoner eller delområden i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | För att ge garantier som är likvärdiga med garantierna i förordning (EG) nr 2160/2003 bör tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera slaktfjäderfä av Gallus gallus intyga att kontrollprogrammet för salmonella tillämpats på ursprungsflocken och att denna flock har testats med avseende på förekomst av serotyper av salmonella av betydelse för folkhälsan. |
| --- | --- |

(9)

För att ge garantier som är likvärdiga med garantierna i förordning (EG) nr 2160/2003 bör tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera slaktfjäderfä av Gallus gallus intyga att kontrollprogrammet för salmonella tillämpats på ursprungsflocken och att denna flock har testats med avseende på förekomst av serotyper av salmonella av betydelse för folkhälsan.

| (10) | I kommissionens förordning (EG) nr 1177/2006 av den 1 augusti 2006 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 beträffande krav för användningen av särskilda bekämpningsmetoder inom ramen för de nationella programmen för bekämpning av salmonella hos fjäderfä (7) fastställs vissa bestämmelser för användningen av antimikrobiella ämnen och vaccin inom ramen för de nationella kontrollprogrammen. |
| --- | --- |

(10)

I kommissionens förordning (EG) nr 1177/2006 av den 1 augusti 2006 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 beträffande krav för användningen av särskilda bekämpningsmetoder inom ramen för de nationella programmen för bekämpning av salmonella hos fjäderfä (7) fastställs vissa bestämmelser för användningen av antimikrobiella ämnen och vaccin inom ramen för de nationella kontrollprogrammen.

| (11) | Tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera slaktfjäderfä av Gallus gallus bör intyga att de särskilda kraven för användning av antimikrobiella ämnen och vacciner som föreskrivs i förordning (EG) nr 1177/2006 tillämpas. Om antimikrobiella ämnen har använts för andra ändamål än bekämpning av salmonella bör det även anges i veterinärintyget, eftersom sådan användning kan påverka testningen avseende salmonella vid import. Förlagan till veterinärintyg för import av slaktfjäderfän och fjäderfän för vidmakthållande av viltstammen genom utsättning av andra arter än ratiter i del 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera slaktfjäderfä av Gallus gallus bör intyga att de särskilda kraven för användning av antimikrobiella ämnen och vacciner som föreskrivs i förordning (EG) nr 1177/2006 tillämpas. Om antimikrobiella ämnen har använts för andra ändamål än bekämpning av salmonella bör det även anges i veterinärintyget, eftersom sådan användning kan påverka testningen avseende salmonella vid import. Förlagan till veterinärintyg för import av slaktfjäderfän och fjäderfän för vidmakthållande av viltstammen genom utsättning av andra arter än ratiter i del 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed godkänns de kontrollprogram för salmonella hos avelsfjäderfä av Gallus gallus, kläckägg av dessa, värphöns av Gallus gallus, konsumtionsägg av dessa och dagsgamla kycklingar av Gallus gallus avsedda för avel eller värpning, som Kroatien den 11 mars 2008 lämnade in till kommissionen enligt artikel 10.1 i förordning (EG) nr 2160/2003.

Artikel 2

Härmed godkänns det kontrollprogram för salmonella hos dagsgamla kyckling av Gallus gallus avsedda för värpning eller gödning som Förenta staterna den 6 juni 2006 lämnade in till kommissionen enligt artikel 10.1 i förordning (EG) nr 2160/2003.

Artikel 3

De kontrollprogram för salmonella hos avelsfjäderfä av Gallus gallus, kläckägg av dessa, värphöns av Gallus gallus, konsumtionsägg av dessa och dagsgamla kycklingar av Gallus gallus avsedda för avel eller värpning samt slaktkycklingar, som Schweiz den 6 oktober 2008 sände till kommissionen, ger garantier som liknar garantierna i förordning (EG) nr 2160/2003.

Artikel 4

Bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2008.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 303, 31.10.1990, s. 6.

1

(2)  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

2

(3)  EUT L 325, 12.12.2003, s. 1.

3

(4)  EUT L 226, 23.8.2008, s. 1.

4

(5)  EUT L 332, 18.12.2007, s. 81.

5

(6)  EGT L 114, 30.4.2002, s. 132.

6

(7)  EUT L 212, 2.8.2006, s. 3.

7

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Del 1 ska ersättas med följande:
  ”Del 1
  Förteckning över tredjeländer, områden, zoner och delområden















  Tredjelandets/områdets ISO-kod och namn | Tredjelandets, områdets, zonens eller delområdets kod | Beskrivning av tredjelandet, området, zonen eller delområdet | Veterinärintyg | Särskilda villkor | Särskilda villkor | Status avseende övervakning av aviär influensa | Vaccinationsstatus avseende aviär influensa | Status avseende bekämpning av salmonella |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förlagor | Tilläggsgarantier | Sista datum (1) | Första datum (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| AL – Albanien | AL-0 | Hela landet | EP, E | | | | | | | S4 |
| AR – Argentina | AR-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| POU, RAT, EP, E | | | | | A | | S4 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| AU – Australien | AU-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| BPP, DOC, HEP, SRP | | | | | | | S0 |
| BPR | I | | | | | | |
| DOR | II | | | | | | |
| HER | III | | | | | | |
| POU | VI | | | | | | |
| RAT | VII | | | | | | |
| BR – Brasilien | BR-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| BR-1 | Delstaterna Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo och Mato Grosso do Sul | RAT, BPR, DOR, HER, SRA | | | | | A | | |
| BR-2 | Delstaterna Mato Grosso, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina och São Paulo | BPP, DOC, HEP, SRP | | | | | | S0 |
| BR-3 | Distrito Federal och delstaterna Goiás, Minas Gerais, Mato Grosso, Mato Grosso do Sul, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina och São Paulo | WGM | VIII | | | | | | |
| EP, E, POU | | | | | | | S4 |
| BW – Botswana | BW-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| BPR | I | | | | | | |
| DOR | II | | | | | | |
| HER | III | | | | | | |
| RAT | VII | | | | | | |
| CA – Kanada | CA-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP | | | | | A | | S1 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| POU, RAT | | | | | | | |
| CH – Schweiz | CH-0 | Hela landet | (3) | | | | | A | | (3) |
| CL – Chile | CL-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP | | | | | A | | S0 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| POU, RAT | | | | | | | |
| CN – Kina
  (Folkrepubliken) | CN-0 | Hela landet | EP | | | | | | | |
| CN-1 | Provinsen Shandong | POU, E | VI | P2 | 6.2.2004 | — | | | S4 |
| GL – Grönland | GL-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| EP, WGM | | | | | | | |
| HK – Hongkong | HK-0 | Hela området för den särskilda administrativa regionen Hongkong | EP | | | | | | | |
| HR – Kroatien | HR-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| BPR, BPP, DOR, DOC, HEP, HER, SRA, SRP | | | | | A | | S2 |
| EP, E, POU, RAT, WGM | | | | | | | |
| IL – Israel | IL-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRP | | | | | A | | S1 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| EP, E, POU, RAT | | | | | | | S4 |
| IN – Indien | IN-0 | Hela landet | EP | | | | | | | |
| IS – Island | IS-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| KR – Sydkorea | KR-0 | Hela landet | EP, E | | | | | | | S4 |
| ME – Montenegro | ME-O | Hela landet | EP | | | | | | | |
| MG – Madagaskar | MG-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| EP, E, WGM | | | | | | | S4 |
| MY – Malaysia | MY-0 | — | — | | | | | | | |
| MY-1 | Halvön (västra) | EP | | | | | | | |
| E | | P2 | 6.2.2004 | | | | S4 |
| MK – f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (4) | MK-0 (4) | Hela landet | EP | | | | | | | |
| MX – Mexiko | MX-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| EP | | | | | | | |
| NA – Namibia | NA-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| BPR | I | | | | | | |
| DOR | II | | | | | | |
| HER | III | | | | | | |
| RAT, EP, E | VII | | | | | | S4 |
| NC – Nya Kaledonien | NC-0 | Hela landet | EP | | | | | | | |
| NZ – Nya Zeeland | NZ-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP | | | | | | | S0 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| EP, E, POU, RAT | | | | | | | S4 |
| PM – Saint-Pierre och Miquelon | PM-0 | Hela området | SPF | | | | | | | |
| RS – Serbien (5) | RS-0 (5) | Hela landet | EP | | | | | | | |
| RU – Ryssland | RU-0 | Hela landet | EP | | | | | | | |
| SG – Singapore | SG-0 | Hela landet | EP | | | | | | | |
| TH – Thailand | TH-0 | Hela landet | SPF, EP | | | | | | | |
| WGM | VIII | P2 | 23.1.2004 | | | | |
| E, POU, RAT | | P2 | 23.1.2004 | | | | S4 |
| TN – Tunisien | TN-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| DOR, BPR, BPP, HER | | | | | | | S1 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| EP, E, POU, RAT | | | | | | | S4 |
| TR – Turkiet | TR-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| E, EP | | | | | | | S4 |
| US – Förenta staterna | US-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP | | | | | A | | S3 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| EP, E, POU, RAT | | | | | | | S4 |
| UY – Uruguay | UY-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| EP, E, RAT | | | | | | | S4 |
| ZA – Sydafrika | ZA-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| BPR | I | | | | A | | |
| DOR | II | | | | | |
| HER | III | | | | | |
| RAT | VII | | | | | |
| ZW – Zimbabwe | ZW-0 | Hela landet | RAT | VII | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |

1.

Del 1 ska ersättas med följande:

”Del 1

Förteckning över tredjeländer, områden, zoner och delområden

Tredjelandets/områdets ISO-kod och namn

Tredjelandets, områdets, zonens eller delområdets kod

Beskrivning av tredjelandet, området, zonen eller delområdet

Veterinärintyg

Särskilda villkor

Särskilda villkor

Status avseende övervakning av aviär influensa

Vaccinationsstatus avseende aviär influensa

Status avseende bekämpning av salmonella

Förlagor

Tilläggsgarantier

Sista datum (1)

Första datum (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

AL – Albanien

AL-0

Hela landet

EP, E

S4

AR – Argentina

AR-0

Hela landet

SPF

POU, RAT, EP, E

A

S4

WGM

VIII

AU – Australien

AU-0

Hela landet

SPF

EP, E

S4

BPP, DOC, HEP, SRP

S0

BPR

I

DOR

II

HER

III

POU

VI

RAT

VII

BR – Brasilien

BR-0

Hela landet

SPF

BR-1

Delstaterna Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo och Mato Grosso do Sul

RAT, BPR, DOR, HER, SRA

A

BR-2

Delstaterna Mato Grosso, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina och São Paulo

BPP, DOC, HEP, SRP

S0

BR-3

Distrito Federal och delstaterna Goiás, Minas Gerais, Mato Grosso, Mato Grosso do Sul, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina och São Paulo

WGM

VIII

EP, E, POU

S4

BW – Botswana

BW-0

Hela landet

SPF

EP, E

S4

BPR

I

DOR

II

HER

III

RAT

VII

CA – Kanada

CA-0

Hela landet

SPF

EP, E

S4

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP

A

S1

WGM

VIII

POU, RAT

CH – Schweiz

CH-0

Hela landet

(3)

A

(3)

CL – Chile

CL-0

Hela landet

SPF

EP, E

S4

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP

A

S0

WGM

VIII

POU, RAT

CN – Kina

(Folkrepubliken)

CN-0

Hela landet

EP

CN-1

Provinsen Shandong

POU, E

VI

P2

6.2.2004

—

S4

GL – Grönland

GL-0

Hela landet

SPF

EP, WGM

HK – Hongkong

HK-0

Hela området för den särskilda administrativa regionen Hongkong

EP

HR – Kroatien

HR-0

Hela landet

SPF

BPR, BPP, DOR, DOC, HEP, HER, SRA, SRP

A

S2

EP, E, POU, RAT, WGM

IL – Israel

IL-0

Hela landet

SPF

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRP

A

S1

WGM

VIII

EP, E, POU, RAT

S4

IN – Indien

IN-0

Hela landet

EP

IS – Island

IS-0

Hela landet

SPF

EP, E

S4

KR – Sydkorea

KR-0

Hela landet

EP, E

S4

ME – Montenegro

ME-O

Hela landet

EP

MG – Madagaskar

MG-0

Hela landet

SPF

EP, E, WGM

S4

MY – Malaysia

MY-0

—

—

MY-1

Halvön (västra)

EP

E

P2

6.2.2004

S4

MK – f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (4)

MK-0 (4)

Hela landet

EP

MX – Mexiko

MX-0

Hela landet

SPF

EP

NA – Namibia

NA-0

Hela landet

SPF

BPR

I

DOR

II

HER

III

RAT, EP, E

VII

S4

NC – Nya Kaledonien

NC-0

Hela landet

EP

NZ – Nya Zeeland

NZ-0

Hela landet

SPF

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP

S0

WGM

VIII

EP, E, POU, RAT

S4

PM – Saint-Pierre och Miquelon

PM-0

Hela området

SPF

RS – Serbien (5)

RS-0 (5)

Hela landet

EP

RU – Ryssland

RU-0

Hela landet

EP

SG – Singapore

SG-0

Hela landet

EP

TH – Thailand

TH-0

Hela landet

SPF, EP

WGM

VIII

P2

23.1.2004

E, POU, RAT

P2

23.1.2004

S4

TN – Tunisien

TN-0

Hela landet

SPF

DOR, BPR, BPP, HER

S1

WGM

VIII

EP, E, POU, RAT

S4

TR – Turkiet

TR-0

Hela landet

SPF

E, EP

S4

US – Förenta staterna

US-0

Hela landet

SPF

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP

A

S3

WGM

VIII

EP, E, POU, RAT

S4

UY – Uruguay

UY-0

Hela landet

SPF

EP, E, RAT

S4

ZA – Sydafrika

ZA-0

Hela landet

SPF

EP, E

S4

BPR

I

A

DOR

II

HER

III

RAT

VII

ZW – Zimbabwe

ZW-0

Hela landet

RAT

VII

EP, E

S4

| 2. | Del 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | I avsnittet ”Tilläggsgarantier (TG)” ska punkt IV utgå. |
| --- | --- | --- |

2.

Del 2 ska ändras på följande sätt:

a)

I avsnittet ”Tilläggsgarantier (TG)” ska punkt IV utgå.

| b) | Avsnittet ”Program för bekämpning av salmonella” ska ersättas med följande:
  ”Program för bekämpning av salmonella:






  ’S0’ | Förbjudet att exportera avels- eller bruksfjäderfän (BPP) av Gallus gallus, dagsgamla kycklingar (DOC) av Gallus gallus, slaktfjäderfän och fjäderfän för vidmakthållande av viltstammen (SRP) av Gallus gallus samt kläckägg (HEP) av Gallus gallus till gemenskapen, eftersom inget relevant kontrollprogram för salmonella enligt förordning (EG) nr 2160/2003 har lämnats in till kommissionen eller godkänts av den. |
| --- | --- | --- |
| ’S1’ | Förbjudet att exportera avels- eller bruksfjäderfän (BPP) av Gallus gallus, dagsgamla kycklingar (DOC) av Gallus gallus samt slaktfjäderfän och fjäderfän för vidmakthållande av viltstammen (SRP) av Gallus gallus för andra ändamål än avel till gemenskapen, eftersom inget relevant kontrollprogram för salmonella enligt förordning (EG) nr 2160/2003 har lämnats in till kommissionen eller godkänts av den. |
| ’S2’ | Förbjudet att exportera avels- eller bruksfjäderfän (BPP) av Gallus gallus, dagsgamla kycklingar (DOC) av Gallus gallus samt slaktfjäderfän och fjäderfän för vidmakthållande av viltstammen (SRP) av Gallus gallus för andra ändamål än avel eller värpning till gemenskapen, eftersom inget relevant kontrollprogram för salmonella enligt förordning (EG) nr 2160/2003 har lämnats in till kommissionen eller godkänts av den. |
| ’S3’ | Förbjudet att exportera avels- eller bruksfjäderfän (BPP) av Gallus gallus samt slaktfjäderfän och fjäderfän för vidmakthållande av viltstammen (SRP) av Gallus gallus för andra ändamål än avel till gemenskapen, eftersom inget relevant kontrollprogram för salmonella enligt förordning (EG) nr 2160/2003 har lämnats in till kommissionen eller godkänts av den. |
| ’S4’ | Förbjudet att exportera andra ägg (E) av Gallus gallus än sådana som har klassats som ägg av klass B enligt förordning (EG) nr 557/2007 till gemenskapen, eftersom inget relevant kontrollprogram för salmonella enligt förordning (EG) nr 2160/2003 har lämnats in till kommissionen eller godkänts av den.” |

b)

Avsnittet ”Program för bekämpning av salmonella” ska ersättas med följande:

”Program för bekämpning av salmonella:

’S0’

Förbjudet att exportera avels- eller bruksfjäderfän (BPP) av Gallus gallus, dagsgamla kycklingar (DOC) av Gallus gallus, slaktfjäderfän och fjäderfän för vidmakthållande av viltstammen (SRP) av Gallus gallus samt kläckägg (HEP) av Gallus gallus till gemenskapen, eftersom inget relevant kontrollprogram för salmonella enligt förordning (EG) nr 2160/2003 har lämnats in till kommissionen eller godkänts av den.

’S1’

Förbjudet att exportera avels- eller bruksfjäderfän (BPP) av Gallus gallus, dagsgamla kycklingar (DOC) av Gallus gallus samt slaktfjäderfän och fjäderfän för vidmakthållande av viltstammen (SRP) av Gallus gallus för andra ändamål än avel till gemenskapen, eftersom inget relevant kontrollprogram för salmonella enligt förordning (EG) nr 2160/2003 har lämnats in till kommissionen eller godkänts av den.

’S2’

Förbjudet att exportera avels- eller bruksfjäderfän (BPP) av Gallus gallus, dagsgamla kycklingar (DOC) av Gallus gallus samt slaktfjäderfän och fjäderfän för vidmakthållande av viltstammen (SRP) av Gallus gallus för andra ändamål än avel eller värpning till gemenskapen, eftersom inget relevant kontrollprogram för salmonella enligt förordning (EG) nr 2160/2003 har lämnats in till kommissionen eller godkänts av den.

’S3’

Förbjudet att exportera avels- eller bruksfjäderfän (BPP) av Gallus gallus samt slaktfjäderfän och fjäderfän för vidmakthållande av viltstammen (SRP) av Gallus gallus för andra ändamål än avel till gemenskapen, eftersom inget relevant kontrollprogram för salmonella enligt förordning (EG) nr 2160/2003 har lämnats in till kommissionen eller godkänts av den.

’S4’

Förbjudet att exportera andra ägg (E) av Gallus gallus än sådana som har klassats som ägg av klass B enligt förordning (EG) nr 557/2007 till gemenskapen, eftersom inget relevant kontrollprogram för salmonella enligt förordning (EG) nr 2160/2003 har lämnats in till kommissionen eller godkänts av den.”

| c) | Förlagan till veterinärintyg för slaktfjäderfän och fjäderfän för vidmakthållande av viltstammen genom utsättning av andra arter än ratiter (SRP) ska ersättas med följande:
  ”Förlaga till veterinärintyg för slaktfjäderfän och fjäderfän för vidmakthållande av viltstammen genom utsättning av andra arter än ratiter (SRP) |
| --- | --- |

c)

Förlagan till veterinärintyg för slaktfjäderfän och fjäderfän för vidmakthållande av viltstammen genom utsättning av andra arter än ratiter (SRP) ska ersättas med följande:

”Förlaga till veterinärintyg för slaktfjäderfän och fjäderfän för vidmakthållande av viltstammen genom utsättning av andra arter än ratiter (SRP)

Image

Image

Image

Image

Image

---

(1)  Varor, inklusive sådana som transporteras på öppet hav, som producerats före detta datum får importeras till gemenskapen under 90 dagar efter detta datum.

(2)  Endast varor som producerats efter detta datum får importeras till gemenskapen.

(3)  Enligt avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter (EGT L 114, 30.4.2002, s. 132).

(4)  F.d. jugoslaviska republiken Makedonien: Koden föregriper inte den definitiva beteckningen av detta land, vilken kommer att bestämmas under de förhandlingar som för närvarande pågår i Förenta nationerna.

(5)  Med undantag för Kosovo enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999.”

---

| 19.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/36

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1292/2008

av den 18 december 2008

om godkännande av Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol och Ecobiol plus) som fodertillsats

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser och de skäl och förfaranden som gäller för ett sådant godkännande. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser och de skäl och förfaranden som gäller för ett sådant godkännande.

| (2) | En ansökan om godkännande av det preparat som anges i bilagan har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av det preparat som anges i bilagan har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i den förordningen.

| (3) | Ansökan gäller godkännande i kategorin ”zootekniska tillsatser” av preparatet Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol och Ecobiol plus) som fodertillsats för slaktkycklingar. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande i kategorin ”zootekniska tillsatser” av preparatet Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol och Ecobiol plus) som fodertillsats för slaktkycklingar.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterar i sitt yttrande av den 16 juli 2008 (2) att Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol och Ecobiol plus) inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och att det är verkningsfullt när det gäller att stabilisera tarmfloran, enligt de uppgifter som lämnats in av den sökande. Myndigheten konstaterar vidare att Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol och Ecobiol plus) inte medför några andra risker som enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 skulle förhindra ett godkännande. Enligt yttrandet har användningen av preparatet ingen negativ inverkan på slaktkycklingar. Myndigheten anser inte att det finns behov av särskilda krav för övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats på gemenskapsnivå i enlighet med förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterar i sitt yttrande av den 16 juli 2008 (2) att Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol och Ecobiol plus) inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och att det är verkningsfullt när det gäller att stabilisera tarmfloran, enligt de uppgifter som lämnats in av den sökande. Myndigheten konstaterar vidare att Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol och Ecobiol plus) inte medför några andra risker som enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 skulle förhindra ett godkännande. Enligt yttrandet har användningen av preparatet ingen negativ inverkan på slaktkycklingar. Myndigheten anser inte att det finns behov av särskilda krav för övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats på gemenskapsnivå i enlighet med förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av preparatet visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av preparatet visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”zootekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”medel som stabiliserar tarmfloran” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats enligt villkoren i den bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2008.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  ”Scientific Opinion on the safety and efficacy of Ecobiol® (Bacillus amyloliquefaciens) as feed additives for chickens for fattening” (Vetenskapligt yttrande från panelen för tillsatser och produkter eller ämnen som används i foder med anledning av en begäran från Europeiska kommissionen), The EFSA Journal (2008) nr 773, s. 1–13.

2

®

Bacillus amyloliquefaciens

The EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats
  (handelsnamn) | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: medel som stabiliserar tarmfloran |
| ”4b1822 | NOREL SA | Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol och Ecobiol plus) | Tillsatsens sammansättning:
  Ecobiol:
  Preparat av Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 med en lägsta koncentration av 1 × 109 CFU/g
  Ecobiol plus:
  Preparat av Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 med en lägsta koncentration av 1 × 1010 CFU/g
  Karakterisering av den aktiva substansen:
  Sporer av Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940.
  Analysmetod: (1)

  Räkning: utstryk på tryptonsojaagarplatta efter värmebehandling.
  Identifiering: pulsfältsgelelektrofores (PFGE). | Slaktkycklingar | — | 1 × 109 | 1 × 109 | 1. | Ange följande i bruksanvisningen för tillsatser och förblandningar: lagringstemperatur, lagringstid och stabilitet vid pelletering. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

(handelsnamn)

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

CFU/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: medel som stabiliserar tarmfloran

”4b1822

NOREL SA

Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol och Ecobiol plus)

Tillsatsens sammansättning:

Ecobiol:

Preparat av Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 med en lägsta koncentration av 1 × 109 CFU/g

Ecobiol plus:

Preparat av Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 med en lägsta koncentration av 1 × 1010 CFU/g

Karakterisering av den aktiva substansen:

Sporer av Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940.

Analysmetod: (1)

Räkning: utstryk på tryptonsojaagarplatta efter värmebehandling.

Identifiering: pulsfältsgelelektrofores (PFGE).

Slaktkycklingar

—

1 × 109

1 × 109

1.

Ange följande i bruksanvisningen för tillsatser och förblandningar: lagringstemperatur, lagringstid och stabilitet vid pelletering.

| 2. | Användarsäkerhet: skyddsmask rekommenderas vid blandning. |
| --- | --- |

2.

Användarsäkerhet: skyddsmask rekommenderas vid blandning.

| 3. | Får inte användas samtidigt med koccidiostatika. |
| --- | --- |

3.

Får inte användas samtidigt med koccidiostatika.

8.1.2019

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på webbplatsen för gemenskapens referenslaboratorium: www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives”

1

---

| 19.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/38

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1293/2008

av den 18 december 2008

om godkännande av ett nytt användningsområde för Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20 och Levucell SC10 ME) som fodertillsats

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser och de skäl och förfaranden som gäller för ett sådant godkännande. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser och de skäl och förfaranden som gäller för ett sådant godkännande.

| (2) | En ansökan om godkännande av det preparat som anges i bilagan har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av det preparat som anges i bilagan har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i den förordningen.

| (3) | Ansökan gäller godkännande i kategorin ”zootekniska tillsatser” av ett nytt användningsområde för preparat av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20, Levucell SC10 ME) som fodertillsats för lamm. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande i kategorin ”zootekniska tillsatser” av ett nytt användningsområde för preparat av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20, Levucell SC10 ME) som fodertillsats för lamm.

| (4) | Användningen av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 godkändes utan tidsgräns för mjölkkor och slaktboskap genom kommissionens förordning (EG) nr 1200/2005 (2) och till och med den 22 mars 2017 för mjölkgetter och mjölkfår genom kommissionens förordning (EG) nr 226/2007 (3). |
| --- | --- |

(4)

Användningen av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 godkändes utan tidsgräns för mjölkkor och slaktboskap genom kommissionens förordning (EG) nr 1200/2005 (2) och till och med den 22 mars 2017 för mjölkgetter och mjölkfår genom kommissionens förordning (EG) nr 226/2007 (3).

| (5) | Nya uppgifter har lämnats in till stöd för en ansökan om godkännande för lamm. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterar i sitt yttrande av den 16 juli 2008 (4) att Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20, Levucell SC10 ME) inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Myndigheten konstaterar vidare att Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20, Levucell SC10 ME) inte medför några andra risker som enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 skulle förhindra ett godkännande. Enligt yttrandet är användningen av preparatet säker för lamm och det kan också ha positiva effekter på slutvikten och den genomsnittliga dagliga viktökningen. Myndigheten anser inte att det finns behov av särskilda krav för övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats på gemenskapsnivå i enlighet med förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Nya uppgifter har lämnats in till stöd för en ansökan om godkännande för lamm. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterar i sitt yttrande av den 16 juli 2008 (4) att Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20, Levucell SC10 ME) inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Myndigheten konstaterar vidare att Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20, Levucell SC10 ME) inte medför några andra risker som enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 skulle förhindra ett godkännande. Enligt yttrandet är användningen av preparatet säker för lamm och det kan också ha positiva effekter på slutvikten och den genomsnittliga dagliga viktökningen. Myndigheten anser inte att det finns behov av särskilda krav för övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats på gemenskapsnivå i enlighet med förordning (EG) nr 1831/2003.

| (6) | Bedömningen av preparatet visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(6)

Bedömningen av preparatet visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”zootekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”medel som stabiliserar tarmfloran” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats enligt villkoren i den bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2008.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EUT L 195, 27.7.2005, s. 6.

2

(3)  EUT L 64, 2.3.2007, s. 26.

3

(4)  ”Scientific Opinion on the safety and efficacy of Levucell SC20/Levucell SC10ME, a preparation of Saccharomyces cerevisiae, as feed additive for lambs for fattening” (Vetenskapligt yttrande från panelen för tillsatser och produkter eller ämnen som används i foder med anledning av en begäran från Europeiska kommissionen), The EFSA Journal nr 772, s. 1–11, 2008.

4

Saccharomyces cerevisiae

The EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats
  (handelsnamn) | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Category of zootechnical additives. Functional group: gut flora stabilisers |
| ”4b1711 | LALLEMAND SAS | Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20, Levucell SC10 ME) | | Tillsatsens sammansättning: | I fast form:
  Preparat av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 av levande torkade celler med en garanterad minsta koncentration på 2 × 1010 CFU/g. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

(handelsnamn)

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

CFU/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Category of zootechnical additives. Functional group: gut flora stabilisers

”4b1711

LALLEMAND SAS

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20, Levucell SC10 ME)

Tillsatsens sammansättning:

I fast form:

Preparat av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 av levande torkade celler med en garanterad minsta koncentration på 2 × 1010 CFU/g.

| | I kapselform:
  Preparat av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 av levande torkade celler med en garanterad minsta koncentration på 1 × 1010 CFU/g. |
| --- | --- |

I kapselform:

Preparat av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 av levande torkade celler med en garanterad minsta koncentration på 1 × 1010 CFU/g.

| | Karakterisering av den aktiva substansen:

  Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077: 80 % levande torkade celler och 14 % icke-levande celler. |
| --- | --- |

Karakterisering av den aktiva substansen:

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077: 80 % levande torkade celler och 14 % icke-levande celler.

| | Analysmetod (1):
  Ingjutningsmetod och molekylär identifiering (PCR). |
| --- | --- |

Analysmetod (1):

Ingjutningsmetod och molekylär identifiering (PCR).

Lamm

—

3,0 × 109

7,3 × 109

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen för tillsatser och förblandningar: lagringstemperatur, lagringstid och stabilitet vid pelletering. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen för tillsatser och förblandningar: lagringstemperatur, lagringstid och stabilitet vid pelletering.

| 2. | I kompletteringsfoder får temperaturen inte överstiga 50 °C med Levucell SC20 och 80 °C med Levucell SC10ME. |
| --- | --- |

2.

I kompletteringsfoder får temperaturen inte överstiga 50 °C med Levucell SC20 och 80 °C med Levucell SC10ME.

| 3. | Får i kapselform endast tillsättas pelleterat foder. |
| --- | --- |

3.

Får i kapselform endast tillsättas pelleterat foder.

| 4. | Rekommenderad dosering: 7,3 × 109 CFU/kg helfoder |
| --- | --- |

4.

Rekommenderad dosering: 7,3 × 109 CFU/kg helfoder

| 5. | Om produkten hanteras eller blandas i slutna utrymmen rekommenderas användning av skyddsglasögon och skyddsmask vid blandning, om blandarna inte är utrustade med utsugningsanordning. |
| --- | --- |

5.

Om produkten hanteras eller blandas i slutna utrymmen rekommenderas användning av skyddsglasögon och skyddsmask vid blandning, om blandarna inte är utrustade med utsugningsanordning.

8.1.2019

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på webbplatsen för gemenskapens referenslaboratorium: www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives”

1

---

| 19.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/41

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1294/2008

av den 18 december 2008

om ändring av förordning (EG) nr 318/2007 om djurhälsokrav för import av vissa fåglar till gemenskapen och villkoren för karantän för denna import

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 91/496/EEG av den 15 juli 1991 om fastställande av regler för hur veterinärkontroller skall organiseras för djur som importeras till gemenskapen från tredje land och om ändring av direktiven 89/662/EEG, 90/425/EEG och 90/675/EEG (1), särskilt artikel 10.3 andra stycket och 10.4 första stycket,

med beaktande av rådets direktiv 92/65/EEG av den 13 juli 1992 om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till gemenskapen av djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A.I till direktiv 90/425/EEG (2), särskilt artikel 18.1 fjärde strecksatsen, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 318/2007 (3) fastställs djurhälsokrav för import av vissa andra fåglar än fjäderfä till gemenskapen och villkoren för karantän för dessa fåglar efter import. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 318/2007 (3) fastställs djurhälsokrav för import av vissa andra fåglar än fjäderfä till gemenskapen och villkoren för karantän för dessa fåglar efter import.

| (2) | I bilaga V till den förordningen finns en förteckning över enskilda karantäner och karantänsstationer som godkänts av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna för import av vissa andra fåglar än fjäderfä. |
| --- | --- |

(2)

I bilaga V till den förordningen finns en förteckning över enskilda karantäner och karantänsstationer som godkänts av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna för import av vissa andra fåglar än fjäderfä.

| (3) | Frankrike, Tyskland och Förenade kungariket har sett över sina godkända enskilda karantäner och karantänsstationer och har skickat en uppdaterad förteckning över dessa enskilda karantäner och karantänsstationer till kommissionen. Förteckningen över godkända enskilda karantäner och karantänsstationer i bilaga V till förordning (EG) nr 318/2007 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Frankrike, Tyskland och Förenade kungariket har sett över sina godkända enskilda karantäner och karantänsstationer och har skickat en uppdaterad förteckning över dessa enskilda karantäner och karantänsstationer till kommissionen. Förteckningen över godkända enskilda karantäner och karantänsstationer i bilaga V till förordning (EG) nr 318/2007 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | Förordning (EG) nr 318/2007 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EG) nr 318/2007 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga V till förordning (EG) nr 318/2007 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2008.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 268, 24.9.1991, s. 56.

1

(2)  EGT L 268, 14.9.1992, s. 54.

2

(3)  EUT L 84, 24.3.2007, s. 7.

3

---

BILAGA

”BILAGA V

Förteckning över godkända enskilda karantäner och karantänsstationer som avses i artikel 6.1

| Landets ISO-kod | Landets namn | Godkännandenummer enskild karantän eller karantänsstation |
| --- | --- | --- |
| AT | ÖSTERRIKE | AT OP Q1 |
| AT | ÖSTERRIKE | AT-KO-Q1 |
| AT | ÖSTERRIKE | AT-3-KO-Q2 |
| AT | ÖSTERRIKE | AT-3-ME-Q1 |
| AT | ÖSTERRIKE | AT-3-HO-Q-1 |
| AT | ÖSTERRIKE | AT3-KR-Q1 |
| AT | ÖSTERRIKE | AT-4-KI-Q1 |
| AT | ÖSTERRIKE | AT-4-VB-Q1 |
| AT | ÖSTERRIKE | AT 6 10 Q 1 |
| AT | ÖSTERRIKE | AT 6 04 Q 1 |
| BE | BELGIEN | BE VQ 1003 |
| BE | BELGIEN | BE VQ 1010 |
| BE | BELGIEN | BE VQ 1011 |
| BE | BELGIEN | BE VQ 1012 |
| BE | BELGIEN | BE VQ 1013 |
| BE | BELGIEN | BE VQ 1016 |
| BE | BELGIEN | BE VQ 1017 |
| BE | BELGIEN | BE VQ 3001 |
| BE | BELGIEN | BE VQ 3008 |
| BE | BELGIEN | BE VQ 3014 |
| BE | BELGIEN | BE VQ 3015 |
| BE | BELGIEN | BE VQ 4009 |
| BE | BELGIEN | BE VQ 4017 |
| BE | BELGIEN | BE VQ 7015 |
| CZ | TJECKIEN | 21750016 |
| CZ | TJECKIEN | 21750027 |
| CZ | TJECKIEN | 21750050 |
| CZ | TJECKIEN | 61750009 |
| DE | TYSKLAND | BB-1 |
| DE | TYSKLAND | BW-1 |
| DE | TYSKLAND | BY-1 |
| DE | TYSKLAND | BY-2 |
| DE | TYSKLAND | BY-3 |
| DE | TYSKLAND | BY-4 |
| DE | TYSKLAND | HE-2 |
| DE | TYSKLAND | NI-1 |
| DE | TYSKLAND | NI-2 |
| DE | TYSKLAND | NI-3 |
| DE | TYSKLAND | NW-1 |
| DE | TYSKLAND | NW-2 |
| DE | TYSKLAND | NW-3 |
| DE | TYSKLAND | NW-4 |
| DE | TYSKLAND | NW-5 |
| DE | TYSKLAND | NW-6 |
| DE | TYSKLAND | NW-7 |
| DE | TYSKLAND | NW-8 |
| DE | TYSKLAND | NW-9 |
| DE | TYSKLAND | RP-1 |
| DE | TYSKLAND | SN-1 |
| DE | TYSKLAND | SN-2 |
| DE | TYSKLAND | TH-1 |
| DE | TYSKLAND | TH-2 |
| ES | SPANIEN | ES/01/02/05 |
| ES | SPANIEN | ES/05/02/12 |
| ES | SPANIEN | ES/05/03/13 |
| ES | SPANIEN | ES/09/02/10 |
| ES | SPANIEN | ES/17/02/07 |
| ES | SPANIEN | ES/04/03/11 |
| ES | SPANIEN | ES/04/03/14 |
| ES | SPANIEN | ES/09/03/15 |
| ES | SPANIEN | ES/09/06/18 |
| ES | SPANIEN | ES/10/07/20 |
| FR | FRANKRIKE | 38.193.01 |
| FR | FRANKRIKE | 32.162.004 |
| GR | GREKLAND | GR.1 |
| GR | GREKLAND | GR.2 |
| IE | IRLAND | IRL-HBQ-1-2003 Unit A |
| IT | ITALIEN | 003AL707 |
| IT | ITALIEN | 305/B/743 |
| IT | ITALIEN | 132BG603 |
| IT | ITALIEN | 170BG601 |
| IT | ITALIEN | 068CR003 |
| IT | ITALIEN | 006FR601 |
| IT | ITALIEN | 054LCO22 |
| IT | ITALIEN | I – 19/ME/01 |
| IT | ITALIEN | 119RM013 |
| IT | ITALIEN | 006TS139 |
| IT | ITALIEN | 133VA023 |
| IT | ITALIEN | 015RM168 |
| MT | MALTA | BQ 001 |
| NL | NEDERLÄNDERNA | NL-13000 |
| NL | NEDERLÄNDERNA | NL-13001 |
| NL | NEDERLÄNDERNA | NL-13002 |
| NL | NEDERLÄNDERNA | NL-13003 |
| NL | NEDERLÄNDERNA | NL-13004 |
| NL | NEDERLÄNDERNA | NL-13005 |
| NL | NEDERLÄNDERNA | NL-13006 |
| NL | NEDERLÄNDERNA | NL-13007 |
| NL | NEDERLÄNDERNA | NL-13008 |
| NL | NEDERLÄNDERNA | NL-13009 |
| NL | NEDERLÄNDERNA | NL-13010 |
| PL | POLEN | 14084501 |
| PT | PORTUGAL | 05 01 CQA |
| PT | PORTUGAL | 01 02 CQA |
| PT | PORTUGAL | 03 01 CQAR |
| PT | PORTUGAL | 05 07 CQAA |
| UK | FÖRENADE KUNGARIKET | 21/07/01 |
| UK | FÖRENADE KUNGARIKET | 21/07/02 |
| UK | FÖRENADE KUNGARIKET | 01/08/01 |
| UK | FÖRENADE KUNGARIKET | 21/08/01 |
| UK | FÖRENADE KUNGARIKET | 24/08/01” |

Landets ISO-kod

Landets namn

Godkännandenummer enskild karantän eller karantänsstation

AT

ÖSTERRIKE

AT OP Q1

AT

ÖSTERRIKE

AT-KO-Q1

AT

ÖSTERRIKE

AT-3-KO-Q2

AT

ÖSTERRIKE

AT-3-ME-Q1

AT

ÖSTERRIKE

AT-3-HO-Q-1

AT

ÖSTERRIKE

AT3-KR-Q1

AT

ÖSTERRIKE

AT-4-KI-Q1

AT

ÖSTERRIKE

AT-4-VB-Q1

AT

ÖSTERRIKE

AT 6 10 Q 1

AT

ÖSTERRIKE

AT 6 04 Q 1

BE

BELGIEN

BE VQ 1003

BE

BELGIEN

BE VQ 1010

BE

BELGIEN

BE VQ 1011

BE

BELGIEN

BE VQ 1012

BE

BELGIEN

BE VQ 1013

BE

BELGIEN

BE VQ 1016

BE

BELGIEN

BE VQ 1017

BE

BELGIEN

BE VQ 3001

BE

BELGIEN

BE VQ 3008

BE

BELGIEN

BE VQ 3014

BE

BELGIEN

BE VQ 3015

BE

BELGIEN

BE VQ 4009

BE

BELGIEN

BE VQ 4017

BE

BELGIEN

BE VQ 7015

CZ

TJECKIEN

21750016

CZ

TJECKIEN

21750027

CZ

TJECKIEN

21750050

CZ

TJECKIEN

61750009

DE

TYSKLAND

BB-1

DE

TYSKLAND

BW-1

DE

TYSKLAND

BY-1

DE

TYSKLAND

BY-2

DE

TYSKLAND

BY-3

DE

TYSKLAND

BY-4

DE

TYSKLAND

HE-2

DE

TYSKLAND

NI-1

DE

TYSKLAND

NI-2

DE

TYSKLAND

NI-3

DE

TYSKLAND

NW-1

DE

TYSKLAND

NW-2

DE

TYSKLAND

NW-3

DE

TYSKLAND

NW-4

DE

TYSKLAND

NW-5

DE

TYSKLAND

NW-6

DE

TYSKLAND

NW-7

DE

TYSKLAND

NW-8

DE

TYSKLAND

NW-9

DE

TYSKLAND

RP-1

DE

TYSKLAND

SN-1

DE

TYSKLAND

SN-2

DE

TYSKLAND

TH-1

DE

TYSKLAND

TH-2

ES

SPANIEN

ES/01/02/05

ES

SPANIEN

ES/05/02/12

ES

SPANIEN

ES/05/03/13

ES

SPANIEN

ES/09/02/10

ES

SPANIEN

ES/17/02/07

ES

SPANIEN

ES/04/03/11

ES

SPANIEN

ES/04/03/14

ES

SPANIEN

ES/09/03/15

ES

SPANIEN

ES/09/06/18

ES

SPANIEN

ES/10/07/20

FR

FRANKRIKE

38.193.01

FR

FRANKRIKE

32.162.004

GR

GREKLAND

GR.1

GR

GREKLAND

GR.2

IE

IRLAND

IRL-HBQ-1-2003 Unit A

IT

ITALIEN

003AL707

IT

ITALIEN

305/B/743

IT

ITALIEN

132BG603

IT

ITALIEN

170BG601

IT

ITALIEN

068CR003

IT

ITALIEN

006FR601

IT

ITALIEN

054LCO22

IT

ITALIEN

I – 19/ME/01

IT

ITALIEN

119RM013

IT

ITALIEN

006TS139

IT

ITALIEN

133VA023

IT

ITALIEN

015RM168

MT

MALTA

BQ 001

NL

NEDERLÄNDERNA

NL-13000

NL

NEDERLÄNDERNA

NL-13001

NL

NEDERLÄNDERNA

NL-13002

NL

NEDERLÄNDERNA

NL-13003

NL

NEDERLÄNDERNA

NL-13004

NL

NEDERLÄNDERNA

NL-13005

NL

NEDERLÄNDERNA

NL-13006

NL

NEDERLÄNDERNA

NL-13007

NL

NEDERLÄNDERNA

NL-13008

NL

NEDERLÄNDERNA

NL-13009

NL

NEDERLÄNDERNA

NL-13010

PL

POLEN

14084501

PT

PORTUGAL

05 01 CQA

PT

PORTUGAL

01 02 CQA

PT

PORTUGAL

03 01 CQAR

PT

PORTUGAL

05 07 CQAA

UK

FÖRENADE KUNGARIKET

21/07/01

UK

FÖRENADE KUNGARIKET

21/07/02

UK

FÖRENADE KUNGARIKET

01/08/01

UK

FÖRENADE KUNGARIKET

21/08/01

UK

FÖRENADE KUNGARIKET

24/08/01”

---

| 19.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/45

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1295/2008

av den 18 december 2008

om import av humle från tredjeland

(kodifierad version)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1) särskilt artiklarna 192.2 och 195.2 i förening med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens förordning (EEG) nr 3076/78 av den 21 december 1978 om import av humle från tredjeland (2) och kommissionens förordning (EEG) nr 3077/78 av den 21 december 1978 om godkännande av intyg för humle som importeras från tredjeland som likvärdiga med gemenskapsintyg (3) har ändrats flera gånger (4) på ett väsentligt sätt. För att skapa klarhet och överskådlighet bör dessa förordningar kodifieras. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens förordning (EEG) nr 3076/78 av den 21 december 1978 om import av humle från tredjeland (2) och kommissionens förordning (EEG) nr 3077/78 av den 21 december 1978 om godkännande av intyg för humle som importeras från tredjeland som likvärdiga med gemenskapsintyg (3) har ändrats flera gånger (4) på ett väsentligt sätt. För att skapa klarhet och överskådlighet bör dessa förordningar kodifieras.

| (2) | I artikel 158.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 anges att produkter inom humlesektorn endast får importeras från tredjeländer om deras kvalitetsegenskaper minst motsvarar dem som föreskrivits för liknande produkter som skördats inom gemenskapen eller som är framställda av sådana produkter. Det anges emellertid i punkt 2 i nämnda artikel att dessa produkter ska anses uppfylla denna standard om de åtföljs av ett intyg som utfärdats av myndigheterna i ursprungslandet och som godkänts som likvärdigt med det intyg som krävs för avsättning av humle och humleprodukter med ursprung i gemenskapen. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 158.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 anges att produkter inom humlesektorn endast får importeras från tredjeländer om deras kvalitetsegenskaper minst motsvarar dem som föreskrivits för liknande produkter som skördats inom gemenskapen eller som är framställda av sådana produkter. Det anges emellertid i punkt 2 i nämnda artikel att dessa produkter ska anses uppfylla denna standard om de åtföljs av ett intyg som utfärdats av myndigheterna i ursprungslandet och som godkänts som likvärdigt med det intyg som krävs för avsättning av humle och humleprodukter med ursprung i gemenskapen.

| (3) | Kommissionens förordning (EG) nr 1850/2006 av den 14 december 2006 om närmare bestämmelser om certifiering av humle och humleprodukter (5) ställer mycket stränga krav när det gäller avsättning av humleprodukter, särskilt blandningar. För närvarande finns det inget effektivt system för kontroll vid gränserna av att dessa krav är uppfyllda. Den enda säkerheten är exportlandets åtagande att följa gemenskapens bestämmelser för dessa produkter. Det är därför nödvändigt att begära att sådana produkter åtföljs av ett intyg i enlighet med artikel 158.2 i förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens förordning (EG) nr 1850/2006 av den 14 december 2006 om närmare bestämmelser om certifiering av humle och humleprodukter (5) ställer mycket stränga krav när det gäller avsättning av humleprodukter, särskilt blandningar. För närvarande finns det inget effektivt system för kontroll vid gränserna av att dessa krav är uppfyllda. Den enda säkerheten är exportlandets åtagande att följa gemenskapens bestämmelser för dessa produkter. Det är därför nödvändigt att begära att sådana produkter åtföljs av ett intyg i enlighet med artikel 158.2 i förordning (EG) nr 1234/2007.

| (4) | För att se till att gemenskapens regler om certifiering av humle efterlevs bör medlemsstaterna kontrollera att importerat humle motsvarar minimikraven för avsättning som anges i förordning (EG) 1850/2006. |
| --- | --- |

(4)

För att se till att gemenskapens regler om certifiering av humle efterlevs bör medlemsstaterna kontrollera att importerat humle motsvarar minimikraven för avsättning som anges i förordning (EG) 1850/2006.

| (5) | Vissa tredjeländer har åtagit sig att beakta de krav som gäller för avsättning av humle och humleprodukter och bemyndigat vissa organ att utfärda likvärdiga intyg. Dessa intyg bör därför godkännas som likvärdiga med gemenskapsintyg och de produkter som omfattas av dem godkännas för fri omsättning. |
| --- | --- |

(5)

Vissa tredjeländer har åtagit sig att beakta de krav som gäller för avsättning av humle och humleprodukter och bemyndigat vissa organ att utfärda likvärdiga intyg. Dessa intyg bör därför godkännas som likvärdiga med gemenskapsintyg och de produkter som omfattas av dem godkännas för fri omsättning.

| (6) | De behöriga organen i dessa tredjeländer ansvarar för uppdatering av informationen i bilaga I och för att i en anda av nära samarbete vidarebefordra sådan information till kommissionen. |
| --- | --- |

(6)

De behöriga organen i dessa tredjeländer ansvarar för uppdatering av informationen i bilaga I och för att i en anda av nära samarbete vidarebefordra sådan information till kommissionen.

| (7) | För att underlätta arbetet för medlemsstaternas myndigheter är det viktigt att ange utformningen av och, i den mån det krävs, innehållet i intyget samt regler för hur det ska användas. |
| --- | --- |

(7)

För att underlätta arbetet för medlemsstaternas myndigheter är det viktigt att ange utformningen av och, i den mån det krävs, innehållet i intyget samt regler för hur det ska användas.

| (8) | Med hänsyn till praxis inom handeln måste det, i de fall då ett parti delas upp, överlåtas åt de behöriga myndigheterna att under deras tillsyn låta utfärda en avskrift av intyget för varje ny del av partiet. |
| --- | --- |

(8)

Med hänsyn till praxis inom handeln måste det, i de fall då ett parti delas upp, överlåtas åt de behöriga myndigheterna att under deras tillsyn låta utfärda en avskrift av intyget för varje ny del av partiet.

| (9) | I likhet med vad som gäller i gemenskapens bestämmelser om intyg, bör vissa produkter på grund av sin användning undantas från intyg enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(9)

I likhet med vad som gäller i gemenskapens bestämmelser om intyg, bör vissa produkter på grund av sin användning undantas från intyg enligt denna förordning.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Villkoret för att produkter från tredjeland enligt förteckning i artikel 1 f i förordning (EG) nr 1234/2007 fritt ska få omsättas inom gemenskapen är att bevis företes om att de krav som anges i artikel 158.1 i nämnda förordning är uppfyllda.

2.   Det bevis som avses i artikel 1.1 i denna förordning ska lämnas genom det intyg, nedan kallat likvärdigt intyg, som avses i artikel 158.2 i förordning (EG) nr 1234/2007.

Artikel 2

Med parti avses i denna förordning en kvantitet produkter med samma egenskaper som samtidigt avsändes av samma leverantör till en och samma mottagare.

Artikel 3

Intyg som åtföljer humle och humleprodukter som importerats från tredjeland och som utfärdats av något av de bemyndigade organ i ursprungslandet som anges i bilaga I, ska godkännas som likvärdiga intyg.

Bilaga I ska revideras på grundval av de upplysningar som lämnas av de berörda tredjeländerna.

Artikel 4

1.   Det likvärdiga intyget ska upprättas för varje parti i ett original och två kopior i enlighet med formuläret i bilaga II och enligt instruktionerna i bilaga IV.

2.   Ett likvärdigt intyg är bara giltigt om det är vederbörligen ifyllt och undertecknat av något av de bemyndigade organ som anges i bilaga I.

3.   Det likvärdiga intyget anses vederbörligen undertecknat när utskriftsplats och -datum är angivet och när det undertecknats och stämplats av den utfärdande myndigheten.

Artikel 5

1.   På varje förpackning som omfattas av ett likvärdigt intyg ska följande uppgifter framgå på något av gemenskapens officiella språk:

| a) | En beskrivning av produkten. |
| --- | --- |

a)

En beskrivning av produkten.

| b) | Sorten eller sorterna. |
| --- | --- |

b)

Sorten eller sorterna.

| c) | Ursprungslandet. |
| --- | --- |

c)

Ursprungslandet.

| d) | Märkning och numrering enligt rubrik 9 i det likvärdiga intyget eller avskriften. |
| --- | --- |

d)

Märkning och numrering enligt rubrik 9 i det likvärdiga intyget eller avskriften.

2.   Uppgifterna enligt punkt 1 ska anges på förpackningens utsida i lättläsliga bokstäver av enhetlig storlek och med tryck som inte kan suddas ut.

Artikel 6

1.   Om ett parti som omfattas av ett likvärdigt intyg delas upp och skickas vidare innan det övergår till fri omsättning, ska en avskrift av intyget göras för varje ny delförsändelse.

Intyget ersätts av det antal avskrifter som behövs.

Varje avskrift ska utfärdas av den berörda parten i ett original och två kopior på ett formulär enligt förebilden i bilaga III och enligt de anvisningar för likvärdiga intyg som anges i bilaga IV.

2.   Tullmyndigheterna ska underteckna originalet och de två kopiorna av det likvärdiga intyget samt originalet och kopiorna av varje avskrift.

De ska behålla originalet av det likvärdiga intyget, sända in de två kopiorna till den behöriga myndigheten enligt artikel 21 i förordning (EG) nr 1850/2006, samt återsända originalet och de två kopiorna av avskriften till den berörda parten.

Artikel 7

När de tullformaliteter avslutats som krävs för att en produkt som omfattas av ett likvärdigt intyg eller en avskrift ska få omsättas fritt inom gemenskapen, ska originalet och de två kopiorna överlämnas till tullmyndigheterna som undertecknar dem och behåller originalet. En kopia ska av tullmyndigheterna insändas till den behöriga myndigheten enligt artikel 21 i förordning (EG) nr 1850/2006 i den medlemsstat där produkten ska övergå till fri omsättning. Den andra kopian ska sändas tillbaka till importören som ska bevara den under minst tre år.

Artikel 8

Om partiet ska återförsäljas eller delas upp efter att ha övergått till fri omsättning måste produkten åtföljas av en faktura eller annat handelsdokument, upprättat av säljaren, vilket anger det likvärdiga intygets eller avskriftens referensnummer och namnet på den myndighet som utfärdat dem.

Följande uppgifter från det likvärdiga intyget eller avskriften ska också anges på handelsdokumentet eller fakturan:

| a) | När det gäller humlekottar






  i) | en beskrivning av produkten, |
| --- | --- | --- |

a)

När det gäller humlekottar

i)

en beskrivning av produkten,

| ii) | bruttovikten, |
| --- | --- |

ii)

bruttovikten,

| iii) | produktionsplatsen, |
| --- | --- |

iii)

produktionsplatsen,

| iv) | skördeåret, |
| --- | --- |

iv)

skördeåret,

| v) | sorten, |
| --- | --- |

v)

sorten,

| vi) | ursprungslandet, |
| --- | --- |

vi)

ursprungslandet,

| vii) | den märkning och numrering som anges under intygets rubrik 9. |
| --- | --- |

vii)

den märkning och numrering som anges under intygets rubrik 9.

| b) | När det gäller produkter tillverkade av humle förutom de uppgifter som anges i led a, plats och datum för tillverkningen. |
| --- | --- |

b)

När det gäller produkter tillverkade av humle förutom de uppgifter som anges i led a, plats och datum för tillverkningen.

Artikel 9

1.   Medlemsstaterna ska regelbundet genomföra stickprovskontroller för att avgöra om humle som importerats enligt artikel 158 i förordning (EG) nr 1234/2007 uppfyller de minimikrav för avsättning som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 1850/2006.

2.   Medlemsstaterna ska varje år senast den 30 juni till kommissionen rapportera hur och när kontroller har gjorts samt resultaten av de kontroller som gjorts under det föregående året. Kontrollerna ska omfatta minst 5 % av det antal humlepartier som varje år förväntas importeras från tredjeland till den berörda medlemsstaten.

3.   Om de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna finner att de prover som undersöks inte motsvarar minimikraven för avsättning enligt punkt 1 får de ifrågavarande partierna inte avsättas inom gemenskapen.

4.   Om en medlemsstat upptäcker att en produkts egenskaper inte överensstämmer med uppgifterna på det medföljande likvärdiga intyget, ska kommissionens underrättas om detta.

I enlighet med det förfarande som avses i artikel 195.2 i förordning (EG) nr 1234/2007 får det beslutas att det organ som utfärdat det likvärdiga intyget för sådana produkter ska utgå ur förteckningen i bilaga I till denna förordning.

Artikel 10

Trots vad som sägs i denna förordning krävs det varken att det intyg som anges i artikel 1.2 upprättas eller att bestämmelserna i artikel 5 följs för att följande humle och humleprodukter fritt ska få omsättas, under förutsättning att vikten på varje enskild förpackning inte överstiger 1 kg när det gäller humlekottar och humlepulver och 300 g när det gäller humleextrakt:

| a) | Små förpackningar för försäljning till privatpersoner för eget bruk. |
| --- | --- |

a)

Små förpackningar för försäljning till privatpersoner för eget bruk.

| b) | För vetenskapliga och tekniska undersökningar. |
| --- | --- |

b)

För vetenskapliga och tekniska undersökningar.

| c) | För mässor som omfattas av de speciella tullbestämmelserna för sådana. |
| --- | --- |

c)

För mässor som omfattas av de speciella tullbestämmelserna för sådana.

Produktbeskrivning, vikt och slutlig användning måste anges på förpackningen.

Artikel 11

Förordningarna (EEG) nr 3076/78 och (EEG) nr 3077/78 ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till de upphävda förordningarna ska anses som hänvisningar till denna förordning och ska läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga VI.

Artikel 12

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2008.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EGT L 367, 28.12.1978, s. 17.

2

(3)  EGT L 367, 28.12.1978, s. 28.

3

(4)  Se bilaga V.

4

(5)  EUT L 355, 15.12.2006, s. 72.

5

---

BILAGA I

ORGAN SOM FÅR UTFÄRDA INTYG FÖR

Humlekottar KN-nr: ex 1210

Humlepulver KN-nr ex 1210

Safter och extrakt av humle KN-nr: 1302 13 00

| Ursprungsland | Bemyndigat organ | Adress | Lands- och riktnummer | Telefonnummer | Fax | E-post (frivillig uppgift) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Australien | Quarantine Services
  Department of Primary Industries & Water | Macquarie Wharf No 1 |
| Hunter Street, Hobart |
| Tasmania 7000 |

Ursprungsland

Bemyndigat organ

Adress

Lands- och riktnummer

Telefonnummer

Fax

E-post (frivillig uppgift)

Australien

Quarantine Services

Department of Primary Industries & Water

Macquarie Wharf No 1

Hunter Street, Hobart

Tasmania 7000

(61-3)

6233 3352

6234 6785

Kanada

Plant Protection Division, Animal and Plant Health Directorate, Food Production and Inspection Branch, Agriculture and Agri-food Canada

| Floor 2, West Wing 59, |
| --- |
| Camelot Drive |
| Napean, Ontario, |
| K1A OY9 |

Floor 2, West Wing 59,

Camelot Drive

Napean, Ontario,

K1A OY9

(1-613)

952 8000

991 5612

Kina

Tianjin Airport Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 33 Youyi Road, |
| --- |
| Hexi District, |
| Tianjin 300201 |

No. 33 Youyi Road,

Hexi District,

Tianjin 300201

(86-22)

2813 4078

28 13 40 78

ciqtj2002@163.com

Tianjin Economic and Technical Development Zone Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 8, Zhaofaxincun |
| --- |
| 2nd Avenue, TEDA |
| Tianjin 300457 |

No. 8, Zhaofaxincun

2nd Avenue, TEDA

Tianjin 300457

(86-22)

662 98343

662 98245

zhujw@tjciq.gov.cn

Inner Mongolia Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 12 Erdos Street, |
| --- |
| Saihan District, Huhhot City |
| Inner Mongolia 010020 |

No. 12 Erdos Street,

Saihan District, Huhhot City

Inner Mongolia 010020

(86-471)

434 1943

434 2163

zhaoxb@nmciq.gov.cn

Xinjiang Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 116 North Nanhu Road, |
| --- |
| Urumqi City |
| Xinjiang 830063 |

No. 116 North Nanhu Road,

Urumqi City

Xinjiang 830063

(86-991)

464 0057

464 0050

xjciq_jw@xjciq.gov.cn

Nya Zeeland

Ministry of Agriculture and Fisheries

| PO Box 2526 |
| --- |
| Wellington |

PO Box 2526

Wellington

(64-4)

472 0367

474 424

472-9071

Gawthorn Institute

Private Bag

Nelson

(64-3)

548 2319

546 9464

Serbien

Naucni Institute za Ratarstvo/Zavod za Hmelj sirak I lekovito bilje

21470 Backi Petrovac

(38-21)

780 365

621 212

berenji@eunet.yu

Sydafrika

CSIR Food Science and Technology

| PO Box 395 |
| --- |
| 0001 Pretoria |

PO Box 395

0001 Pretoria

(27-12)

841 3172

841 3594

Schweiz

Labor Veritas

| Engimattstrasse 11 |
| --- |
| Postfach 353 |
| CH-8027 Zürich |

Engimattstrasse 11

Postfach 353

CH-8027 Zürich

(41-44)

283 2930

201 4249

admin@laborveritas.ch

Ukraina

Productional-Technical Centre (PTZ)

Ukrhmel

| Hlebnaja 27 |
| --- |
| 262028 Zhtiomie |

Hlebnaja 27

262028 Zhtiomie

(380)

37 2111

36 7331

Förenta staterna

Washington Department of Agriculture

State Chemical and Hop Lab

| 21 N. 1st Ave. Suite 106 |
| --- |
| Yakima, WA 98902 |

21 N. 1st Ave. Suite 106

Yakima, WA 98902

(1-509)

225 7626

454 7699

Idaho Department of Agriculture

Division of Plant Industries

Hop Inspection Lab

| 2270 Old Penitentiary Road |
| --- |
| P.O. Box 790 |
| Boise, ID 83701 |

2270 Old Penitentiary Road

P.O. Box 790

Boise, ID 83701

(1-208)

332 8620

334 2283

Oregon Department of Agriculture

Commodity Inspection Division

| 635 Capital Street NE |
| --- |
| Salem, OR 97310-2532 |

635 Capital Street NE

Salem, OR 97310-2532

(1-503)

986 4620

986 4737

California Department of Food and Agriculture (CDFA-CAC)

Division of Inspection Services

Analytical Chemistry Laboratory

| 3292 Meadowview Road |
| --- |
| Sacramento, CA 95832 |

3292 Meadowview Road

Sacramento, CA 95832

(1-916)

445 0029 eller 262 1434

262 1572

USDA, GIPSA, FGIS

| 1100 NW Naito Parkway |
| --- |
| Portland, OR 97209-2818 |

1100 NW Naito Parkway

Portland, OR 97209-2818

(1-503)

326 7887

326 7896

USDA, GIPSA, TSD, Tech Service Division, Technical Testing Laboratory

| 10383 Nth Ambassador Drive |
| --- |
| Kansas City, MO 64153-1394 |

10383 Nth Ambassador Drive

Kansas City, MO 64153-1394

(1-816)

891 0401

891 0478

Zimbabwe

Standards Association of Zimbabwe (SAZ)

| Northend Close, |
| --- |
| Northridge Park Borrowdale, |
| P.O. Box 2259 Harare |

Northend Close,

Northridge Park Borrowdale,

P.O. Box 2259 Harare

(263-4)

88 2017, 88 2021, 88 5511

88 2020

info@saz.org.zw

saz.org.zw

---

BILAGA II

FORMULÄR FÖR LIKVÄRDIGT INTYG

Image

---

BILAGA III

FORMULÄR FÖR AVSKRIFT AV LIKVÄRDIGT INTYG

Image

---

BILAGA IV

BESTÄMMELSER OM FORMULÄR SOM SKA ANVÄNDAS I ENLIGHET MED ARTIKLARNA 4 OCH 6

I.   PAPPER

Vitt papper med vikt på minst 40 g/m2 ska användas.

II.   FORMAT

Formatet ska vara 210 × 297 mm.

III.   SPRÅK

| A. | Det likvärdiga intyget måste tryckas på ett av gemenskapens officiella språk. Det kan också tryckas på det eller de officiella språken i det land som utfärdar det. |
| --- | --- |

A.

Det likvärdiga intyget måste tryckas på ett av gemenskapens officiella språk. Det kan också tryckas på det eller de officiella språken i det land som utfärdar det.

| B. | Avskriften av det likvärdiga intyget måste tryckas på det av gemenskapens officiella språk som de behöriga myndigheterna i den medlemsstat som utfärdar avskriften eller intyget väljer. |
| --- | --- |

B.

Avskriften av det likvärdiga intyget måste tryckas på det av gemenskapens officiella språk som de behöriga myndigheterna i den medlemsstat som utfärdar avskriften eller intyget väljer.

IV.   UTFÄRDANDE

| A. | Formulären ska fyllas i med skrivmaskin eller för hand. I det senare fallet ska användas bläck och textade bokstäver och skriften ska vara lättläslig. |
| --- | --- |

A.

Formulären ska fyllas i med skrivmaskin eller för hand. I det senare fallet ska användas bläck och textade bokstäver och skriften ska vara lättläslig.

| B. | Varje formulär förses av den utfärdande myndigheten med ett nummer som ska vara detsamma för originalet och de två kopiorna. |
| --- | --- |

B.

Varje formulär förses av den utfärdande myndigheten med ett nummer som ska vara detsamma för originalet och de två kopiorna.

| C. | För det likvärdiga intyget och avskrifter därav gäller följande:






  1. | Rubrik 5 ska inte fyllas i när det gäller humleprodukter som tillverkats av humleblandningar. |
| --- | --- | --- |

C.

För det likvärdiga intyget och avskrifter därav gäller följande:

1.

Rubrik 5 ska inte fyllas i när det gäller humleprodukter som tillverkats av humleblandningar.

| 2. | Rubrikerna 7 och 8 ska fyllas i för alla produkter som tillverkats av humle. |
| --- | --- |

2.

Rubrikerna 7 och 8 ska fyllas i för alla produkter som tillverkats av humle.

| 3. | I produktbeskrivningen under rubrik 9 används följande beteckningar:






  a) | ”obehandlat humle”, dvs. humle som endast preliminärt torkats och förpackats, |
| --- | --- | --- |

3.

I produktbeskrivningen under rubrik 9 används följande beteckningar:

a)

”obehandlat humle”, dvs. humle som endast preliminärt torkats och förpackats,

| b) | ”behandlat humle”, dvs. humle som slutgiltigt torkats och förpackats, |
| --- | --- |

b)

”behandlat humle”, dvs. humle som slutgiltigt torkats och förpackats,

| c) | ”humlepulver” (som innefattar granulat och berikat humlepulver), |
| --- | --- |

c)

”humlepulver” (som innefattar granulat och berikat humlepulver),

| d) | ”isomeriserat humleextrakt”, dvs. extrakt i vilket alfasyrorna nästan helt har isomeriserats, |
| --- | --- |

d)

”isomeriserat humleextrakt”, dvs. extrakt i vilket alfasyrorna nästan helt har isomeriserats,

| e) | ”humleextrakt”, dvs. annat extrakt än isomeriserat humleextrakt, |
| --- | --- |

e)

”humleextrakt”, dvs. annat extrakt än isomeriserat humleextrakt,

| f) | ”blandade humleprodukter”, dvs. en blandning av de produkter som anges under c, d och e, exklusive humle. |
| --- | --- |

f)

”blandade humleprodukter”, dvs. en blandning av de produkter som anges under c, d och e, exklusive humle.

| 4. | Beskrivningen ”obehandlat humle” eller ”behandlat humle” ska följas av orden ”utan frö” om fröinnehållet är mindre än 2 % av humlets vikt, och av orden ”med frö” i övriga fall. |
| --- | --- |

4.

Beskrivningen ”obehandlat humle” eller ”behandlat humle” ska följas av orden ”utan frö” om fröinnehållet är mindre än 2 % av humlets vikt, och av orden ”med frö” i övriga fall.

| 5. | Om humleprodukterna framställts av humle av olika sorter och/eller från olika produktionsplatser, ska dessa sorter och/eller platser anges under rubrik 9 och följas av uppgift om vilken viktprocent varje sort från varje produktionsplats utgör av blandningen. |
| --- | --- |

5.

Om humleprodukterna framställts av humle av olika sorter och/eller från olika produktionsplatser, ska dessa sorter och/eller platser anges under rubrik 9 och följas av uppgift om vilken viktprocent varje sort från varje produktionsplats utgör av blandningen.

---

BILAGA V

Upphävd förordning och en förteckning över dess efterföljande ändringar

| Kommissionens förordning (EEG) nr 3076/78
  (EGT L 367, 28.12.1978, s. 17) | |
| --- | --- |
| Kommissionens förordning (EEG) nr 1465/79
  (EGT L 177, 14.7.1979, s. 35) | endast artikel 2 och hänvisningen i artikel 3 till förordning (EEG) nr 3076/78 |
| Kommissionens förordning (EEG) nr 4060/88
  (EGT L 356, 24.12.1988, s. 42) | endast artikel 1 |
| Kommissionens förordning (EEG) nr 2264/91
  (EGT L 208, 30.7.1991, s. 20) | |
| Kommissionens förordning (EEG) nr 2940/92
  (EGT L 294, 10.10.1992, s. 8) | |
| Kommissionens förordning (EEG) nr 717/93
  (EGT L 74, 27.3.1993, s. 45) | |
| Kommissionens förordning (EEG) nr 2918/93
  (EGT L 264, 23.10.1993, s. 37) | |
| Kommissionens förordning (EEG) nr 3077/78
  (EGT L 367, 28.12.1978, s. 28) | |
| Kommissionens förordning (EEG) nr 673/79
  (EGT L 85, 5.4.1979, s. 25) | |
| Kommissionens förordning (EEG) nr 1105/79
  (EGT L 138, 6.6.1979, s. 9) | |
| Kommissionens förordning (EEG) nr 1466/79
  (EGT L 177, 14.7.1979, s. 37) | |
| Kommissionens förordning (EEG) nr 3042/79
  (EGT L 343, 31.12.1979, s. 5) | |
| Kommissionens förordning (EEG) nr 3093/81
  (EGT L 310, 30.10.1981, s. 17) | |
| Kommissionens förordning (EEG) nr 541/85
  (EGT L 62, 1.3.1985, s. 57) | |
| Kommissionens förordning (EEG) nr 3261/85
  (EGT L 311, 22.11.1985, s. 20) | |
| Kommissionens förordning (EEG) nr 3589/85
  (EGT L 343, 20.12.1985, s. 19) | endast artikel 1.2 |
| Kommissionens förordning (EEG) nr 1835/87
  (EGT L 174, 1.7.1987, s. 14) | |
| Kommissionens förordning (EEG) nr 3975/88
  (EGT L 351, 21.12.1988, s. 23) | |
| Kommissionens förordning (EEG) nr 4060/88
  (EGT L 356, 24.12.1988, s. 42) | endast artikel 2 |
| Kommissionens förordning (EEG) nr 2835/90
  (EGT L 268, 29.9.1990, s. 88) | |
| Kommissionens förordning (EEG) nr 2238/91
  (EGT L 204, 27.7.1991, s. 13) | |
| Kommissionens förordning (EEG) nr 2915/93
  (EGT L 264, 23.10.1993, s. 29) | |
| Kommissionens förordning (EG) nr 812/94
  (EGT L 94, 13.4.1994, s. 4) | |
| Kommissionens förordning (EG) nr 1757/94
  (EGT L 183, 19.7.1994, s. 11) | |
| Kommissionens förordning (EG) nr 201/95
  (EGT L 24, 1.2.1995, s. 121) | |
| Kommissionens förordning (EG) nr 972/95
  (EGT L 97, 29.4.1995, s. 62) | |
| Kommissionens förordning (EG) nr 2132/95
  (EGT L 214, 8.9.1995, s. 7) | |
| Kommissionens förordning (EG) nr 539/98
  (EGT L 70, 10.3.1998, s. 3) | |
| Kommissionens förordning (EG) nr 81/2005
  (EUT L 16, 20.1.2005, s. 52) | |
| Kommissionens förordning (EG) no 495/2007
  (EUT L 117, 5.5.2007, s. 6) | |

Kommissionens förordning (EEG) nr 3076/78

(EGT L 367, 28.12.1978, s. 17)

Kommissionens förordning (EEG) nr 1465/79

(EGT L 177, 14.7.1979, s. 35)

endast artikel 2 och hänvisningen i artikel 3 till förordning (EEG) nr 3076/78

Kommissionens förordning (EEG) nr 4060/88

(EGT L 356, 24.12.1988, s. 42)

endast artikel 1

Kommissionens förordning (EEG) nr 2264/91

(EGT L 208, 30.7.1991, s. 20)

Kommissionens förordning (EEG) nr 2940/92

(EGT L 294, 10.10.1992, s. 8)

Kommissionens förordning (EEG) nr 717/93

(EGT L 74, 27.3.1993, s. 45)

Kommissionens förordning (EEG) nr 2918/93

(EGT L 264, 23.10.1993, s. 37)

Kommissionens förordning (EEG) nr 3077/78

(EGT L 367, 28.12.1978, s. 28)

Kommissionens förordning (EEG) nr 673/79

(EGT L 85, 5.4.1979, s. 25)

Kommissionens förordning (EEG) nr 1105/79

(EGT L 138, 6.6.1979, s. 9)

Kommissionens förordning (EEG) nr 1466/79

(EGT L 177, 14.7.1979, s. 37)

Kommissionens förordning (EEG) nr 3042/79

(EGT L 343, 31.12.1979, s. 5)

Kommissionens förordning (EEG) nr 3093/81

(EGT L 310, 30.10.1981, s. 17)

Kommissionens förordning (EEG) nr 541/85

(EGT L 62, 1.3.1985, s. 57)

Kommissionens förordning (EEG) nr 3261/85

(EGT L 311, 22.11.1985, s. 20)

Kommissionens förordning (EEG) nr 3589/85

(EGT L 343, 20.12.1985, s. 19)

endast artikel 1.2

Kommissionens förordning (EEG) nr 1835/87

(EGT L 174, 1.7.1987, s. 14)

Kommissionens förordning (EEG) nr 3975/88

(EGT L 351, 21.12.1988, s. 23)

Kommissionens förordning (EEG) nr 4060/88

(EGT L 356, 24.12.1988, s. 42)

endast artikel 2

Kommissionens förordning (EEG) nr 2835/90

(EGT L 268, 29.9.1990, s. 88)

Kommissionens förordning (EEG) nr 2238/91

(EGT L 204, 27.7.1991, s. 13)

Kommissionens förordning (EEG) nr 2915/93

(EGT L 264, 23.10.1993, s. 29)

Kommissionens förordning (EG) nr 812/94

(EGT L 94, 13.4.1994, s. 4)

Kommissionens förordning (EG) nr 1757/94

(EGT L 183, 19.7.1994, s. 11)

Kommissionens förordning (EG) nr 201/95

(EGT L 24, 1.2.1995, s. 121)

Kommissionens förordning (EG) nr 972/95

(EGT L 97, 29.4.1995, s. 62)

Kommissionens förordning (EG) nr 2132/95

(EGT L 214, 8.9.1995, s. 7)

Kommissionens förordning (EG) nr 539/98

(EGT L 70, 10.3.1998, s. 3)

Kommissionens förordning (EG) nr 81/2005

(EUT L 16, 20.1.2005, s. 52)

Kommissionens förordning (EG) no 495/2007

(EUT L 117, 5.5.2007, s. 6)

---

BILAGA VI

Jämförelsetabell

| Förordning (EEG) nr 3076/78 | Förordning (EEG) nr 3077/78 | Denna förordning |
| --- | --- | --- |
| Artikel 1.1 och 2 | | Artikel 1.1 och 2 |
| Artikel 1.3 | | Artikel 2 |
| | Artikel 1 första meningen | Artikel 3 första stycket |
| | Artikel 1 andra meningen | Artikel 3 andra stycket |
| Artikel 2 | | Artikel 4 |
| Artikel 3.1 inledande mening | | Artikel 5.1 inledande mening |
| Artikel 3.1 första - fjärde strecksatserna | | Artikel 5.1 a - d |
| Artikel 3.2 | | Artikel 5.2 |
| Artikel 4 | | — |
| Artikel 5.1 första meningen | | Artikel 6.1 första stycket |
| Artikel 5.1 andra meningen | | Artikel 6.1, andra stycket |
| Artikel 5.1 tredje meningen | | Artikel 6.1 tredje stycket |
| Artikel 5.2 första meningen | | Artikel 6.2 första stycket |
| Artikel 5.2 andra meningen | | Artikel 6.2 andra stycket |
| Artikel 6 | | Artikel 7 |
| Artikel 7.1 första stycket, inledande mening | | Artikel 8 första stycket |
| Artikel 7 första stycket, andra meningen och punkt 1 | | Artikel 8, andra stycket, inledande ord |
| Artikel 7.1 a, inledande ord | | Artikel 8, andra stycket, punkt a, inledande ord |
| Artikel 7.1 a första strecksatsen | | Artikel 8 andra stycket a i |
| Artikel 7.1 a andra strecksatsen | | Artikel 8 andra stycket a ii |
| Artikel 7.1 a tredje strecksatsen | | Artikel 8 andra stycket a iii |
| Artikel 7.1 a fjärde strecksatsen | | Artikel 8 andra stycket a iv |
| Artikel 7.1 a femte strecksatsen | | Artikel 8 andra stycket a v |
| Artikel 7.1 a sjätte strecksatsen | | Artikel 8 andra stycket a vi |
| Artikel 7.1 a sjunde strecksatsen | | Artikel 8 andra stycket a vii |
| Artikel 7.1 b | | Artikel 8 andra stycket b |
| Artikel 7.2 | | — |
| Artikel 7a första stycket första meningen | | Artikel 9.1 |
| Artikel 7a första stycket andra och tredje meningarna | | Artikel 9.2 |
| Artikel 7a andra stycket | | Artikel 9.3 |
| Artikel 7a tredje stycket första meningen | | Artikel 9.4 första stycket |
| Artikel 7a tredje stycket andra meningen | | Artikel 9.4 andra stycket |
| Artikel 8 | | Artikel 10 |
| Artikel 9 | | — |
| Artikel 10 | | |
| — | — | Artikel 11 |
| — | — | Artikel 12 |
| | Bilagan | Bilaga I |
| Bilaga I | | Bilaga II |
| Bilaga II | | Bilaga III |
| Bilaga III | | — |
| Bilaga IV | | Bilaga IV |
| — | — | Bilaga V |
| — | — | Bilaga VI |

Förordning (EEG) nr 3076/78

Förordning (EEG) nr 3077/78

Denna förordning

Artikel 1.1 och 2

Artikel 1.1 och 2

Artikel 1.3

Artikel 2

Artikel 1 första meningen

Artikel 3 första stycket

Artikel 1 andra meningen

Artikel 3 andra stycket

Artikel 2

Artikel 4

Artikel 3.1 inledande mening

Artikel 5.1 inledande mening

Artikel 3.1 första - fjärde strecksatserna

Artikel 5.1 a - d

Artikel 3.2

Artikel 5.2

Artikel 4

—

Artikel 5.1 första meningen

Artikel 6.1 första stycket

Artikel 5.1 andra meningen

Artikel 6.1, andra stycket

Artikel 5.1 tredje meningen

Artikel 6.1 tredje stycket

Artikel 5.2 första meningen

Artikel 6.2 första stycket

Artikel 5.2 andra meningen

Artikel 6.2 andra stycket

Artikel 6

Artikel 7

Artikel 7.1 första stycket, inledande mening

Artikel 8 första stycket

Artikel 7 första stycket, andra meningen och punkt 1

Artikel 8, andra stycket, inledande ord

Artikel 7.1 a, inledande ord

Artikel 8, andra stycket, punkt a, inledande ord

Artikel 7.1 a första strecksatsen

Artikel 8 andra stycket a i

Artikel 7.1 a andra strecksatsen

Artikel 8 andra stycket a ii

Artikel 7.1 a tredje strecksatsen

Artikel 8 andra stycket a iii

Artikel 7.1 a fjärde strecksatsen

Artikel 8 andra stycket a iv

Artikel 7.1 a femte strecksatsen

Artikel 8 andra stycket a v

Artikel 7.1 a sjätte strecksatsen

Artikel 8 andra stycket a vi

Artikel 7.1 a sjunde strecksatsen

Artikel 8 andra stycket a vii

Artikel 7.1 b

Artikel 8 andra stycket b

Artikel 7.2

—

Artikel 7a första stycket första meningen

Artikel 9.1

Artikel 7a första stycket andra och tredje meningarna

Artikel 9.2

Artikel 7a andra stycket

Artikel 9.3

Artikel 7a tredje stycket första meningen

Artikel 9.4 första stycket

Artikel 7a tredje stycket andra meningen

Artikel 9.4 andra stycket

Artikel 8

Artikel 10

Artikel 9

—

Artikel 10

—

—

Artikel 11

—

—

Artikel 12

Bilagan

Bilaga I

Bilaga I

Bilaga II

Bilaga II

Bilaga III

Bilaga III

—

Bilaga IV

Bilaga IV

—

—

Bilaga V

—

—

Bilaga VI

---

| 19.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/57

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1296/2008

av den 18 december 2008

om tillämpning av tullkvoter vid import av majs och sorghum till Spanien respektive majs till Portugal

(kodifierad version)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1), särskilt artikel 144.1 jämförd med artikel 4, och

med beaktande av följande:

| (1) | Rådets förordning (EG) nr 1839/95 av den 26 juli 1995 om tillämpning av tullkvoter vid import av majs och sorghum till Spanien respektive majs till Portugal (2) har ändrats flera gånger (3) på ett väsentligt sätt. För att skapa klarhet och överskådlighet bör den förordningen kodifieras. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EG) nr 1839/95 av den 26 juli 1995 om tillämpning av tullkvoter vid import av majs och sorghum till Spanien respektive majs till Portugal (2) har ändrats flera gånger (3) på ett väsentligt sätt. För att skapa klarhet och överskådlighet bör den förordningen kodifieras.

| (2) | Genom avtalen som slöts inom ramen för de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan förbinder sig gemenskapen att, från och med regleringsåret 1995/96, öppna de reducerade tullkvoterna för å ena sidan 500 000 ton majs till Portugal och å andra sidan 2 miljoner ton majs och 300 000 ton sorghum till Spanien. Beträffande kvoter vid import till Spanien, dras den till Spanien importerade kvantiteten av vissa spannmålssubstitut av proportionellt mot den totala importkvantiteten. Beträffande öppna kvoter vid import av majs till Portugal bör den erlagda importtullen inte få överstiga 50 euro per ton. |
| --- | --- |

(2)

Genom avtalen som slöts inom ramen för de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan förbinder sig gemenskapen att, från och med regleringsåret 1995/96, öppna de reducerade tullkvoterna för å ena sidan 500 000 ton majs till Portugal och å andra sidan 2 miljoner ton majs och 300 000 ton sorghum till Spanien. Beträffande kvoter vid import till Spanien, dras den till Spanien importerade kvantiteten av vissa spannmålssubstitut av proportionellt mot den totala importkvantiteten. Beträffande öppna kvoter vid import av majs till Portugal bör den erlagda importtullen inte få överstiga 50 euro per ton.

| (3) | För att garantera en god förvaltning av dessa kvoter bör det införas liknande metoder för bokföring av import av majs och sorghum till Spanien respektive Portugal. |
| --- | --- |

(3)

För att garantera en god förvaltning av dessa kvoter bör det införas liknande metoder för bokföring av import av majs och sorghum till Spanien respektive Portugal.

| (4) | I detta syfte och för att kommissionen effektivt ska kunna övervaka ordningen och fullgörandet av gemenskapens internationella åtaganden är det lämpligt att exakt fastställa den import som ska bokföras inom ramen för dessa kvoter och Spanien och Portugal bör varje månad underrätta kommissionen om den import som faktiskt genomförts med avseende på de aktuella produkterna, och därvid ange den beräkningsmetod som använts. |
| --- | --- |

(4)

I detta syfte och för att kommissionen effektivt ska kunna övervaka ordningen och fullgörandet av gemenskapens internationella åtaganden är det lämpligt att exakt fastställa den import som ska bokföras inom ramen för dessa kvoter och Spanien och Portugal bör varje månad underrätta kommissionen om den import som faktiskt genomförts med avseende på de aktuella produkterna, och därvid ange den beräkningsmetod som använts.

| (5) | Den importperiod som föreskrivs för kvoten för import av majs till Portugal och av majs och sorghum till Spanien och för att ta hänsyn till eventuell import av ersättningsprodukter bör grunda sig på kalenderår. |
| --- | --- |

(5)

Den importperiod som föreskrivs för kvoten för import av majs till Portugal och av majs och sorghum till Spanien och för att ta hänsyn till eventuell import av ersättningsprodukter bör grunda sig på kalenderår.

| (6) | Eftersom den kvantitet av majs som får importeras till Portugal och majs och sorghum som får importeras till Spanien under ett år sänks med en volym som motsvarar vissa ersättningsprodukter för spannmål som importeras till Spanien under samma år, är det omöjligt att i slutet av året fastställa hur mycket majs och sorghum som återstår att importera för året i fråga. Följaktligen bör den period under vilken importen får beräknas för varje år vid behov kunna förlängas till maj månad i nästföljande år. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom den kvantitet av majs som får importeras till Portugal och majs och sorghum som får importeras till Spanien under ett år sänks med en volym som motsvarar vissa ersättningsprodukter för spannmål som importeras till Spanien under samma år, är det omöjligt att i slutet av året fastställa hur mycket majs och sorghum som återstår att importera för året i fråga. Följaktligen bör den period under vilken importen får beräknas för varje år vid behov kunna förlängas till maj månad i nästföljande år.

| (7) | Aktörerna i gemenskapen har intresse av att se till att det finns tillräcklig tillgång på de aktuella produkterna på gemenskapens marknad till stabila priser, samtidigt som man vill undvika onödiga och alltför stora risker, eller till och med marknadsstörningar, till följd av kraftiga prisvariationer. Med tanke på utvecklingen på de internationella marknaderna, försörjningssituationen i Spanien och Portugal och gemenskapens internationella åtaganden bör kommissionen besluta huruvida det krävs en minskning av de tillämpliga importavgifter som fastställts enligt kommissionens förordning (EG) nr 1249/96 av den 28 juni 1996 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 (4) vad avser importtullarna inom spannmålssektorn för att importkvoterna för de berörda produkterna ska utnyttjas fullt ut. |
| --- | --- |

(7)

Aktörerna i gemenskapen har intresse av att se till att det finns tillräcklig tillgång på de aktuella produkterna på gemenskapens marknad till stabila priser, samtidigt som man vill undvika onödiga och alltför stora risker, eller till och med marknadsstörningar, till följd av kraftiga prisvariationer. Med tanke på utvecklingen på de internationella marknaderna, försörjningssituationen i Spanien och Portugal och gemenskapens internationella åtaganden bör kommissionen besluta huruvida det krävs en minskning av de tillämpliga importavgifter som fastställts enligt kommissionens förordning (EG) nr 1249/96 av den 28 juni 1996 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 (4) vad avser importtullarna inom spannmålssektorn för att importkvoterna för de berörda produkterna ska utnyttjas fullt ut.

| (8) | För att säkerställa införandet av dessa kvoter bör åtgärder vidtas avseende direktinköp på världsmarknaden och tillämpning av ett system för nedsättning av importtullsatser enligt kommissionens förordning (EG) nr 1249/96. |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa införandet av dessa kvoter bör åtgärder vidtas avseende direktinköp på världsmarknaden och tillämpning av ett system för nedsättning av importtullsatser enligt kommissionens förordning (EG) nr 1249/96.

| (9) | Summan av de angivna fördelarna, dels inom ramen för det system som fastställs i rådets förordning (EG) nr 1528/2007 (5) som är tillämpligt vid import till gemenskapen av majs och sorghum med ursprung i vissa stater som ingår i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna), dels inom ramen för denna förordning, är av störande natur på den spanska eller portugisiska marknaden för spannmål. Denna olägenhet kan lindras genom fastställande av en särskild nedsättning av den avgift som tillämpas på majs- och sorghumimport inom ramen för denna förordning. |
| --- | --- |

(9)

Summan av de angivna fördelarna, dels inom ramen för det system som fastställs i rådets förordning (EG) nr 1528/2007 (5) som är tillämpligt vid import till gemenskapen av majs och sorghum med ursprung i vissa stater som ingår i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna), dels inom ramen för denna förordning, är av störande natur på den spanska eller portugisiska marknaden för spannmål. Denna olägenhet kan lindras genom fastställande av en särskild nedsättning av den avgift som tillämpas på majs- och sorghumimport inom ramen för denna förordning.

| (10) | Beträffande direktinköp på världsmarknaden, för att medge genomförandet av dessa operationer under bättre förhållanden och särskilt till lägre inköps- och transportkostnader, bör anbudsförfarande tillämpas för det lagerutbud som bestäms av berört utbetalande organ eller interventionsorgan. Det bör tillses att anbudsgivarnas anbud införs för de enskilda varupartier som motsvarar tillgänglig lagerkapacitet i vissa zoner i berörda medlemsstater och som offentliggörs i anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(10)

Beträffande direktinköp på världsmarknaden, för att medge genomförandet av dessa operationer under bättre förhållanden och särskilt till lägre inköps- och transportkostnader, bör anbudsförfarande tillämpas för det lagerutbud som bestäms av berört utbetalande organ eller interventionsorgan. Det bör tillses att anbudsgivarnas anbud införs för de enskilda varupartier som motsvarar tillgänglig lagerkapacitet i vissa zoner i berörda medlemsstater och som offentliggörs i anbudsinfordran.

| (11) | Formerna för anbudsförfarande bör bestämmas vad gäller nedsättning av tullar och vid inköp på världsmarknaden. Utformningen av anbud bör definieras liksom utformningen av de garantier som ska säkerställa att säljaren uppfyller sina åligganden. |
| --- | --- |

(11)

Formerna för anbudsförfarande bör bestämmas vad gäller nedsättning av tullar och vid inköp på världsmarknaden. Utformningen av anbud bör definieras liksom utformningen av de garantier som ska säkerställa att säljaren uppfyller sina åligganden.

| (12) | I syfte att säkerställa en god ekonomisk och finansiell förvaltning av dessa inköp och i synnerhet för att undvika oproportionerligt stora risker med hänsyn till de priser som kan förutses på de iberiska marknaderna, bör möjlighet skapas att till nedsatt tull importera sädesslag på marknaden som inte svarar mot de kvalitativa krav som ställs i anbudsinfordran. I sådant fall får nedsättningen av avgiften dock inte överstiga senast fastställda belopp för denna nedsättning. |
| --- | --- |

(12)

I syfte att säkerställa en god ekonomisk och finansiell förvaltning av dessa inköp och i synnerhet för att undvika oproportionerligt stora risker med hänsyn till de priser som kan förutses på de iberiska marknaderna, bör möjlighet skapas att till nedsatt tull importera sädesslag på marknaden som inte svarar mot de kvalitativa krav som ställs i anbudsinfordran. I sådant fall får nedsättningen av avgiften dock inte överstiga senast fastställda belopp för denna nedsättning.

| (13) | Föreskrifter bör antas för att täcka de åtgärder som följer av denna förordning i enlighet med de mekanismer som anges i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av 21 juni 2005 angående finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken (6). |
| --- | --- |

(13)

Föreskrifter bör antas för att täcka de åtgärder som följer av denna förordning i enlighet med de mekanismer som anges i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av 21 juni 2005 angående finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken (6).

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

1.   Importkvoter från tredjeland om högst 2 miljoner ton majs och 0,3 miljoner ton sorghum ska öppnas den 1 januari varje år på årlig basis för fri omsättning i Spanien. Import inom ramen för dessa kvoter ska äga rum på de villkor som definieras i denna förordning.

2.   En importkvot ska öppnas den 1 januari varje år för en kvantitet på högst 0,5 miljoner ton majs för övergång till fri omsättning i Portugal. Importen inom ramen för denna kvot ska ske årligen enligt de villkor som fastställs i denna förordning.

3.   Vid vederbörligen konstaterade tekniska svårigheter kan en importperiod bestämmas som överskrider regleringsåret enligt det förfarande som avses i artikel 195.2 i förordning (EG) nr 1234/2007.

4.   Den nedsättning av importtullarna för flintmajs som föreskrivs i artikel 2.5 i förordning (EG) nr 1249/96 ska inte tillämpas inom ramen för de tullkvoter som avses i punkterna 1 och 2 i denna artikel.

Artikel 2

1.   De kvantiteter som föreskrivs vid import till Spanien i artikel 1.1 ska minskas proportionellt för varje år med de kvantiteter restprodukter från framställning av majsstärkelse med KN-nummer 2303 10 19 och 2309 90 20, drav med KN-nummer 2303 30 00 och fruktköttsrester från citrusfrukter med KN-nummer 2308 00 40 som importeras till Spanien från tredjeland under loppet av det berörda regleringsåret.

2.   Kommissionen ska när det gäller de kvoter som avses i artikel 1.1 och 1.2

| a) | bokföra de kvantiteter majs (KN-nummer 1005 90 00) och sorghum (KN-nummer 1007 00 90) som importeras till Spanien och de kvantiteter majs (KN-nummer 1005 90 00) som importeras till Portugal varje kalenderår och, om nödvändigt, fram till utgången av maj månad det påföljande året, |
| --- | --- |

a)

bokföra de kvantiteter majs (KN-nummer 1005 90 00) och sorghum (KN-nummer 1007 00 90) som importeras till Spanien och de kvantiteter majs (KN-nummer 1005 90 00) som importeras till Portugal varje kalenderår och, om nödvändigt, fram till utgången av maj månad det påföljande året,

| b) | bokföra de kvantiteter restprodukter från framställning av majsstärkelse, drav och fruktköttsrester från citrusfrukter som avses i punkt 1 och som importeras till Spanien varje kalenderår. |
| --- | --- |

b)

bokföra de kvantiteter restprodukter från framställning av majsstärkelse, drav och fruktköttsrester från citrusfrukter som avses i punkt 1 och som importeras till Spanien varje kalenderår.

När kvantiteter bokförs för månader som följer på ett referenskalenderår enligt första stycket led a, får dessa kvantiteter inte beaktas för det påföljande kalenderåret.

3.   Vid den bokföring som föreskrivs i punkt 2 ska import av majs till Spanien och Portugal som skett med stöd av följande rättsakter inte beaktas:

| a) | Rådets förordning (EG) nr 2007/2000 (7); |
| --- | --- |

a)

Rådets förordning (EG) nr 2007/2000 (7);

| b) | Rådets och kommissionens beslut 2005/40/EG, Euratom (8); |
| --- | --- |

b)

Rådets och kommissionens beslut 2005/40/EG, Euratom (8);

| c) | Rådets beslut 2006/580/EG (9); |
| --- | --- |

c)

Rådets beslut 2006/580/EG (9);

| d) | Kommissionens förordning (EG) nr 969/2006 (10). |
| --- | --- |

d)

Kommissionens förordning (EG) nr 969/2006 (10).

Artikel 3

Spaniens och Portugals behöriga myndigheter ska på elektronisk väg, med användning av förlagan i bilaga I, senast den 15 varje månad underrätta kommissionen om de kvantiteter produkter enligt artikel 2.2 som importerats under månaden före den närmast föregående månaden.

Artikel 4

1.   De kvantiteter majs och sorghum som avses artikel 1.1 är avsedda att förädlas eller användas i Spanien.

2.   De kvantiteter majs som avses i artikel 1.2 är avsedda att förädlas eller användas i Portugal.

Artikel 5

Vid import till Portugal och Spanien inom ramen för de importkvoter som anges i artikel 1.1 och 1.2 och inom de kvantitativa gränser som anges i dessa punkter ska det tillämpas ett system för nedsättning av importtullar enligt artikel 6 eller också ska direktinköp ske på världsmarknaden.

KAPITEL II

IMPORT MED NEDSÄTTNING AV IMPORTTULL

Artikel 6

1.   Utan att tillämpningen av artikel 15 påverkas, får en minskning tillämpas på den importavgift som fastställts enligt förordning (EG) nr 1249/96, vid import av majs och sorghum till Spanien och majs till Portugal inom de kvantitativa gränser som anges i artikel 1.1 och 1.2.

2.   Kommissionen ska mot bakgrund av den rådande situationen på marknaden besluta om den minskning som föreskrivs i punkt 1 ska tillämpas, för att se till att importkvoterna utnyttjas helt.

3.   Om kommissionen beslutar tillämpa den minskning som anges i punkt 1 ska nedsättningsbeloppet bestämmas, antingen som en schablon eller genom anbudsförfarande, till en nivå som dels förhindrar att importen till Spanien och importen till Portugal medför störningar för marknaderna i de länderna, dels säkerställer att de kvantiteter som åsyftas i artikel 1.1 och 1.2 verkligen importeras.

4.   Schablonnedsättningsbeloppet och, om nedsättningen bestäms enligt det anbudsförfarande som åsyftas i artikel 8.1, detta nedsättningsbelopp, bestäms enligt det förfarande som avses i artikel 195.2 i förordning (EG) nr 1234/2007.

Vid import till Portugal bestäms det belopp som avses i punkt 3 så att den erlagda tullen inte överstiger 50 euro per ton.

Nedsättningen får differentieras vid import av majs och/eller sorghum inom ramen för förordning (EG) nr 1528/2007.

5.   Den minskning av importtullen som anges i punkt 1 tillämpas vid import till Spanien av majs med KN-nummer 1005 90 00 och sorghum med KN-nummer 1007 00 90 och vid import till Portugal av majs med KN-nummer 1005 90 00 som genomförs på grundval av intyg som utfärdas av berörda spanska och portugisiska myndigheter i enlighet med bestämmelserna i denna förordning och efter medgivande från kommissionen. Dessa intyg gäller endast i den medlemsstat där de har utfärdats.

Artikel 7

1.   Nedsättningen av importtullen får bli föremål för ett anbudsförfarande. Intressenter får delta i anbudsförfarandet antingen genom att inlämna skriftligt anbud till det organ som anges i anbudsinfordran mot erhållande av kvitto, eller genom att sända det till detta organ med rekommenderat brev, fax, telex eller telegram.

2.   Anbudet ska innehålla

| a) | anbudets referensnummer, |
| --- | --- |

a)

anbudets referensnummer,

| b) | anbudsgivarens namn och adress samt telefax- eller telexnummer, |
| --- | --- |

b)

anbudsgivarens namn och adress samt telefax- eller telexnummer,

| c) | typ och kvantitet av produkt som ska importeras, |
| --- | --- |

c)

typ och kvantitet av produkt som ska importeras,

| d) | föreslaget belopp per ton i nedsättning av importtullen uttryckt i euro, |
| --- | --- |

d)

föreslaget belopp per ton i nedsättning av importtullen uttryckt i euro,

| e) | ursprungslandet för den spannmål som ska importeras. |
| --- | --- |

e)

ursprungslandet för den spannmål som ska importeras.

3.   Anbudet ska åtföljas av

| a) | bevis om att anbudsgivaren har ställt en garanti om 20 euro per ton, |
| --- | --- |

a)

bevis om att anbudsgivaren har ställt en garanti om 20 euro per ton,

| b) | en skriftlig förbindelse att, inom åtta dagar från meddelande om tilldelning, till vederbörande berörda myndighet inlämna en ansökan om importintyg, liksom en ansökan om att få importera från det ursprungsland som anges i anbudet. |
| --- | --- |

b)

en skriftlig förbindelse att, inom åtta dagar från meddelande om tilldelning, till vederbörande berörda myndighet inlämna en ansökan om importintyg, liksom en ansökan om att få importera från det ursprungsland som anges i anbudet.

4.   Anbudet ska ange ett enda ursprungsland. Anbudet får vidare inte överstiga den högsta kvantitet som är tillgänglig i varje anbudsomgång.

5.   Anbud som inte har utformats i enlighet med bestämmelserna i punkterna 1-4 eller som innehåller andra villkor än de som anges i anbudsinfordran är inte giltiga.

6.   Ett anbud kan inte dras tillbaka.

7.   Vederbörande organ ska tillställa kommissionen inlämnade anbud senast två timmar efter tidsfristens utgång såsom den anges i anbudsinfordran. De ska översändas enligt schemat i bilaga II.

Vid avsaknad av anbud ska den berörda medlemsstaten meddela kommissionen inom samma tidsfrist.

Artikel 8

1.   På grundval av inlämnade och översända anbud inom ramen för ett anbudsförfarande för nedsättning av importtull, bestämmer kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 195.2 i förordning (EG) nr 1234/2007

| a) | antingen att en högsta nedsättning av importtullen fastställs, |
| --- | --- |

a)

antingen att en högsta nedsättning av importtullen fastställs,

| b) | eller att anbudsförfarandet inte fullföljs. |
| --- | --- |

b)

eller att anbudsförfarandet inte fullföljs.

När en högsta nedsättning av importtullen fastställs tilldelas anbudet den eller de anbudsgivare vars anbud är i nivå med denna nedsättning eller lägre. Då en högsta nedsättning fastställd i anbudsförfarandet för en vecka, leder till beviljandet av en kvantitet som överstiger den kvantitet som återstår att importera, tilldelas den anbudsgivare som har inlämnat det anbud som motsvarar högsta beviljade nedsättning, en kvantitet som är lika med skillnaden mellan summan av de begärda kvantiteterna i de övriga anbuden och den tillgängliga kvantiteten. Om en högsta nedsättning fastställd i anbudsförfarande motsvarar flera anbud, fördelas den kvantitet som ska tilldelas proportionellt mot de kvantiteter för vilka dessa anbud inlämnats.

2.   Vederbörande organ i Spanien eller Portugal ska skriftligen meddela samtliga anbudsgivare resultatet av deras deltagande i anbudsgivningen så snart som kommissionen fattat sådant beslut som anges i punkt 1.

Artikel 9

1.   Ansökan om intyg är införda i de formulär som tryckts och eller upprättats i enlighet med bestämmelserna i artikel 17 i kommissionens förordning (EG) nr 376/2008 (11). När en schablonnedsättning har antagits av kommissionen ska de inlämnas under de första två vardagarna i varje vecka. Vid tilldelning inom ramen för en anbudsinfordran vid nedsättning, ska de inlämnas för den tilldelade kvantiteten inom två dagar från mottagandet av meddelandet om tilldelning med angivande av den i anbudet förslagna nedsättningen.

2.   I fält 24 i licensansökningarna och licenserna ska en av de uppgifter som förtecknas i bilaga III anges.

3.   Vid tillämpning av schablonnedsättning prövas inlämnad ansökan om intyg endast mot bevis om en garanti om 20 euro per ton till förmån för vederbörande berörda organ.

Artikel 10

1.   Ansökan om intyg ska åtföljas av en skriftlig förbindelse från ingivaren att senast vid erhållandet av intyget ställa en garanti där beloppet per ton motsvarar den tilldelade schablonnedsättningen, eller den i anbudet föreslagna nedsättningen.

2.   Den garantisats som anges i artikel 12 a i kommissionens förordning (EG) nr 1342/2003 (12) ska tillämpas för de importintyg som utfärdas inom ramen för denna förordning.

3.   När en schablonnedsättning antagits av kommissionen är den tillämpade nedsättningssatsen och den tillämpade importtullsatsen, den som gällde dagen för tullens mottagande av deklaration om frisläppande för omsättning.

4.   Vid anbudsförfarande för nedsättning är den tillämpade tullsatsen den som gällde dagen för tullens mottagande av deklaration om frisläppande för omsättning. Det tilldelade nedsättningsbeloppet anges dessutom i fält 24 i intyget.

Om månaden för utfärdande av importlicensen infaller mellan oktober och maj ska, i fråga om import som utförs efter slutet av den månad då importlicensen utfärdades, det beviljade beloppet för nedsättning ökas med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan det interventionspris som gäller månaden för utfärdandet av licensen ökat med 55 % och interventionspriset månaden för tullens mottagande av deklaration om frisläppande för omsättning, ökat med samma procentsats. För licenser som utfärdas före den 1 oktober och utnyttjas från och med detta datum ska det beviljade beloppet för nedsättning minskas med ett belopp som beräknas på samma sätt.

5.   En ansökan är inte giltig

| a) | om den överstiger den högsta tillgängliga kvantiteten vid respektive ansökningsomgång, |
| --- | --- |

a)

om den överstiger den högsta tillgängliga kvantiteten vid respektive ansökningsomgång,

| b) | om den inte åtföljs av bevis om utövande av extern kommersiell verksamhet inom spannmålssektorn i den importerande medlemsstaten. Detta bevis består, vad beträffar denna artikel, av ingivandet till vederbörande organ av en kopia på kvitto från den berörda medlemsstaten över erlagd mervärdesskatt, samt av en kopia på, antingen ett tillstånd för frisläppande för omsättning i en medlemsstat av ett import- eller exporttillstånd, eller en faktura rörande handel inom gemenskapen i den ansökandes namn avseende en affär som är utförd under loppet av de tre senaste åren. |
| --- | --- |

b)

om den inte åtföljs av bevis om utövande av extern kommersiell verksamhet inom spannmålssektorn i den importerande medlemsstaten. Detta bevis består, vad beträffar denna artikel, av ingivandet till vederbörande organ av en kopia på kvitto från den berörda medlemsstaten över erlagd mervärdesskatt, samt av en kopia på, antingen ett tillstånd för frisläppande för omsättning i en medlemsstat av ett import- eller exporttillstånd, eller en faktura rörande handel inom gemenskapen i den ansökandes namn avseende en affär som är utförd under loppet av de tre senaste åren.

6.   Representativa stickprov ska vid varje import tas av tullmyndigheten i den importerande medlemsstaten enligt de bestämmelser som anges i bilagan till kommissionens direktiv 76/371/EEG (13) för att fastställa halten kärnor med glasaktigt utseende enligt den metod och de kriterier som anges i artikel 6.2 i förordning (EG) nr 1249/96.

Artikel 11

1.   När en schablonnedsättning antagits av kommissionen utfärdas intyg inom gränserna för tillgängliga kvantiteter senast fredagen efter sista dagen för inlämnande som anges i artikel 9.1. Om denna fredag inte är en vardag utfärdas de den första vardagen efter denna dag.

Då inlämnade ansökningar för en vecka avser kvantiteter som överstiger den del av tullkvoterna för majs och sorghum till Spanien och för majs till Portugal som återstår att importera, erhålls de kvantiteter för vilka intygen utfärdas genom tillämpning av en procentuell engångsminskning av de kvantiteter som anges i ansökan om intyg.

2.   Vid anbudsförfarande för nedsättning utfärdas intygen för de kvantiteter som anbudsgivaren har blivit tilldelad senast den tredje vardagen efter sista dagen för inlämnande av ansökan om intyg enligt vad som anges i artikel 9.1, förutsatt att anbudsgivaren har inlämnat den ansökan om importintyg som anges i artikel 7.3 b inom föreskriven tidsfrist.

3.   Berörda myndigheter ska meddela kommissionen de kvantiteter för vilka intyg utfärdats inom en vecka, dock senast den tredje vardagen i påföljande vecka.

4.   Utan hinder av bestämmelserna i artikel 22.1 i förordning (EG) nr 376/2008 ska de utfärdade importintygen, vid bestämmande av deras giltighetstid, anses vara utfärdade den sista dagen inom tidsfristen för ingivande av anbud eller ansökan.

Artikel 12

1.   Intygens giltighetstid anges i

| a) | artikel 6 i förordning (EG) nr 1342/2003 vid tillämpning av schablonnedsättning, |
| --- | --- |

a)

artikel 6 i förordning (EG) nr 1342/2003 vid tillämpning av schablonnedsättning,

| b) | den förordning som påbörjar anbudsförfarandet för intyg som utfärdas inom ramen för ett anbudsförfarande för nedsättning av tull. |
| --- | --- |

b)

den förordning som påbörjar anbudsförfarandet för intyg som utfärdas inom ramen för ett anbudsförfarande för nedsättning av tull.

2.   I fält 8 i importintyget ska uttrycket ”ja” markeras med ett kryss. Utan hinder av vad som sägs i artikel 7.4 i förordning (EG) nr 376/2008 får den kvantitet som har frisläppts för omsättning inte vara högre än, men högst 5 % lägre än, den som anges i fält 17 och 18 i importintyget. Siffran ”0” förs i så fall in i fält 19 i detta intyg.

3.   Utan hinder av bestämmelserna i artikel 8 i förordning (EG) nr 376/2008, är de rättigheter som följer av de importintyg som avses i denna förordning inte överlåtbara.

Artikel 13

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av de övervakningsåtgärder som föreskrivs i artikel 14, frisläpps de garantier som anges i artikel 7.3 a

| a) | utan dröjsmål om det anbud som inlämnats vid anbudsförfarandet inte antagits, |
| --- | --- |

a)

utan dröjsmål om det anbud som inlämnats vid anbudsförfarandet inte antagits,

| b) | om det anbud som inlämnats vid anbudsförfarande antagits, vid utfärdandet av importintyget. Om den förbindelse som avses i artikel 7.3 b inte uppfyllts, innehålls garantin. |
| --- | --- |

b)

om det anbud som inlämnats vid anbudsförfarande antagits, vid utfärdandet av importintyget. Om den förbindelse som avses i artikel 7.3 b inte uppfyllts, innehålls garantin.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av de övervakningsåtgärder som föreskrivs i artikel 14, frisläpps de garantier som anges i artikel 9.3

| a) | utan dröjsmål för de kvantiteter för vilka intyg inte utfärdats, |
| --- | --- |

a)

utan dröjsmål för de kvantiteter för vilka intyg inte utfärdats,

| b) | om importintyg utfärdats, för de kvantiteter för vilka intyg utfärdats. |
| --- | --- |

b)

om importintyg utfärdats, för de kvantiteter för vilka intyg utfärdats.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av de övervakningsåtgärder som föreskrivs i artikel 14 ska de garantier som anges i artikel 10.1 frisläppas när anbudsgivaren inkommer med bevis om

| a) | att den importerade majs, som vid en analys som genomförts enligt bestämmelserna i artikel 10.6 visar sig ha en halt av kärnor med glasaktigt utseende över 60 %, har förädlats till annan produkt än produkter med KN-nummer 1904 10 10, 1103 13 eller 1104 23 i den medlemsstat där produkterna övergår till fri omsättning. Detta bevis ska utgöras av en kontrollblankett T5 som fyllts i av tullkontoret enligt föreskrifterna i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (14), innan varorna skickades iväg till förädling, |
| --- | --- |

a)

att den importerade majs, som vid en analys som genomförts enligt bestämmelserna i artikel 10.6 visar sig ha en halt av kärnor med glasaktigt utseende över 60 %, har förädlats till annan produkt än produkter med KN-nummer 1904 10 10, 1103 13 eller 1104 23 i den medlemsstat där produkterna övergår till fri omsättning. Detta bevis ska utgöras av en kontrollblankett T5 som fyllts i av tullkontoret enligt föreskrifterna i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (14), innan varorna skickades iväg till förädling,

| b) | att den importerade majs, som vid en analys som genomförts enligt bestämmelserna i artikel 10.6 visar sig ha en halt av kärnor med glasaktigt utseende ej överstigande 60 %, och att den importerade sorghum har förädlats eller utnyttjats i den medlemsstat där produkterna övergår till fri omsättning. Detta bevis kan utgöras av en försäljningsfaktura till en förädlare eller till en förbrukare som har sitt säte i den medlemsstat där produkterna övergår till fri omsättning, |
| --- | --- |

b)

att den importerade majs, som vid en analys som genomförts enligt bestämmelserna i artikel 10.6 visar sig ha en halt av kärnor med glasaktigt utseende ej överstigande 60 %, och att den importerade sorghum har förädlats eller utnyttjats i den medlemsstat där produkterna övergår till fri omsättning. Detta bevis kan utgöras av en försäljningsfaktura till en förädlare eller till en förbrukare som har sitt säte i den medlemsstat där produkterna övergår till fri omsättning,

| c) | att importen, förädlingen eller utnyttjandet inte kunnat verkställas på grund av force majeure, |
| --- | --- |

c)

att importen, förädlingen eller utnyttjandet inte kunnat verkställas på grund av force majeure,

| d) | att den importerade produkten har blivit oanvändbar. |
| --- | --- |

d)

att den importerade produkten har blivit oanvändbar.

För de kvantiteter för vilka bevis inte inkommit inom arton månader räknat från mottagandet av deklarationen om frisläppande för omsättning, innehålls garantin som avgift.

Vad beträffar tillämpningen av denna artikel ska förädling eller utnyttjande anses ha verkställts då 95 % av den till omsättning frisläppta kvantiteten har förädlats eller utnyttjats.

4.   Bestämmelserna i artikel 34 i förordning (EG) nr 376/2008, med undantag för den tidsfrist på två månader som anges i punkt 4 i den artikeln, ska tillämpas på garantierna.

Artikel 14

1.   Majs och sorghum som frisläppts för omsättning med nedsättning av tull ska övervakas av tull eller administrativ myndighet och åtföljas av likvärdiga garantier till dess att förädling eller utnyttjande kunnat konstateras.

2.   Den berörda medlemsstaten ska vidta nödvändiga åtgärder för att vid behov säkerställa att den övervakning som avses i punkt 1 utförs. Dessa åtgärder ålägger importörerna att underkasta sig den kontroll som anses nödvändig och att föra särskilda räkenskaper som tillåter vederbörande myndighet att utföra den kontroll som anses vara befogad.

3.   Den berörda medlemsstaten ska meddela kommissionen vid tillämpning av åtgärder enligt punkt 2.

KAPITEL III

DIREKTINKÖP PÅ VÄRLDSMARKNADEN

Artikel 15

1.   Vid genomförandet av sådan import som avses i artikel 1, kan det, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 195.2 i förordning (EG) nr 1234/2007, bestämmas att det spanska eller portugisiska utbetalande organet eller interventionsorganet, nedan kallade ”interventionsorganet”, ska köpa vissa kvantiteter majs och sorghum på världsmarknaden och placera dessa i den berörda medlemsstaten under det tullagerförfarande som anges i artikel 98-113 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (15), och i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93, vilken fastställer tillämpningssättet för detta förfarande.

2.   De kvantiteter som köps enligt punkt 1 ska säljas på den berörda medlemsstatens inhemska marknad i enlighet med det förfarande som avses i artikel 195.2 i förordning (EG) nr 1234/2007, under former som undviker störningar på marknaden och med beaktande av bestämmelserna i artikel 14 i den här förordningen.

Vid försäljning på den inhemska marknaden ska köparen vid betalningstillfället avsätta en garanti om 15 euro per ton till interventionsorganet i den berörda medlemsstaten. Denna garanti frisläpps när det bevis som avses i artikel 13.3 lämnas in. Vid frisläppandet av denna garanti ska bestämmelserna i artikel 13.3 andra och tredje strecksatserna och i artikel 13.4 tillämpas.

3.   Vid frisläppandet för omsättning uttas en importtull som motsvarar medelvärdet av de tullar som fastställs genom tillämpningen av förordning (EG) 1249/96 för berörda spannmål under loppet av den månad som föregår mottagandet av deklarationen om frisläppande för omsättning, minskat med ett belopp motsvarande 55 % av det interventionspris som gäller under samma månad.

Frisläppandet för omsättning verkställs av interventionsorganet i den berörda medlemsstaten.

När köparna betalar interventionsorganet motsvarar försäljningspriset, minskat med den tull som avses i första stycket, inkasserat belopp i enlighet med artikel 5.2 f i kommissionens förordning (EG) nr 884/2006 (16).

4.   Det köp som avses i punkt 1 ska betraktas som en intervention i syfte att stabilisera jordbruksmarknaderna enligt artikel 3.1 b i förordning (EG) nr 1290/2005.

5.   Den betalning som verkställs av interventionsorganet för de köp som avses i punkt 1 ska tas om hand av gemenskapen efterhand och ska anses som interventioner i enlighet med artikel 3.1 b i förordning (EG) nr 1290/2005. Interventionsorganet i den berörda medlemsstaten ska bokföra värdet av den köpta varan till nollpris på det konto som avses i artikel 5 i förordning (EEG) 884/2006.

Artikel 16

1.   Det spanska eller portugisiska interventionsorganet ska göra inköp på världsmarknaden för produkten i fråga genom tilldelning av kontrakt med hjälp av anbudsförfarande. Kontraktet ska omfatta inköp på världsmarknaden och leverans till de lageranläggningar, som bestäms av detta interventionsorgan, olossat, för att behandlas enligt det tullagerförfarande som avses i artikel 98-113 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92.

Det inköpsbeslut på världsmarknaden som avses i artikel 15.1 ska särskilt bestämma vilken kvantitet spannmål som ska importeras, kvaliteten, datum för påbörjande och avslutande av anbudsförfarandet samt leveransdatum för varan.

2.   En anbudsinfordran utformad i enlighet med bilaga IV ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning, serie C. Anbudsinfordran ska avse en eller flera varupartier. Med varuparti förstås en kvantitet som ska levereras enligt upplysningarna i anbudsinfordran.

3.   Interventionsorganet i vederbörande medlemsstat ska, om så behövs, vidta kompletterande åtgärder för att sätta igång inköpsåtgärderna på världsmarknaden i fråga.

Interventionsorganet ska ofördröjligen meddela kommissionen dessa åtgärder och bringa dem till kännedom för operatörerna.

Artikel 17

1.   Intressenter deltar i anbudsförfarandet antingen genom att inlämna skriftligt anbud till det berörda interventionsorgan som anges i anbudsinfordran mot erhållande av kvitto, eller genom att sända det till detta organ med rekommenderat brev, telefax, telex eller telegram.

Anbudet ska nå det berörda interventionsorganet före klockan 12.00 (Brysseltid) dagen för utgång av den tidsfrist för inlämnande av anbud som anges i anbudsinfordran.

2.   Anbud får endast inlämnas för ett helt varuparti. Anbudet ska innehålla

| a) | anbudets referensnummer, |
| --- | --- |

a)

anbudets referensnummer,

| b) | anbudsgivarens namn och adress samt telefax- eller telexnummer, |
| --- | --- |

b)

anbudsgivarens namn och adress samt telefax- eller telexnummer,

| c) | angivande av vilket varuparti det avser, |
| --- | --- |

c)

angivande av vilket varuparti det avser,

| d) | föreslaget anbudsbelopp uttryckt per ton i euro, |
| --- | --- |

d)

föreslaget anbudsbelopp uttryckt per ton i euro,

| e) | ursprungslandet för den spannmål som ska importeras, |
| --- | --- |

e)

ursprungslandet för den spannmål som ska importeras,

| f) | separat, det cif-pris, uttryckt per ton i euro, som anbudet avser. |
| --- | --- |

f)

separat, det cif-pris, uttryckt per ton i euro, som anbudet avser.

3.   Anbudet måste åtföljas av bevis om att den garanti som avses i artikel 18.1 har upprättats före utgången av tidsfristen för inlämnande av anbud.

4.   Anbud som inte har utformats i enlighet med bestämmelserna i denna artikel eller som innehåller andra villkor än de som fastställts i anbudsinfordran är inte giltiga.

5.   Ett anbud kan inte dras tillbaka.

Artikel 18

1.   För att inlämnade anbuden ska beaktas måste de innehålla bevis om upprättande av en garanti om 20 euro per ton.

2.   Garantin ska upprättas enligt de kriterier som fastställs i den anbudsinfordran som avses i artikel 16.2 av den berörda medlemsstaten, varvid bestämmelserna i kommissionens förordning (EEG) nr 2220/85 (17) ska tillämpas.

3.   Garantin frisläpps utan dröjsmål då

| a) | anbud som inlämnas till anbudsförfarande inte antas, |
| --- | --- |

a)

anbud som inlämnas till anbudsförfarande inte antas,

| b) | anbudsgivaren inlämnar bevis om utförande av kontrakt i enlighet med de villkor som föreskrivs i artikel 16 för antaget anbud, |
| --- | --- |

b)

anbudsgivaren inlämnar bevis om utförande av kontrakt i enlighet med de villkor som föreskrivs i artikel 16 för antaget anbud,

| c) | anbudsgivaren inlämnar bevis om att importen inte kunnat utföras på grund av force majeure. |
| --- | --- |

c)

anbudsgivaren inlämnar bevis om att importen inte kunnat utföras på grund av force majeure.

Artikel 19

Genomgången och läsningen av anbuden är offentliga. De ska ofördröjligen utföras av interventionsorganet efter utgången av tidsfristen för inlämnande av anbud.

Artikel 20

1.   Utan att tillämpningen av punkterna 2 och 3 påverkas ska beslut om antagande av den anbudsgivare som har inlämnat det fördelaktigaste anbudet inom ramen för anbudsförfarandet, skriftligen meddelas samtliga anbudsgivare senast den andra vardagen efter genomgången och läsningen av anbuden.

2.   Då det fördelaktigaste anbudet samtidigt inlämnats av flera anbudsgivare, avgör interventionsorganet anbudsgivningen mellan dessa genom lottdragning.

3.   Om de inlämnade anbuden inte synes motsvara för marknaden normala villkor kan interventionsorganet låta bli att anta anbudsförfarandet. Anbudsförfarandet görs om efter högst en vecka till dess att kontrakt tilldelats för samtliga varupartier.

Artikel 21

1.   Vid leveransen ska interventionsorganet genomföra en kontroll av varans kvantitet och kvalitet.

Med reservation för tillämpning av prisnedsättning som angetts i anbudsinfordran, kan mottagande av leveransen vägras om kvaliteten är lägre den lägsta angivna. Varan kan dock vid behov importeras med åtnjutande av nedsättning av tull genom tillämpning av schablonnedsättning enligt kapitel II.

2.   Då leveransen, i enlighet med punkt 1, inte blir utförd, innehålls den garanti som avses i artikel 18 utan att det påverkar övriga finansiella följder av leveranskontraktets brytande.

KAPITEL IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 22

Förordning (EG) nr 1839/95 ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till denna förordning och ska läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga VI.

Artikel 23

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2008.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EGT L 177, 28.7.1995, s. 4.

2

(3)  Se bilaga V.

3

(4)  EGT L 161, 29.6.1996, s. 125.

4

(5)  EUT L 348, 31.12.2007, s. 1.

5

(6)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1.

6

(7)  EGT L 240, 23.9.2000, s. 1.

7

(8)  EUT L 26, 28.1.2005, s. 1.

8

(9)  EUT L 239, 1.9.2006, s. 1.

9

(10)  EUT L 176, 30.6.2006, s. 44.

10

(11)  EUT L 114, 26.4.2008, s. 3.

11

(12)  EUT L 189, 29.7.2003, s. 12.

12

(13)  EGT L 102, 15.4.1976, s. 1.

13

(14)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.

14

(15)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

15

(16)  EUT L 171, 23.6.2006, s. 35.

16

(17)  EGT L 205, 3.8.1985, s. 5.

17

---

BILAGA I

Import av majs (KN-nummer 1005 90 00), sorghum (KN-nummer 1007 00 90) och ersättningsprodukter (KN-nummer 2303 10 19, 2303 20 00, 2309 90 20 och ex 2308 00 40)

(blanketten ska skickas till: agri-c1@ec.europa.eu)

| | Övergång till fri omsättning under [månad/år] |
| --- | --- |

Övergång till fri omsättning under [månad/år]

| | Medlemsstat: [LAND/Behörig nationell myndighet] |
| --- | --- |

Medlemsstat: [LAND/Behörig nationell myndighet]

| Förordning | KN-nummer | Ursprungsland | Kvantitet
  (ton) | Tillämplig tull |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Förordning

KN-nummer

Ursprungsland

Kvantitet

(ton)

Tillämplig tull

---

BILAGA II

Veckoanbudsförfarande för nedsättning av importtull för import av ... med ursprung i tredjeland

(Förordning (EG) nr 1296/2008)

Tidsfristens utgång för inlämnande av anbud (datum/tid)

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Anbudsgivare nummer | Kvantitet
  (ton) | Total kvantitet
  (ton) | Nedsättningsbelopp för importtull | Spannmålens ursprungsland |
| 1 | | | | |
| 2 | | | | |
| 3 | | | | |
| 4 | | | | |
| etc. | | | | |

1

2

3

4

5

Anbudsgivare nummer

Kvantitet

(ton)

Total kvantitet

(ton)

Nedsättningsbelopp för importtull

Spannmålens ursprungsland

1

2

3

4

etc.

---

BILAGA III

Uppgifter som avses i artikel 9.2

| — | : | på bulgariska | : | Намаляване ставката на митото: лицензия, валидна единствено в Испания (Регламент (ЕО) No 1296/2008)
  Намаляване ставката на митото: лицензия, валидна единствено в Португалия (Регламент (ЕО) No 1296/2008) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | på spanska | : | Reducción del derecho: certificado válido únicamente en España [Reglamento (CE) no 1296/2008]
  Reducción del derecho: certificado válido únicamente en Portugal [Reglamento (CE) no 1296/2008] |
| — | : | på tjeckiska | : | Snížení cla: licence platná pouze ve Španělsku (nařízení (ES) č. 1296/2008)
  Snížení cla: licence platná pouze v Portugalsku (nařízení (ES) č. 1296/2008) |
| — | : | på danska | : | Nedsættelse af tolden: licensen er kun gyldig i Spanien (Forordning (EF) nr. 1296/2008)
  Nedsættelse af tolden: licensen er kun gyldig i Portugal (Forordning (EF) nr. 1296/2008) |
| — | : | på tyska | : | Ermäßigter Zoll: Lizenz nur in Spanien gültig (Verordnung (EG) Nr. 1296/2008)
  Ermäßigter Zoll: Lizenz nur in Portugal gültig (Verordnung (EG) Nr. 1296/2008) |
| — | : | på estniska | : | Tollimaksu vähendamine: litsents kehtib ainult Hispaanias (määrus (EÜ) nr 1296/2008)
  Tollimaksu vähendamine: litsents kehtib ainult Portugalis (määrus (EÜ) nr 1296/2008) |
| — | : | på grekiska | : | Μείωση τoυ δασμoύ: πιστoπoιητικό πoυ ισχύει μόνo στην Iσπανία [κανoνισμός (ΕΚ) αριθ. 1296/2008]
  Μείωση τoυ δασμoύ: πιστoπoιητικό πoυ ισχύει μόνo στην Πoρτoγαλία [κανoνισμός (ΕΚ) αριθ. 1296/2008] |
| — | : | på engelska | : | Duty reduction: licence valid only in Spain (Regulation (EC) No 1296/2008)
  Duty reduction: licence valid only in Portugal (Regulation (EC) No 1296/2008) |
| — | : | på franska | : | Abattement du droit: certificat valable uniquement en Espagne [règlement (CE) no 1296/2008]
  Abattement du droit: certificat valable uniquement au Portugal [règlement (CE) no 1296/2008] |
| — | : | på italienska | : | Riduzione del dazio: titolo valido unicamente in Spagna [regolamento (CE) n. 1296/2008]
  Riduzione del dazio: titolo valido unicamente in Portogallo [regolamento (CE) n. 1296/2008] |
| — | : | på lettiska | : | Muitas samazinājums: licence ir derīga tikai Spānijā (Regula (EK) Nr. 1296/2008)
  Muitas samazinājums: licence ir derīga tikai Portugālē (Regula (EK) Nr. 1296/2008) |
| — | : | på litauiska | : | Muito sumažinimas: licencija galioja tik Ispanijoje (Reglamentas (EB) Nr. 1296/2008)
  Muito sumažinimas: licencija galioja tik Portugalijoje (Reglamentas (EB) Nr. 1296/2008) |
| — | : | på ungerska | : | Vámcsökkentés: az engedély kizárólag Spanyolországban érvényes (1296/2008/EK rendelet)
  Vámcsökkentés: az engedély kizárólag Portugáliában érvényes (1296/2008/EK rendelet) |
| — | : | på maltesiska | : | Tnaqqis tad-dazju: liċenzja valida biss fi Spanja (Regolament (KE) Nru 1296/2008)
  Tnaqqis tad-dazju: liċenzja valida biss fil-Portugall (Regolament (KE) Nru 1296/2008) |
| — | : | på nederländska | : | Korting op het invoerrecht: certificaat uitsluitend geldig in Spanje (Verordening (EG) nr. 1296/2008)
  Korting op het invoerrecht: certificaat uitsluitend geldig in Portugal (Verordening (EG) nr. 1296/2008) |
| — | : | på polska | : | Obniżenie stawki celnej: pozwolenie ważne wyłącznie w Hiszpanii (rozporządzenie (WE) nr 1296/2008)
  Obniżenie stawki celnej: pozwolenie ważne wyłącznie w Portugalii (rozporządzenie (WE) nr 1296/2008) |
| — | : | på portugisiska | : | Redução do direito: certificado válido apenas em Espanha [Regulamento (CE) n.o 1296/2008]
  Redução do direito: certificado válido apenas em Portugal [Regulamento (CE) n.o 1296/2008] |
| — | : | på rumänska | : | Reducere de taxă vamală: licență valabilă doar în Spania [Regulamentul (CE) nr. 1296/2008]
  Reducere de taxă vamală: licență valabilă doar în Portugalia [Regulamentul (CE) nr. 1296/2008] |
| — | : | på slovakiska | : | Zníženie cla: licencia platná iba v Španielsku [Nariadenie (ES) č. 1296/2008]
  Zníženie cla: licencia platná iba v Portugalsku [Nariadenie (ES) č. 1296/2008] |
| — | : | på slovenska | : | Znižanje dajatve: dovoljenje veljavno samo v Španiji (Uredba (ES) št. 1296/2008)
  Znižanje dajatve: dovoljenje veljavno samo v Portugalski (Uredba (ES) št. 1296/2008) |
| — | : | på finska | : | Tullinalennus: todistus voimassa ainoastaan Espanjassa (Asetus (EY) N:o 1296/2008)
  Tullinalennus: todistus voimassa ainoastaan Portugalissa (Asetus (EY) N:o 1296/2008) |
| — | : | på svenska | : | Nedsättning av tull: intyg endast gällande i Spanien (Förordning (EG) nr 1296/2008)
  Nedsättning av tull: intyg endast gällande i Portugal (Förordning (EG) nr 1296/2008) |

—

:

på bulgariska

:

Намаляване ставката на митото: лицензия, валидна единствено в Испания (Регламент (ЕО) No 1296/2008)

Намаляване ставката на митото: лицензия, валидна единствено в Португалия (Регламент (ЕО) No 1296/2008)

—

:

på spanska

:

Reducción del derecho: certificado válido únicamente en España [Reglamento (CE) no 1296/2008]

Reducción del derecho: certificado válido únicamente en Portugal [Reglamento (CE) no 1296/2008]

—

:

på tjeckiska

:

Snížení cla: licence platná pouze ve Španělsku (nařízení (ES) č. 1296/2008)

Snížení cla: licence platná pouze v Portugalsku (nařízení (ES) č. 1296/2008)

—

:

på danska

:

Nedsættelse af tolden: licensen er kun gyldig i Spanien (Forordning (EF) nr. 1296/2008)

Nedsættelse af tolden: licensen er kun gyldig i Portugal (Forordning (EF) nr. 1296/2008)

—

:

på tyska

:

Ermäßigter Zoll: Lizenz nur in Spanien gültig (Verordnung (EG) Nr. 1296/2008)

Ermäßigter Zoll: Lizenz nur in Portugal gültig (Verordnung (EG) Nr. 1296/2008)

—

:

på estniska

:

Tollimaksu vähendamine: litsents kehtib ainult Hispaanias (määrus (EÜ) nr 1296/2008)

Tollimaksu vähendamine: litsents kehtib ainult Portugalis (määrus (EÜ) nr 1296/2008)

—

:

på grekiska

:

Μείωση τoυ δασμoύ: πιστoπoιητικό πoυ ισχύει μόνo στην Iσπανία [κανoνισμός (ΕΚ) αριθ. 1296/2008]

Μείωση τoυ δασμoύ: πιστoπoιητικό πoυ ισχύει μόνo στην Πoρτoγαλία [κανoνισμός (ΕΚ) αριθ. 1296/2008]

—

:

på engelska

:

Duty reduction: licence valid only in Spain (Regulation (EC) No 1296/2008)

Duty reduction: licence valid only in Portugal (Regulation (EC) No 1296/2008)

—

:

på franska

:

Abattement du droit: certificat valable uniquement en Espagne [règlement (CE) no 1296/2008]

Abattement du droit: certificat valable uniquement au Portugal [règlement (CE) no 1296/2008]

—

:

på italienska

:

Riduzione del dazio: titolo valido unicamente in Spagna [regolamento (CE) n. 1296/2008]

Riduzione del dazio: titolo valido unicamente in Portogallo [regolamento (CE) n. 1296/2008]

—

:

på lettiska

:

Muitas samazinājums: licence ir derīga tikai Spānijā (Regula (EK) Nr. 1296/2008)

Muitas samazinājums: licence ir derīga tikai Portugālē (Regula (EK) Nr. 1296/2008)

—

:

på litauiska

:

Muito sumažinimas: licencija galioja tik Ispanijoje (Reglamentas (EB) Nr. 1296/2008)

Muito sumažinimas: licencija galioja tik Portugalijoje (Reglamentas (EB) Nr. 1296/2008)

—

:

på ungerska

:

Vámcsökkentés: az engedély kizárólag Spanyolországban érvényes (1296/2008/EK rendelet)

Vámcsökkentés: az engedély kizárólag Portugáliában érvényes (1296/2008/EK rendelet)

—

:

på maltesiska

:

Tnaqqis tad-dazju: liċenzja valida biss fi Spanja (Regolament (KE) Nru 1296/2008)

Tnaqqis tad-dazju: liċenzja valida biss fil-Portugall (Regolament (KE) Nru 1296/2008)

—

:

på nederländska

:

Korting op het invoerrecht: certificaat uitsluitend geldig in Spanje (Verordening (EG) nr. 1296/2008)

Korting op het invoerrecht: certificaat uitsluitend geldig in Portugal (Verordening (EG) nr. 1296/2008)

—

:

på polska

:

Obniżenie stawki celnej: pozwolenie ważne wyłącznie w Hiszpanii (rozporządzenie (WE) nr 1296/2008)

Obniżenie stawki celnej: pozwolenie ważne wyłącznie w Portugalii (rozporządzenie (WE) nr 1296/2008)

—

:

på portugisiska

:

Redução do direito: certificado válido apenas em Espanha [Regulamento (CE) n.o 1296/2008]

Redução do direito: certificado válido apenas em Portugal [Regulamento (CE) n.o 1296/2008]

—

:

på rumänska

:

Reducere de taxă vamală: licență valabilă doar în Spania [Regulamentul (CE) nr. 1296/2008]

Reducere de taxă vamală: licență valabilă doar în Portugalia [Regulamentul (CE) nr. 1296/2008]

—

:

på slovakiska

:

Zníženie cla: licencia platná iba v Španielsku [Nariadenie (ES) č. 1296/2008]

Zníženie cla: licencia platná iba v Portugalsku [Nariadenie (ES) č. 1296/2008]

—

:

på slovenska

:

Znižanje dajatve: dovoljenje veljavno samo v Španiji (Uredba (ES) št. 1296/2008)

Znižanje dajatve: dovoljenje veljavno samo v Portugalski (Uredba (ES) št. 1296/2008)

—

:

på finska

:

Tullinalennus: todistus voimassa ainoastaan Espanjassa (Asetus (EY) N:o 1296/2008)

Tullinalennus: todistus voimassa ainoastaan Portugalissa (Asetus (EY) N:o 1296/2008)

—

:

på svenska

:

Nedsättning av tull: intyg endast gällande i Spanien (Förordning (EG) nr 1296/2008)

Nedsättning av tull: intyg endast gällande i Portugal (Förordning (EG) nr 1296/2008)

---

BILAGA IV

MODELL FÖR ANBUDSINFORDRAN

Anbudsinfordran för inköp av ... ton ... på världsmarknaden av interventionsorganet ...

(Artikel 16.2 i förordning (EG) nr 1296/2008)

| 1. | Produkt att inköpa: ... |
| --- | --- |

1.

Produkt att inköpa: ...

| 2. | Sammanlagd kvantitet: ... |
| --- | --- |

2.

Sammanlagd kvantitet: ...

| 3. | Förteckning över lageranläggningar för ett varuparti: ... |
| --- | --- |

3.

Förteckning över lageranläggningar för ett varuparti: ...

| 4. | Varans specifikation (definition av begärd kvalitet, minsta kvantitet och definition av nedsättningsbelopp): ... |
| --- | --- |

4.

Varans specifikation (definition av begärd kvalitet, minsta kvantitet och definition av nedsättningsbelopp): ...

| 5. | Emballage (blandat): ... |
| --- | --- |

5.

Emballage (blandat): ...

| 6. | Leveranstidpunkt: ... |
| --- | --- |

6.

Leveranstidpunkt: ...

| 7. | Datum för utgången av tidsfristen för inlämnande av anbud: ... |
| --- | --- |

7.

Datum för utgången av tidsfristen för inlämnande av anbud: ...

---

BILAGA V

Upphävd förordning och en förteckning över dess efterföljande ändringar

| Rådets förordning (EG) nr 1839/95
  (EGT L 177, 28.7.1995, s. 4) | |
| --- | --- |
| Rådets förordning (EG) nr 1963/95
  (EGT L 189, 10.8.1995, s. 22) | |
| Rådets förordning (EG) nr 2235/2000
  (EGT L 256, 10.10.2000, s. 13) | endast artikel 1 |
| Rådets förordning (EG) nr 777/2004
  (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50) | endast artikel 4 |
| Rådets förordning (EG) nr 1558/2005
  (EUT L 249, 24.9.2005, s. 6) | |
| Rådets förordning (EG) nr 1996/2006
  (EUT L 398, 30.12.2006, s. 1) | endast artikel 6 och bilaga V |
| Rådets förordning (EG) nr 583/2007
  (EUT L 138, 30.5.2007, s. 7) | |

Rådets förordning (EG) nr 1839/95

(EGT L 177, 28.7.1995, s. 4)

Rådets förordning (EG) nr 1963/95

(EGT L 189, 10.8.1995, s. 22)

Rådets förordning (EG) nr 2235/2000

(EGT L 256, 10.10.2000, s. 13)

endast artikel 1

Rådets förordning (EG) nr 777/2004

(EUT L 123, 27.4.2004, s. 50)

endast artikel 4

Rådets förordning (EG) nr 1558/2005

(EUT L 249, 24.9.2005, s. 6)

Rådets förordning (EG) nr 1996/2006

(EUT L 398, 30.12.2006, s. 1)

endast artikel 6 och bilaga V

Rådets förordning (EG) nr 583/2007

(EUT L 138, 30.5.2007, s. 7)

---

BILAGA VI

Jämförelsetabell

| Förordning (EG) nr 1839/95 | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artikel 1.1 och 1.2 | Artikel 1.1 och 1.2 |
| Artikel 1.2a | — |
| Artikel 1.3 och 1.4 | Artikel 1.3 och 1.4 |
| Artikel 2.1 | Artikel 2.1 |
| Artikel 2.2 första stycket inledande mening och led a inledande mening | Artikel 2.2 första stycket inledande mening |
| Artikel 2.2 första stycket a i | Artikel 2.2 första stycket a |
| Artikel 2.2 första stycket a ii | Artikel 2.2 första stycket b |
| Artikel 2.2 första stycket b | — |
| Artikel 2.2 andra stycket | Artikel 2.2 andra stycket |
| Artikel 2.3 | Artikel 2.3 |
| Artikel 2 a | Artikel 3 |
| Artikel 3 | Artikel 4 |
| Artikel 4 | Artikel 5 |
| Artikel 5.1 | Artikel 6.1 |
| Artikel 5.1 a | Artikel 6.2 |
| Artikel 5.2 | Artikel 6.3 |
| Artikel 5.3, första, andra och tredje stycket | Artikel 6.4, första, andra och tredje stycket |
| Artikel 5.3, fjärde stycket | — |
| Artikel 5.4 | Artikel 6.5 |
| Artikel 6.1 | Artikel 7.1 |
| Artikel 6.2, inledande ord | Artikel 7.2, inledande ord |
| Artikel 6.2, första strecksatsen | Artikel 7.2, punkt a |
| Artikel 6.2, andra strecksatsen | Artikel 7.2, punkt b |
| Artikel 6.2, tredje strecksatsen | Artikel 7.2, punkt c |
| Artikel 6.2, fjärde strecksatsen | Artikel 7.2, punkt d |
| Artikel 6.2, femte strecksatsen | Artikel 7.2, punkt e |
| Artikel 6.3 – 6.7 | Artikel 7.3 – 7.7 |
| Artikel 7.1, första stycket, inledningen | Artikel 8.1, första stycket, inledningen |
| Artikel 7.1, första stycket, första strecksatsen | Artikel 8.1, första stycke, punkt a |
| Artikel 7.1, första stycket, andra strecksatsen | Artikel 8.1, första stycket, punkt b |
| Artikel 7.1, andra stycket | Artikel 8.1, andra stycket |
| Artikel 7.2 | Artikel 8.2 |
| Artikel 8 | Artikel 9 |
| Artikel 9.1 – 9.4 | Artikel 10.1 – 10.4 |
| Artikel 9.5, inledningen | Artikel 10.5 inledningen |
| Artikel 9.5, första strecksatsen | Artikel 10.5 a |
| Artikel 9.5, andra strecksatsen | Artikel 10.5 b |
| Artikel 9.6 | Artikel 10.6 |
| Artikel 10 | Artikel 11 |
| Artikel 11.1, inledningen | Artikel 12.1, inledningen |
| Artikel 11.1, första strecksatsen | Artikel 12.1 a |
| Artikel 11.1, andra strecksatsen | Artikel 12.1 b |
| Artikel 11.2 och 11.3 | Artikel 12.2 och 12.3 |
| Artikel 12.1 och 12.2 | Artikel 13.1 och 13.2 |
| Artikel 12.3, första stycket, inledningen | Artikel 13.3, första stycket, inledningen |
| Artikel 12.3, första stycket, första strecksatsen | Artikel 13.3, första stycket, punkt a |
| Artikel 12.3, första stycket, andra strecksatsen | Artikel 13.3, första stycket, punkt b |
| Artikel 12.3, första stycket, tredje strecksatsen | Artikel 13.3, första stycket, punkt c |
| Artikel 12.3, första stycket, fjärde strecksatsen | Artikel 13.3, första stycket, punkt d |
| Artikel 12.3, andra och tredje stycket | Artikel 13.3, andra och tredje stycket |
| Artikel 12.4 | Artikel 13.4 |
| Artikel 13 | Artikel 14 |
| Artikel 14 | Artikel 15 |
| Artikel 15 | Artikel 16 |
| Artikel 16.1 | Artikel 17.1 |
| Artikel 16.2, inledningen | Artikel 17.2, inledningen |
| Artikel 16.2, första strecksatsen | Artikel 17.2 a |
| Artikel 16.2, andra strecksatsen | Artikel 17.2 b |
| Artikel 16.2, tredje strecksatsen | Artikel 17.2 c |
| Artikel 16.2, fjärde strecksatsen | Artikel 17.2 d |
| Artikel 16.2, femte strecksatsen | Artikel 17.2 e |
| Artikel 16.2, sjätte strecksatsen | Artikel 17.2 f |
| Artikel 16.3, 16.4 och 16.5 | Artikel 17.3, 17.4 och 17.5 |
| Artikel 17 | Artikel 18 |
| Artikel 18 | Artikel 19 |
| Artikel 19 | Artikel 20 |
| Artikel 20 | Artikel 21 |
| Artikel 21 | — |
| — | Artikel 22 |
| Artikel 22 | Artikel 23 |
| Bilaga I | Bilaga II |
| Bilaga I a | Bilaga III |
| Bilaga II | Bilaga IV |
| Bilaga III | Bilaga I |
| — | Bilaga V |
| — | Bilaga VI |

Förordning (EG) nr 1839/95

Denna förordning

Artikel 1.1 och 1.2

Artikel 1.1 och 1.2

Artikel 1.2a

—

Artikel 1.3 och 1.4

Artikel 1.3 och 1.4

Artikel 2.1

Artikel 2.1

Artikel 2.2 första stycket inledande mening och led a inledande mening

Artikel 2.2 första stycket inledande mening

Artikel 2.2 första stycket a i

Artikel 2.2 första stycket a

Artikel 2.2 första stycket a ii

Artikel 2.2 första stycket b

Artikel 2.2 första stycket b

—

Artikel 2.2 andra stycket

Artikel 2.2 andra stycket

Artikel 2.3

Artikel 2.3

Artikel 2 a

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 4

Artikel 4

Artikel 5

Artikel 5.1

Artikel 6.1

Artikel 5.1 a

Artikel 6.2

Artikel 5.2

Artikel 6.3

Artikel 5.3, första, andra och tredje stycket

Artikel 6.4, första, andra och tredje stycket

Artikel 5.3, fjärde stycket

—

Artikel 5.4

Artikel 6.5

Artikel 6.1

Artikel 7.1

Artikel 6.2, inledande ord

Artikel 7.2, inledande ord

Artikel 6.2, första strecksatsen

Artikel 7.2, punkt a

Artikel 6.2, andra strecksatsen

Artikel 7.2, punkt b

Artikel 6.2, tredje strecksatsen

Artikel 7.2, punkt c

Artikel 6.2, fjärde strecksatsen

Artikel 7.2, punkt d

Artikel 6.2, femte strecksatsen

Artikel 7.2, punkt e

Artikel 6.3 – 6.7

Artikel 7.3 – 7.7

Artikel 7.1, första stycket, inledningen

Artikel 8.1, första stycket, inledningen

Artikel 7.1, första stycket, första strecksatsen

Artikel 8.1, första stycke, punkt a

Artikel 7.1, första stycket, andra strecksatsen

Artikel 8.1, första stycket, punkt b

Artikel 7.1, andra stycket

Artikel 8.1, andra stycket

Artikel 7.2

Artikel 8.2

Artikel 8

Artikel 9

Artikel 9.1 – 9.4

Artikel 10.1 – 10.4

Artikel 9.5, inledningen

Artikel 10.5 inledningen

Artikel 9.5, första strecksatsen

Artikel 10.5 a

Artikel 9.5, andra strecksatsen

Artikel 10.5 b

Artikel 9.6

Artikel 10.6

Artikel 10

Artikel 11

Artikel 11.1, inledningen

Artikel 12.1, inledningen

Artikel 11.1, första strecksatsen

Artikel 12.1 a

Artikel 11.1, andra strecksatsen

Artikel 12.1 b

Artikel 11.2 och 11.3

Artikel 12.2 och 12.3

Artikel 12.1 och 12.2

Artikel 13.1 och 13.2

Artikel 12.3, första stycket, inledningen

Artikel 13.3, första stycket, inledningen

Artikel 12.3, första stycket, första strecksatsen

Artikel 13.3, första stycket, punkt a

Artikel 12.3, första stycket, andra strecksatsen

Artikel 13.3, första stycket, punkt b

Artikel 12.3, första stycket, tredje strecksatsen

Artikel 13.3, första stycket, punkt c

Artikel 12.3, första stycket, fjärde strecksatsen

Artikel 13.3, första stycket, punkt d

Artikel 12.3, andra och tredje stycket

Artikel 13.3, andra och tredje stycket

Artikel 12.4

Artikel 13.4

Artikel 13

Artikel 14

Artikel 14

Artikel 15

Artikel 15

Artikel 16

Artikel 16.1

Artikel 17.1

Artikel 16.2, inledningen

Artikel 17.2, inledningen

Artikel 16.2, första strecksatsen

Artikel 17.2 a

Artikel 16.2, andra strecksatsen

Artikel 17.2 b

Artikel 16.2, tredje strecksatsen

Artikel 17.2 c

Artikel 16.2, fjärde strecksatsen

Artikel 17.2 d

Artikel 16.2, femte strecksatsen

Artikel 17.2 e

Artikel 16.2, sjätte strecksatsen

Artikel 17.2 f

Artikel 16.3, 16.4 och 16.5

Artikel 17.3, 17.4 och 17.5

Artikel 17

Artikel 18

Artikel 18

Artikel 19

Artikel 19

Artikel 20

Artikel 20

Artikel 21

Artikel 21

—

—

Artikel 22

Artikel 22

Artikel 23

Bilaga I

Bilaga II

Bilaga I a

Bilaga III

Bilaga II

Bilaga IV

Bilaga III

Bilaga I

—

Bilaga V

—

Bilaga VI

---

DIREKTIV

| 19.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/71 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/71

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2008/123/EG

av den 18 december 2008

om ändring av rådets direktiv 76/768/EEG om kosmetiska produkter i syfte att anpassa bilagorna II och VII till den tekniska utvecklingen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 76/768/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosmetiska produkter (1), särskilt artikel 8.2,

efter samråd med vetenskapliga kommittén för konsumentprodukter, och

av följande skäl:

| (1) | Vetenskapliga kommittén för konsumentprodukter drog i sitt yttrande av den 20 juni 2006 slutsatsen att även om 4-aminobensoesyra (PABA) för närvarande är tillåten och används som solfilter, framkom det under utvärderingen av dokumentationen att stora delar av uppgifterna inte motsvarade gällande normer och riktlinjer. För att göra en ordentlig riskbedömning av 4-aminobensoesyra begärde vetenskapliga kommittén för konsumentprodukter att kosmetikaindustrin senast den 1 juli 2007 skulle lägga fram ny dokumentation med ytterligare säkerhetsdata som motsvarar aktuella normer och kommitténs riktlinjer. |
| --- | --- |

(1)

Vetenskapliga kommittén för konsumentprodukter drog i sitt yttrande av den 20 juni 2006 slutsatsen att även om 4-aminobensoesyra (PABA) för närvarande är tillåten och används som solfilter, framkom det under utvärderingen av dokumentationen att stora delar av uppgifterna inte motsvarade gällande normer och riktlinjer. För att göra en ordentlig riskbedömning av 4-aminobensoesyra begärde vetenskapliga kommittén för konsumentprodukter att kosmetikaindustrin senast den 1 juli 2007 skulle lägga fram ny dokumentation med ytterligare säkerhetsdata som motsvarar aktuella normer och kommitténs riktlinjer.

| (2) | Kosmetikaindustrin har inte lämnat några ytterligare säkerhetsdata i enlighet med yttrandet från vetenskapliga kommittén för konsumentprodukter av den 20 juni 2006. |
| --- | --- |

(2)

Kosmetikaindustrin har inte lämnat några ytterligare säkerhetsdata i enlighet med yttrandet från vetenskapliga kommittén för konsumentprodukter av den 20 juni 2006.

| (3) | Utan en ordentlig riskbedömning kan 4-aminobensoesyra inte anses vara säker för användning som UV-filter i kosmetiska produkter och bör därför utgå ur bilaga VII och tas upp i bilaga II till direktiv 76/768/EEG. |
| --- | --- |

(3)

Utan en ordentlig riskbedömning kan 4-aminobensoesyra inte anses vara säker för användning som UV-filter i kosmetiska produkter och bör därför utgå ur bilaga VII och tas upp i bilaga II till direktiv 76/768/EEG.

| (4) | Beträffande Diethylamino Hydroxybenzoyl Hexyl Benzoate (INCI) drog vetenskapliga kommittén för konsumentprodukter i sitt yttrande av den 15 april 2008 slutsatsen att användning av detta ämne vid en högsta koncentration på 10 % i kosmetiska produkter, inbegripet solskyddsprodukter, inte utgör en fara för konsumenten. För att utvidga det tillåtna användningsområdet för detta ämne bör kolumn c i post 28 i bilaga VII till direktiv 76/768/EEG ändras. |
| --- | --- |

(4)

Beträffande Diethylamino Hydroxybenzoyl Hexyl Benzoate (INCI) drog vetenskapliga kommittén för konsumentprodukter i sitt yttrande av den 15 april 2008 slutsatsen att användning av detta ämne vid en högsta koncentration på 10 % i kosmetiska produkter, inbegripet solskyddsprodukter, inte utgör en fara för konsumenten. För att utvidga det tillåtna användningsområdet för detta ämne bör kolumn c i post 28 i bilaga VII till direktiv 76/768/EEG ändras.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för kosmetiska produkter. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för kosmetiska produkter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna II och VII till direktiv 76/768/EEG ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska senast den 8 juli 2009 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser.

De ska tillämpa bestämmelserna i punkt 3 i bilagan till detta direktiv från och med den8 juli 2009.

De ska tillämpa bestämmelserna i punkterna 1 och 2 i bilagan till detta direktiv från och med den 8 oktober 2009.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 18 december 2008.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 262, 27.9.1976, s. 169.

1

---

BILAGA

Direktiv 76/768/EEG ska ändras på följande sätt:

| 1. | I bilaga II ska post 167 ”4-Aminobensoesyrans estrar, med fri aminogrupp, med undantag av vad som angivits i bilaga 7, del 2” ersättas med ”4-Aminobensoesyra och dess estrar, med fri aminogrupp”. |
| --- | --- |

1.

I bilaga II ska post 167 ”4-Aminobensoesyrans estrar, med fri aminogrupp, med undantag av vad som angivits i bilaga 7, del 2” ersättas med ”4-Aminobensoesyra och dess estrar, med fri aminogrupp”.

| 2. | I bilaga VII ska post 1 utgå. |
| --- | --- |

2.

I bilaga VII ska post 1 utgå.

| 3. | I bilaga VII ska orden ”i solskyddsprodukter” utgå ur kolumn c i post 28. |
| --- | --- |

3.

I bilaga VII ska orden ”i solskyddsprodukter” utgå ur kolumn c i post 28.

---

| 19.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/73 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/73

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2008/124/EG

av den 18 december 2008

om begränsning av saluföring av utsäde av vissa arter av foderväxter samt olje- och spånadsväxter till sådant utsäde som officiellt godkänts som ”basutsäde” eller ”certifikatutsäde”

(kodifierad version)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 66/401/EEG av den 14 juni 1966 om saluföring av utsäde av foderväxter (1), särskilt artikel 3.3,

med beaktande av rådets direktiv 2002/57/EG av den 13 juni 2002 om saluföring av utsäde av olje- och spånadsväxter (2), särskilt artikel 3.3, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens direktiv 86/109/EEG av den 27 februari 1986 om begränsning av saluföring av utsäde av vissa arter av foderväxter samt olje- och spånadsväxter till sådant utsäde som officiellt godkänts som ”basutsäde” eller ”certifikatutsäde” (3) har ändrats flera gånger på ett väsentligt sätt (4). För att skapa klarhet och överskådlighet bör det direktivet kodifieras, tillsammans med kommissionens direktiv 75/502/EEG av den 25 juli 1975 om begränsning av saluföringen av utsäde av ängsgröe (Poa pratensis L.) till utsäde som blivit officiellt godkänt som ”basutsäde” eller ”certifikatutsäde” (5), genom att samla dem i en enda text. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens direktiv 86/109/EEG av den 27 februari 1986 om begränsning av saluföring av utsäde av vissa arter av foderväxter samt olje- och spånadsväxter till sådant utsäde som officiellt godkänts som ”basutsäde” eller ”certifikatutsäde” (3) har ändrats flera gånger på ett väsentligt sätt (4). För att skapa klarhet och överskådlighet bör det direktivet kodifieras, tillsammans med kommissionens direktiv 75/502/EEG av den 25 juli 1975 om begränsning av saluföringen av utsäde av ängsgröe (Poa pratensis L.) till utsäde som blivit officiellt godkänt som ”basutsäde” eller ”certifikatutsäde” (5), genom att samla dem i en enda text.

| (2) | Enligt direktiv 66/401/EEG är det tillåtet att saluföra basutsäde, certifikatutsäde och handelsutsäde av vissa arter av foderväxter. |
| --- | --- |

(2)

Enligt direktiv 66/401/EEG är det tillåtet att saluföra basutsäde, certifikatutsäde och handelsutsäde av vissa arter av foderväxter.

| (3) | Enligt direktiv 2002/57/EG är det tillåtet att släppa ut basutsäde, alla slag av certifikatutsäde och handelsutsäde av vissa arter av olje- och spånadsväxter på marknaden. |
| --- | --- |

(3)

Enligt direktiv 2002/57/EG är det tillåtet att släppa ut basutsäde, alla slag av certifikatutsäde och handelsutsäde av vissa arter av olje- och spånadsväxter på marknaden.

| (4) | Båda direktiven ger kommissionen befogenhet att förbjuda utsläppandet på marknaden av utsäde som inte officiellt certifierats som ”basutsäde” eller ”certifikatutsäde”. |
| --- | --- |

(4)

Båda direktiven ger kommissionen befogenhet att förbjuda utsläppandet på marknaden av utsäde som inte officiellt certifierats som ”basutsäde” eller ”certifikatutsäde”.

| (5) | Medlemsstaterna kan producera tillräckligt med basutsäde och certifikatutsäde för att tillfredsställa behovet inom gemenskapen av utsäde av vissa av de ovan nämnda arterna med utsäde av dessa kategorier. |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaterna kan producera tillräckligt med basutsäde och certifikatutsäde för att tillfredsställa behovet inom gemenskapen av utsäde av vissa av de ovan nämnda arterna med utsäde av dessa kategorier.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk.

| (7) | Detta direktiv får inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i bilaga I del B. |
| --- | --- |

(7)

Detta direktiv får inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i bilaga I del B.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Medlemsstaterna ska besluta om att utsäde av:

| — | Poa pratensis L. |
| --- | --- |

—

Poa pratensis L.

Ängsgröe

| — | Vicia faba L. (partim) |
| --- | --- |

—

Vicia faba L. (partim)

Åkerböna

| — | Papaver somniferum L. |
| --- | --- |

—

Papaver somniferum L.

Vallmo

| — | Agrostis gigantea Roth |
| --- | --- |

—

Agrostis gigantea Roth

Storven

| — | Agrostis stolonifera L. |
| --- | --- |

—

Agrostis stolonifera L.

Krypven

| — | Phleum bertolonii DC |
| --- | --- |

—

Phleum bertolonii DC

Turftimotej

| — | Poa palustris L. |
| --- | --- |

—

Poa palustris L.

Sengröe

| — | Poa trivialis L. |
| --- | --- |

—

Poa trivialis L.

Kärrgröe

| — | Lupinus albus L. |
| --- | --- |

—

Lupinus albus L.

Vitlupin

| — | Brassica juncea (L.) Czernj. et Cosson |
| --- | --- |

—

Brassica juncea (L.) Czernj. et Cosson

Sareptasenap

| — | Agrostis capillaris L. |
| --- | --- |

—

Agrostis capillaris L.

Rödven

| — | Lotus corniculatus L. |
| --- | --- |

—

Lotus corniculatus L.

Käringtand

| — | Medicago lupulina L. |
| --- | --- |

—

Medicago lupulina L.

Humlelusern

| — | Trifolium hybridum L. |
| --- | --- |

—

Trifolium hybridum L.

Alsikeklöver

| — | Alopecurus pratensis L. |
| --- | --- |

—

Alopecurus pratensis L.

Ängskavle

| — | Arrhenatherum elatius (L.) Beauv. ex J. S. et K. B. Presl |
| --- | --- |

—

Arrhenatherum elatius (L.) Beauv. ex J. S. et K. B. Presl

Knylhavre

| — | Bromus catharticus Vahl |
| --- | --- |

—

Bromus catharticus Vahl

Losta

| — | Bromus sitchensis Trin. |
| --- | --- |

—

Bromus sitchensis Trin.

Sloklosta

| — | Lupinus luteus L. |
| --- | --- |

—

Lupinus luteus L.

Gullupin

| — | Lupinus angustifolius L. |
| --- | --- |

—

Lupinus angustifolius L.

Blålupin

| — | Poa nemoralis L. |
| --- | --- |

—

Poa nemoralis L.

Lundgröe

| — | Trisetum flavescens (L.) P. Beauv. |
| --- | --- |

—

Trisetum flavescens (L.) P. Beauv.

Gullhavre

| — | Phacelia tanacetifolia Benth. |
| --- | --- |

—

Phacelia tanacetifolia Benth.

Honungsfacelia

| — | Sinapis alba L. |
| --- | --- |

—

Sinapis alba L.

Vitsenap

| — | Agrostis canina L. |
| --- | --- |

—

Agrostis canina L.

Brunven

| — | Festuca ovina L. |
| --- | --- |

—

Festuca ovina L.

Fårsvingel

| — | Trifolium alexandrinum L. |
| --- | --- |

—

Trifolium alexandrinum L.

Alexandrinerklöver

| — | Trifolium incarnatum L. |
| --- | --- |

—

Trifolium incarnatum L.

Blodklöver

| — | Trifolium resupinatum L. |
| --- | --- |

—

Trifolium resupinatum L.

Persisk klöver

| — | Vicia sativa L. |
| --- | --- |

—

Vicia sativa L.

Fodervicker

| — | Vicia villosa Roth. |
| --- | --- |

—

Vicia villosa Roth.

Luddvicker

endast får saluföras om det officiellt klassificerats som ”basutsäde” eller ”certifikatutsäde”.

2.   Medlemsstaterna ska besluta om att utsäde av:

| — | Glycine max (L.) Merr. |
| --- | --- |

—

Glycine max (L.) Merr.

Sojaböna

| — | Linum usitatissimum L. |
| --- | --- |

—

Linum usitatissimum L.

Lin

endast får saluföras om det officiellt certifierats som ”basutsäde”, ”certifikatutsäde av första generationen” eller ”certifikatutsäde av andra generationen”.

Artikel 2

Direktiv 75/502/EEG och direktiv 86/109/EEG, ändrat genom de direktiv som anges i bilaga I del A, ska upphöra att gälla, dock utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter när det gäller de tidsfrister för införlivande i nationell lagstiftning av de direktiv som anges i bilaga I del B.

Hänvisningar till de upphävda direktiven ska anses som hänvisningar till detta direktiv och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga II.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 18 december 2008.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT 125, 11.7.1966, s. 2298/66.

1

(2)  EGT L 193, 20.7.2002, s. 74.

2

(3)  EGT L 93, 8.4.1986, s. 21.

3

(4)  Se bilaga I, del A.

4

(5)  EGT L 228, 29.8.1975, s. 26.

5

---

BILAGA I

DEL A

Upphävt direktiv och en förteckning över dess efterföljande ändringar

(hänvisningar i artikel 2)

| Kommissionens direktiv 75/502/EEG | (EGT L 228, 29.8.1975, s. 26) |
| --- | --- |
| Kommissionens direktiv 86/109/EEG | (EGT L 93, 8.4.1986, s. 21) |
| Kommissionens direktiv 89/424/EEG | (EGT L 196, 12.7.1989, s. 50) |
| Kommissionens direktiv 91/376/EEG | (EGT L 203, 26.7.1991, s. 108) |

Kommissionens direktiv 75/502/EEG

(EGT L 228, 29.8.1975, s. 26)

Kommissionens direktiv 86/109/EEG

(EGT L 93, 8.4.1986, s. 21)

Kommissionens direktiv 89/424/EEG

(EGT L 196, 12.7.1989, s. 50)

Kommissionens direktiv 91/376/EEG

(EGT L 203, 26.7.1991, s. 108)

DEL B

Tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning

(hänvisningar i artikel 2)

| Direktiv | Tidsfrist för införlivande |
| --- | --- |
| 75/502/EEG | 1 juli 1976 |
| 86/109/EEG | 1 juli 1987 (artikel 1)
  1 juli 1989 (artikel 2)
  1 juli 1990 (artikel 2a)
  1 juli 1991 (artiklarna 3 och 3a) |
| 89/424/EEG | 1 juli 1990 |
| 91/376/EEG | 1 juli 1991 |

Direktiv

Tidsfrist för införlivande

75/502/EEG

1 juli 1976

86/109/EEG

1 juli 1987 (artikel 1)

1 juli 1989 (artikel 2)

1 juli 1990 (artikel 2a)

1 juli 1991 (artiklarna 3 och 3a)

89/424/EEG

1 juli 1990

91/376/EEG

1 juli 1991

---

BILAGA II

Jämförelsetabell

| Direktiv 75/502/EEG | Direktiv 86/109/EEG | Detta direktiv |
| --- | --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1.1 | Artikel 1.1 |
| | Artikel 1.2 | Artikel 1.2 |
| | Artikel 2 | Artikel 1.1 |
| | Artikel 2a | Artikel 1.1 |
| | Artikel 3 | Artikel 1.1 |
| | Artikel 3a.1 | Artikel 1.1 |
| | Artikel 3a.2–6 | — |
| Artikel 2 | Artikel 4 | — |
| — | — | Artikel 2 |
| — | — | Artikel 3 |
| Artikel 3 | Artikel 5 | Artikel 4 |
| — | — | Bilaga I |
| — | — | Bilaga II |

Direktiv 75/502/EEG

Direktiv 86/109/EEG

Detta direktiv

Artikel 1

Artikel 1.1

Artikel 1.1

Artikel 1.2

Artikel 1.2

Artikel 2

Artikel 1.1

Artikel 2a

Artikel 1.1

Artikel 3

Artikel 1.1

Artikel 3a.1

Artikel 1.1

Artikel 3a.2–6

—

Artikel 2

Artikel 4

—

—

—

Artikel 2

—

—

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 5

Artikel 4

—

—

Bilaga I

—

—

Bilaga II

---

BESLUT SOM ANTAGITS GEMENSAMT AV EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

| 19.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/76 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/76

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 1297/2008/EG

av den 16 december 2008

om ett program för modernisering av den europeiska företags- och handelsstatistiken (Meets-programmet)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285,

med beaktande av kommissionens förslag,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (1), och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen åtog sig i sina meddelanden av den 16 mars 2005”Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen” och av den 24 januari 2007”Åtgärdsprogram för minskning av administrativa bördor i Europeiska unionen” att förbättra lagstiftningen och undvika onödig byråkrati och alltför omfattande reglering. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen åtog sig i sina meddelanden av den 16 mars 2005”Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen” och av den 24 januari 2007”Åtgärdsprogram för minskning av administrativa bördor i Europeiska unionen” att förbättra lagstiftningen och undvika onödig byråkrati och alltför omfattande reglering.

| (2) | Den 14 november 2006 offentliggjorde kommissionen ett meddelande om minskning av svarsbördan, förenkling och prioriteringar i fråga om gemenskapsstatistik där det läggs fram en strategi för hur statistikbördan för företagen ska kunna minskas ytterligare. |
| --- | --- |

(2)

Den 14 november 2006 offentliggjorde kommissionen ett meddelande om minskning av svarsbördan, förenkling och prioriteringar i fråga om gemenskapsstatistik där det läggs fram en strategi för hur statistikbördan för företagen ska kunna minskas ytterligare.

| (3) | För att tillgodose gemenskapens behov av statistisk information har det under de senaste 15 åren antagits ett stort antal statistikbestämmelser som syftar till att beskriva företagens verksamhet och som innehåller krav på företagen att lämna uppgifter. Det behövs en översyn eftersom dessa statistikbestämmelser bör vara konsekventa i fråga om bl.a. tillämpningsområde, koncept och definitioner. Förenkling och prioritetsbestämning bör känneteckna samtliga dessa bestämmelser i så stor utsträckning som möjligt. |
| --- | --- |

(3)

För att tillgodose gemenskapens behov av statistisk information har det under de senaste 15 åren antagits ett stort antal statistikbestämmelser som syftar till att beskriva företagens verksamhet och som innehåller krav på företagen att lämna uppgifter. Det behövs en översyn eftersom dessa statistikbestämmelser bör vara konsekventa i fråga om bl.a. tillämpningsområde, koncept och definitioner. Förenkling och prioritetsbestämning bör känneteckna samtliga dessa bestämmelser i så stor utsträckning som möjligt.

| (4) | Företags- och handelsstatistiken står inför en stor utmaning under de närmaste åren. För att tjäna som underlag för gemenskapens politiska initiativ måste statistiken kunna återspegla olika fenomen i en gemenskapsekonomi i förändring, t.ex. globaliseringen, nya utvecklingstendenser inom näringslivet, informationssamhället, handel med tjänster, innovation, nya handelsmönster och konkurrenskraft inom ramen för den nya Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

(4)

Företags- och handelsstatistiken står inför en stor utmaning under de närmaste åren. För att tjäna som underlag för gemenskapens politiska initiativ måste statistiken kunna återspegla olika fenomen i en gemenskapsekonomi i förändring, t.ex. globaliseringen, nya utvecklingstendenser inom näringslivet, informationssamhället, handel med tjänster, innovation, nya handelsmönster och konkurrenskraft inom ramen för den nya Lissabonstrategin.

| (5) | Ett inslag som är avgörande för behovet av företags- och handelsstatistik är den förnyade Lissabonstrategin, som har som mål att främja den europeiska ekonomins konkurrenskraft och uppnå stark och hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

(5)

Ett inslag som är avgörande för behovet av företags- och handelsstatistik är den förnyade Lissabonstrategin, som har som mål att främja den europeiska ekonomins konkurrenskraft och uppnå stark och hållbar tillväxt.

| (6) | Den ökade europeiska integrationen inom en rad olika ekonomiska områden, t.ex. den europeiska monetära unionen och det europeiska tullsystemet, skapar nya statistikbehov med anledning av eurons betydelse vid internationella transaktioner, vilket gör att statistiksystemet måste anpassas. Företags- och handelsstatistiken bör uppfylla de behoven på lämpligt sätt och i rätt tid tillhandahålla högkvalitativ statistik över strukturförändringarna i den europeiska ekonomin och dess näringsliv. |
| --- | --- |

(6)

Den ökade europeiska integrationen inom en rad olika ekonomiska områden, t.ex. den europeiska monetära unionen och det europeiska tullsystemet, skapar nya statistikbehov med anledning av eurons betydelse vid internationella transaktioner, vilket gör att statistiksystemet måste anpassas. Företags- och handelsstatistiken bör uppfylla de behoven på lämpligt sätt och i rätt tid tillhandahålla högkvalitativ statistik över strukturförändringarna i den europeiska ekonomin och dess näringsliv.

| (7) | Företags- och handelsstatistiken omfattar flera områden som behöver förbättras, t.ex. statistiken över företagsstrukturer, konjunkturstatistik, Prodcom-statistik, statistik om informations- och kommunikationsteknik samt statistik över varuhandeln mellan medlemsstaterna (Intrastat). |
| --- | --- |

(7)

Företags- och handelsstatistiken omfattar flera områden som behöver förbättras, t.ex. statistiken över företagsstrukturer, konjunkturstatistik, Prodcom-statistik, statistik om informations- och kommunikationsteknik samt statistik över varuhandeln mellan medlemsstaterna (Intrastat).

| (8) | De myndigheter som ansvarar för företags- och handelsstatistiken bör se över metoderna för statistikframställningen så att den blir mindre betungande för företagen och så att alla tillgängliga källor och ny teknik kan användas på effektivast möjliga sätt. |
| --- | --- |

(8)

De myndigheter som ansvarar för företags- och handelsstatistiken bör se över metoderna för statistikframställningen så att den blir mindre betungande för företagen och så att alla tillgängliga källor och ny teknik kan användas på effektivast möjliga sätt.

| (9) | Behovet av nya indikatorer kan uppstå som ett resultat av satsningar på att modernisera statistikframställningen. Nya typer av indikatorer som ger de upplysningar som behövs kan fås genom att man kopplar samman redan befintlig företagsstatistik, utan att företagens rapporteringsbörda för den skull behöver öka. Nya källor och möjligheten att använda elektroniska hjälpmedel kommer troligen att underlätta datainsamlingen samtidigt som det ger mer information. Företagsstatistikens potential bör utnyttjas mer effektivt och kvaliteten på statistiken höjas. |
| --- | --- |

(9)

Behovet av nya indikatorer kan uppstå som ett resultat av satsningar på att modernisera statistikframställningen. Nya typer av indikatorer som ger de upplysningar som behövs kan fås genom att man kopplar samman redan befintlig företagsstatistik, utan att företagens rapporteringsbörda för den skull behöver öka. Nya källor och möjligheten att använda elektroniska hjälpmedel kommer troligen att underlätta datainsamlingen samtidigt som det ger mer information. Företagsstatistikens potential bör utnyttjas mer effektivt och kvaliteten på statistiken höjas.

| (10) | De nationella statistikkontoren bör på ett nära sätt engageras i moderniseringen av statistikframställningen för att undvika dubblering av kostnader och onödig byråkrati. |
| --- | --- |

(10)

De nationella statistikkontoren bör på ett nära sätt engageras i moderniseringen av statistikframställningen för att undvika dubblering av kostnader och onödig byråkrati.

| (11) | Förenklingen av Intrastat-systemet är en del av ansträngningarna för att minska statistikkraven och minimera bördorna för företagen. Beslutet nyligen att begränsa täckningsgraden kommer att bidra till detta mål på kort sikt. På längre sikt bör andra metoder att förenkla undersökas, inklusive ett enda flödessystem. Möjligheten att införa dessa förenklingsmetoder på lång sikt är beroende av genomförbarhetsstudier och andra åtgärder som ska genomföras enligt detta beslut. Dock bör man ta hänsyn till statistikens kvalitet och de stora kostnader som en övergång medför. |
| --- | --- |

(11)

Förenklingen av Intrastat-systemet är en del av ansträngningarna för att minska statistikkraven och minimera bördorna för företagen. Beslutet nyligen att begränsa täckningsgraden kommer att bidra till detta mål på kort sikt. På längre sikt bör andra metoder att förenkla undersökas, inklusive ett enda flödessystem. Möjligheten att införa dessa förenklingsmetoder på lång sikt är beroende av genomförbarhetsstudier och andra åtgärder som ska genomföras enligt detta beslut. Dock bör man ta hänsyn till statistikens kvalitet och de stora kostnader som en övergång medför.

| (12) | Det har gjorts en förhandsutvärdering i enlighet med principerna för sund ekonomisk förvaltning, så att det program som inrättas genom detta beslut kan fokuseras på behovet av effektivitet när det gäller att uppfylla målen och så att det redan i utarbetandet av programmet tas hänsyn till budgetrestriktioner. |
| --- | --- |

(12)

Det har gjorts en förhandsutvärdering i enlighet med principerna för sund ekonomisk förvaltning, så att det program som inrättas genom detta beslut kan fokuseras på behovet av effektivitet när det gäller att uppfylla målen och så att det redan i utarbetandet av programmet tas hänsyn till budgetrestriktioner.

| (13) | I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2). |
| --- | --- |

(13)

I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2).

| (14) | Eftersom målet för detta beslut, nämligen inrättandet av ett program för att modernisera den europeiska företags- och handelsstatistiken, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför, på grund av statistikens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom målet för detta beslut, nämligen inrättandet av ett program för att modernisera den europeiska företags- och handelsstatistiken, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför, på grund av statistikens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (15) | Kommittén för det statistiska programmet, inrättad genom rådets beslut 89/382/EEG, Euratom (3), har hörts i enlighet med artikel 3 i det beslutet. |
| --- | --- |

(15)

Kommittén för det statistiska programmet, inrättad genom rådets beslut 89/382/EEG, Euratom (3), har hörts i enlighet med artikel 3 i det beslutet.

| (16) | Rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (4) utgör referensramen för bestämmelserna i detta beslut. |
| --- | --- |

(16)

Rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (4) utgör referensramen för bestämmelserna i detta beslut.

| (17) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5). |
| --- | --- |

(17)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inrättande av programmet

1.   Genom detta beslut inrättas ett program för att modernisera den europeiska företags- och handelsstatistiken (nedan kallat Meets-programmet).

2.   Meets-programmet ska inledas den 1 januari 2009 och avslutas den 31 december 2013.

Artikel 2

Tillämpningsområde och allmänna mål

1.   De åtgärder som ska vidtas genom Meets-programmet avser framställning och spridning av företags- och handelsstatistik inom gemenskapen.

2.   Meets-programmets allmänna mål är att

| a) | se över prioriteringar och ta fram uppsättningar av målindikatorer för nya områden (mål 1), |
| --- | --- |

a)

se över prioriteringar och ta fram uppsättningar av målindikatorer för nya områden (mål 1),

| b) | skapa en harmoniserad ram för företagsrelaterad statistik (mål 2), |
| --- | --- |

b)

skapa en harmoniserad ram för företagsrelaterad statistik (mål 2),

| c) | genomföra effektivare rutiner för framställning av företags- och handelsstatistik (mål 3), och |
| --- | --- |

c)

genomföra effektivare rutiner för framställning av företags- och handelsstatistik (mål 3), och

| d) | modernisera datainsamlingssystemet för varuhandeln mellan medlemsstaterna (nedan kallat Intrastat) (mål 4). |
| --- | --- |

d)

modernisera datainsamlingssystemet för varuhandeln mellan medlemsstaterna (nedan kallat Intrastat) (mål 4).

Artikel 3

Åtgärder

För att uppnå de mål som anges i artikel 2.2 ska en rad åtgärder vidtas enligt följande:

| a) | Se över prioriteringar och ta fram uppsättningar av målindikatorer för nya områden (mål 1):
  Åtgärd 1.1: Kartläggning av områden som förlorat i betydelse.
  Åtgärd 1.2: Utveckling av nya områden. |
| --- | --- |

a)

Se över prioriteringar och ta fram uppsättningar av målindikatorer för nya områden (mål 1):

Åtgärd 1.1: Kartläggning av områden som förlorat i betydelse.

Åtgärd 1.2: Utveckling av nya områden.

| b) | Skapa en harmoniserad ram för företagsrelaterad statistik (mål 2):
  Åtgärd 2.1: Integrering av begrepp och metoder i lagstiftningen.
  Åtgärd 2.2: Utveckling av statistik om företagsgrupper.
  Åtgärd 2.3: Gemenskapsundersökningar för att minska bördan för företagen. |
| --- | --- |

b)

Skapa en harmoniserad ram för företagsrelaterad statistik (mål 2):

Åtgärd 2.1: Integrering av begrepp och metoder i lagstiftningen.

Åtgärd 2.2: Utveckling av statistik om företagsgrupper.

Åtgärd 2.3: Gemenskapsundersökningar för att minska bördan för företagen.

| c) | Stödja genomförandet av effektivare rutiner för framställning av företags- och handelsstatistik (mål 3):
  Åtgärd 3.1: Bättre utnyttjande av data som redan finns i statistiksystemet och möjligheten att använda skattningar.
  Åtgärd 3.2: Bättre utnyttjande av redan befintliga ekonomiska data.
  Åtgärd 3.3: Utveckling av verktyg för mer effektiv extrahering, överföring och behandling av data. |
| --- | --- |

c)

Stödja genomförandet av effektivare rutiner för framställning av företags- och handelsstatistik (mål 3):

Åtgärd 3.1: Bättre utnyttjande av data som redan finns i statistiksystemet och möjligheten att använda skattningar.

Åtgärd 3.2: Bättre utnyttjande av redan befintliga ekonomiska data.

Åtgärd 3.3: Utveckling av verktyg för mer effektiv extrahering, överföring och behandling av data.

| d) | Modernisera Intrastat (mål 4):
  Åtgärd 4.1: Harmonisering av metoder för att förbättra kvaliteten inom ett förenklat Intrastat-system.
  Åtgärd 4.2: Bättre utnyttjande av administrativa data.
  Åtgärd 4.3: Förbättrat och förenklat datautbyte inom Intrastat. |
| --- | --- |

d)

Modernisera Intrastat (mål 4):

Åtgärd 4.1: Harmonisering av metoder för att förbättra kvaliteten inom ett förenklat Intrastat-system.

Åtgärd 4.2: Bättre utnyttjande av administrativa data.

Åtgärd 4.3: Förbättrat och förenklat datautbyte inom Intrastat.

De åtgärder som avses i denna artikel finns närmare angivna i bilagan och ska närmare beskrivas i de årliga arbetsprogram som avses i artikel 4.

Artikel 4

Årliga arbetsprogram

Årliga arbetsprogram, med prioriteringarna för åtgärderna inom varje mål som avses i artikel 2.2, liksom budgetanslagen enligt detta beslut, ska antas i enlighet med förfarandet i artikel 5.2.

Artikel 5

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för det statistiska programmet.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG ska vara tre månader.

Artikel 6

Utvärdering

1.   Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna regelbundet utvärdera den verksamhet som bedrivs inom Meets-programmet för att se om de mål som avses i artikel 2.2 har uppnåtts och för att ge riktlinjer så att framtida åtgärder får så stort genomslag som möjligt.

2.   Senast den 31 december 2010, och därefter årligen fram till 2013, ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en delrapport om genomförandet av Meets-programmet.

Senast den 31 juli 2014 ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en slutrapport om genomförandet av Meets-programmet. Denna rapport ska innehålla en bedömning av den nytta som gemenskapen, medlemsstaterna, uppgiftslämnare och användare av statistiken kan dra av åtgärderna i förhållande till kostnaderna, så att eventuella områden i behov av förbättringar kan identifieras.

Artikel 7

Finansiering

1.   Finansieringsramen för genomförandet av Meets-programmet för perioden 2009–2013 ska vara 42 500 000 EUR.

2.   De årliga anslagen ska godkännas av budgetmyndigheten inom budgetramens gränser.

Artikel 8

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Strasbourg 16 december 2008.

På Europaparlamentets vägnar

H.-G. PÖTTERING

Ordförande

På rådets vägnar

B. LE MAIRE

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets yttrande av den 9 juli 2008 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 18 november 2008.

1

(2)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

2

(3)  EGT L 181, 28.6.1989, s. 47.

3

(4)  EGT L 52, 22.2.1997, s. 1.

4

(5)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

5

---

BILAGA

BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA I ARTIKEL 3

| Mål 1 | : | Se över prioriteringar och ta fram uppsättningar av målindikatorer för nya områden
  Åtgärd 1.1: Kartläggning av områden som förlorat i betydelse






  — | I en värld i förändring ska statistikbehoven ses över regelbundet, eftersom det inte bara uppstår nya statistikbehov, utan behov också blir mindre viktiga eller inaktuella. Därför ska prioriteringarna med jämna mellanrum ses över i nära samarbete med medlemsstaterna så att områden och variabler som förlorat sin betydelse kan avlägsnas från de lagstadgade kraven. Dessa översyner ska syfta till att förenkla statistikkraven och minska svarsbördan. Kommissionen kan därför låta tillsätta externa utredningar. |
| --- | --- | --- | --- |

Mål 1

:

Se över prioriteringar och ta fram uppsättningar av målindikatorer för nya områden

Åtgärd 1.1: Kartläggning av områden som förlorat i betydelse

—

I en värld i förändring ska statistikbehoven ses över regelbundet, eftersom det inte bara uppstår nya statistikbehov, utan behov också blir mindre viktiga eller inaktuella. Därför ska prioriteringarna med jämna mellanrum ses över i nära samarbete med medlemsstaterna så att områden och variabler som förlorat sin betydelse kan avlägsnas från de lagstadgade kraven. Dessa översyner ska syfta till att förenkla statistikkraven och minska svarsbördan. Kommissionen kan därför låta tillsätta externa utredningar.

Åtgärd 1.2: Utveckling av nya områden

| — | I en ekonomi i förändring är det viktigt att fastställa prioriterade områden för statistik, t.ex. handel med tjänster, globalisering och företagande, samt att på gemenskapsnivå enas om en uppsättning målindikatorer för vart och ett av dessa prioriterade områden. Dessa indikatorer behöver harmoniseras med internationell statistik så långt det är möjligt. |
| --- | --- |

—

I en ekonomi i förändring är det viktigt att fastställa prioriterade områden för statistik, t.ex. handel med tjänster, globalisering och företagande, samt att på gemenskapsnivå enas om en uppsättning målindikatorer för vart och ett av dessa prioriterade områden. Dessa indikatorer behöver harmoniseras med internationell statistik så långt det är möjligt.

| — | Det är nödvändigt att de statistiska uppgifterna samlas in på ett effektivt sätt och att de är jämförbara. Vid moderniseringen av den europeiska statistiken ska man därför noggrant följa sammanhållningsprincipen och se till att uppgifterna för samma tidsperiod blir jämförbara. Därför ska det inom det europeiska statistiksystemet göras satsningar på att få till stånd harmoniserade definitioner av nya variabler och indikatorer. |
| --- | --- |

—

Det är nödvändigt att de statistiska uppgifterna samlas in på ett effektivt sätt och att de är jämförbara. Vid moderniseringen av den europeiska statistiken ska man därför noggrant följa sammanhållningsprincipen och se till att uppgifterna för samma tidsperiod blir jämförbara. Därför ska det inom det europeiska statistiksystemet göras satsningar på att få till stånd harmoniserade definitioner av nya variabler och indikatorer.

| — | Efter att man kommit överens om uppsättningar av målindikatorer och harmoniserade definitioner av dessa behövs det ytterligare arbete för att utveckla och testa metoder för att framställa statistik inom de prioriterade områdena. |
| --- | --- |

—

Efter att man kommit överens om uppsättningar av målindikatorer och harmoniserade definitioner av dessa behövs det ytterligare arbete för att utveckla och testa metoder för att framställa statistik inom de prioriterade områdena.

| — | För att bidra till utvecklingen av nya områden och uppsättningarna av målindikatorer kommer kommissionen att tillsätta utredningar, organisera seminarier och ge ekonomiskt stöd till utveckling av metoder och rutiner för insamling av ny statistik. |
| --- | --- |

—

För att bidra till utvecklingen av nya områden och uppsättningarna av målindikatorer kommer kommissionen att tillsätta utredningar, organisera seminarier och ge ekonomiskt stöd till utveckling av metoder och rutiner för insamling av ny statistik.

Mål 2

:

Skapa en harmoniserad ram för företagsrelaterad statistik

Åtgärd 2.1: Integrering av begrepp och metoder i lagstiftningen

| — | Europeisk statistik samlas in i enlighet med gemenskapslagstiftningen, som har utvecklats under många år. Det är nödvändigt med en genomgång för att se till att rättsakterna är konsekventa och att alla olika delar stämmer överens. Därför kan kommissionen låta tillsätta externa utredningar med syftet att se över befintliga rättsakter för att skapa ett regelverk för de olika områdena inom företags- och handelsstatistiken. |
| --- | --- |

—

Europeisk statistik samlas in i enlighet med gemenskapslagstiftningen, som har utvecklats under många år. Det är nödvändigt med en genomgång för att se till att rättsakterna är konsekventa och att alla olika delar stämmer överens. Därför kan kommissionen låta tillsätta externa utredningar med syftet att se över befintliga rättsakter för att skapa ett regelverk för de olika områdena inom företags- och handelsstatistiken.

| — | Det finns vissa övergripande ämnen inom statistiken, t.ex. rapporteras det om sysselsättningen inom en rad olika statistikområden, och i vissa fall beskrivs ett och samma fenomen ur olika synvinklar. Kommissionen ska därför låta tillsätta externa utredningar i syfte att harmonisera de metoder som används på de olika statistikområdena. Ekonomiskt stöd ska ges till medlemsstaternas olika projekt på området. |
| --- | --- |

—

Det finns vissa övergripande ämnen inom statistiken, t.ex. rapporteras det om sysselsättningen inom en rad olika statistikområden, och i vissa fall beskrivs ett och samma fenomen ur olika synvinklar. Kommissionen ska därför låta tillsätta externa utredningar i syfte att harmonisera de metoder som används på de olika statistikområdena. Ekonomiskt stöd ska ges till medlemsstaternas olika projekt på området.

| — | Det är viktigt att se till att de olika områdena inom företags- och handelsstatistiken stämmer överens. Konsekvens kan t.ex. handla om förhållandet mellan varuhandelsstatistiken och betalningsbalansstatistiken, men också mellan statistiken över företagsstrukturer och handelsstatistiken. För detta ändamål ska kommissionen låta tillsätta externa utredningar och ekonomiskt stöd ska ges till medlemsstaternas olika projekt på området. |
| --- | --- |

—

Det är viktigt att se till att de olika områdena inom företags- och handelsstatistiken stämmer överens. Konsekvens kan t.ex. handla om förhållandet mellan varuhandelsstatistiken och betalningsbalansstatistiken, men också mellan statistiken över företagsstrukturer och handelsstatistiken. För detta ändamål ska kommissionen låta tillsätta externa utredningar och ekonomiskt stöd ska ges till medlemsstaternas olika projekt på området.

Åtgärd 2.2: Utveckling av statistik om företagsgrupper

| — | Kommissionen har inlett ett initiativ för att upprätta ett gemenskapsregister över multinationella företagsgrupper. Ett sådant register är ett viktigt inslag i framställningen av harmoniserad statistik över globaliseringen av ekonomin. Verksamheten inom denna åtgärd ska fokuseras på att färdigställa registret. Kommissionen ska låta tillsätta externa utredningar på området. |
| --- | --- |

—

Kommissionen har inlett ett initiativ för att upprätta ett gemenskapsregister över multinationella företagsgrupper. Ett sådant register är ett viktigt inslag i framställningen av harmoniserad statistik över globaliseringen av ekonomin. Verksamheten inom denna åtgärd ska fokuseras på att färdigställa registret. Kommissionen ska låta tillsätta externa utredningar på området.

| — | Att enbart upprätta ett register är inte tillräckligt, varför ekonomiskt stöd ska ges till olika insatser i medlemsstaterna för att ta fram effektivare metoder för datainsamling för företagsgrupper och påvisa deras betydelse för den internationella handeln. |
| --- | --- |

—

Att enbart upprätta ett register är inte tillräckligt, varför ekonomiskt stöd ska ges till olika insatser i medlemsstaterna för att ta fram effektivare metoder för datainsamling för företagsgrupper och påvisa deras betydelse för den internationella handeln.

| — | När gemenskapsregistret över multinationella företagsgrupper väl börjar användas måste den europeiska statistiken få en ny inriktning, varför det blir viktigt att göra särskilda gemenskapsstudier om företagsgrupper. Kommissionen ska låta tillsätta externa utredningar och ekonomiskt stöd ska ges till medlemsstaternas olika projekt på området. |
| --- | --- |

—

När gemenskapsregistret över multinationella företagsgrupper väl börjar användas måste den europeiska statistiken få en ny inriktning, varför det blir viktigt att göra särskilda gemenskapsstudier om företagsgrupper. Kommissionen ska låta tillsätta externa utredningar och ekonomiskt stöd ska ges till medlemsstaternas olika projekt på området.

Åtgärd 2.3: Gemenskapsundersökningar för att minska bördan för företagen

| — | Särskilda gemenskapsundersökningar kan vid behov genomföras för att belysa nya behov av gemenskapsstatistik. Sådana undersökningar ska göras med hjälp av externa utredningar som kommissionen låtit tillsätta och genom ekonomiskt stöd till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Särskilda gemenskapsundersökningar kan vid behov genomföras för att belysa nya behov av gemenskapsstatistik. Sådana undersökningar ska göras med hjälp av externa utredningar som kommissionen låtit tillsätta och genom ekonomiskt stöd till medlemsstaterna.

| — | För att utnyttja de besparingar som det skulle kunna innebära att använda gemenskapsurval i statistiken ska kommissionen låta tillsätta externa utredningar för att kartlägga områden där det skulle räcka med gemenskapsaggregat och för att ta fram nya metoder för datainsamlingen på dessa områden. Dessutom ska medlemsstaterna få ekonomiskt stöd för att anpassa sina system för datainsamling. Det finns dock ingen standardurvalsmetod för gemenskapsstatistik, och metoden måste därför bestämmas från fall till fall. |
| --- | --- |

—

För att utnyttja de besparingar som det skulle kunna innebära att använda gemenskapsurval i statistiken ska kommissionen låta tillsätta externa utredningar för att kartlägga områden där det skulle räcka med gemenskapsaggregat och för att ta fram nya metoder för datainsamlingen på dessa områden. Dessutom ska medlemsstaterna få ekonomiskt stöd för att anpassa sina system för datainsamling. Det finns dock ingen standardurvalsmetod för gemenskapsstatistik, och metoden måste därför bestämmas från fall till fall.

Mål 3

:

Stödja genomförandet av effektivare rutiner för framställning av företags- och handelsstatistik

Åtgärd 3.1: Bättre utnyttjande av data som redan finns i statistiksystemet och möjligheten att använda skattningar

| — | Det slutgiltiga målet med den här åtgärden är att uppnå fullt integrerade uppsättningar data för företags- och handelsstatistik på mikronivå – ett slags ”datalager” för statistik. För att kunna uppnå det ska medlemsstaterna få ekonomiskt stöd så att de kan länka data eller mikrodata från olika områden inom företags- och handelsstatistik, t.ex. handels- och företagsregister samt länka statistik över företagsstrukturer med FoU-statistik och statistik över informationssamhället. |
| --- | --- |

—

Det slutgiltiga målet med den här åtgärden är att uppnå fullt integrerade uppsättningar data för företags- och handelsstatistik på mikronivå – ett slags ”datalager” för statistik. För att kunna uppnå det ska medlemsstaterna få ekonomiskt stöd så att de kan länka data eller mikrodata från olika områden inom företags- och handelsstatistik, t.ex. handels- och företagsregister samt länka statistik över företagsstrukturer med FoU-statistik och statistik över informationssamhället.

| — | Metodstudier ska genomföras för nya arbetsrutiner för att förbättra användningen av pågående datainsamlingar, t.ex. i syfte att bedöma informations- och kommunikationsteknikens (IKT) inverkan på företagens resultat genom att sammanlänka data från olika källor. |
| --- | --- |

—

Metodstudier ska genomföras för nya arbetsrutiner för att förbättra användningen av pågående datainsamlingar, t.ex. i syfte att bedöma informations- och kommunikationsteknikens (IKT) inverkan på företagens resultat genom att sammanlänka data från olika källor.

| — | Syftet med att göra datainsamlingen effektivare är att göra företagens arbete mindre betungande. Man måste se till att statistikbyråerna använder de insamlade uppgifterna så effektivt som möjligt. Därför ska ekonomiskt stöd ges till metodstudier för optimal fördelning av urvalsstorlekar och användningen av dem i kombination med andra källor och skattningsmetoder. Sådant ekonomiskt stöd kan också gälla kvalitetsstudier i de fall där vissa företag (t.ex. små och medelstora företag) inte omfattas av statistiska undersökningar, eller avse utveckling av lämpliga, harmoniserade skattningsmetoder. |
| --- | --- |

—

Syftet med att göra datainsamlingen effektivare är att göra företagens arbete mindre betungande. Man måste se till att statistikbyråerna använder de insamlade uppgifterna så effektivt som möjligt. Därför ska ekonomiskt stöd ges till metodstudier för optimal fördelning av urvalsstorlekar och användningen av dem i kombination med andra källor och skattningsmetoder. Sådant ekonomiskt stöd kan också gälla kvalitetsstudier i de fall där vissa företag (t.ex. små och medelstora företag) inte omfattas av statistiska undersökningar, eller avse utveckling av lämpliga, harmoniserade skattningsmetoder.

Åtgärd 3.2: Bättre utnyttjande av redan befintliga ekonomiska data

| — | Statistiken samlas ibland in två gånger, nämligen dels för administrativa ändamål, t.ex. skatter, dels för statistikändamål genom olika undersökningar. Detta dubbelarbete ska undvikas så långt det är möjligt. Därför ska Meets-programmet ge ekonomiskt stöd till projekt om användningen av förvaltningsuppgifter för statistiska ändamål, t.ex. företagsredovisning, genom att hjälpa medlemsstaterna att gå över från statistiska undersökningar till användningen av förvaltningsuppgifter, samtidigt som man ser till att uppgifterna håller hög kvalitet. |
| --- | --- |

—

Statistiken samlas ibland in två gånger, nämligen dels för administrativa ändamål, t.ex. skatter, dels för statistikändamål genom olika undersökningar. Detta dubbelarbete ska undvikas så långt det är möjligt. Därför ska Meets-programmet ge ekonomiskt stöd till projekt om användningen av förvaltningsuppgifter för statistiska ändamål, t.ex. företagsredovisning, genom att hjälpa medlemsstaterna att gå över från statistiska undersökningar till användningen av förvaltningsuppgifter, samtidigt som man ser till att uppgifterna håller hög kvalitet.

| — | Inom företagen finns det anledning att verka för att integrera redovisningssystemen och statistikrapporteringen eftersom det underlättar inrapporteringen av data för statistiska ändamål. Kommissionen ska låta tillsätta externa utredningar och ekonomiskt stöd ska ges till medlemsstaternas olika projekt på området. |
| --- | --- |

—

Inom företagen finns det anledning att verka för att integrera redovisningssystemen och statistikrapporteringen eftersom det underlättar inrapporteringen av data för statistiska ändamål. Kommissionen ska låta tillsätta externa utredningar och ekonomiskt stöd ska ges till medlemsstaternas olika projekt på området.

Åtgärd 3.3: Utveckling av verktyg för mer effektiv extrahering, överföring och behandling av data

| — | Ny IKT skapar möjligheter till förenklad rapportering. Detta kan göras med hjälp av företagsredovisningen och andra finansiella rapporter som upprättats enligt internationella redovisningsstandarder och lämpliga tekniska standarder för sådana rapporter, t.ex. eXtensible Business Reporting Language (XBRL). Åtgärder ska vidtas för att ge ekonomiskt stöd till insatser som underlättar dataöverföring från företagen till de nationella statistikansvariga myndigheterna. |
| --- | --- |

—

Ny IKT skapar möjligheter till förenklad rapportering. Detta kan göras med hjälp av företagsredovisningen och andra finansiella rapporter som upprättats enligt internationella redovisningsstandarder och lämpliga tekniska standarder för sådana rapporter, t.ex. eXtensible Business Reporting Language (XBRL). Åtgärder ska vidtas för att ge ekonomiskt stöd till insatser som underlättar dataöverföring från företagen till de nationella statistikansvariga myndigheterna.

| — | En effektivare användning av IKT-verktyg ska stödjas i syfte att förenkla informationsutbytet mellan kommissionen och medlemsstaterna. Dessutom behöver ytterligare verktyg tas fram för validering, felsökning, korrigering, analys och redigering. Ekonomiskt stöd ska ges till medlemsstaternas olika projekt på området. |
| --- | --- |

—

En effektivare användning av IKT-verktyg ska stödjas i syfte att förenkla informationsutbytet mellan kommissionen och medlemsstaterna. Dessutom behöver ytterligare verktyg tas fram för validering, felsökning, korrigering, analys och redigering. Ekonomiskt stöd ska ges till medlemsstaternas olika projekt på området.

| — | Parallellt med det pågående arbetet med att förenkla tullformaliteterna vid export och import ska ekonomiskt stöd ges till satsningar på att underlätta utbyte, bearbetning och spridning av detaljerad handelsstatistik av hög kvalitet. |
| --- | --- |

—

Parallellt med det pågående arbetet med att förenkla tullformaliteterna vid export och import ska ekonomiskt stöd ges till satsningar på att underlätta utbyte, bearbetning och spridning av detaljerad handelsstatistik av hög kvalitet.

Mål 4

:

Modernisera Intrastat

Åtgärd 4.1: Harmonisering av metoder för att förbättra kvaliteten inom ett förenklat Intrastat-system

| — | Ekonomiskt stöd ska ges till insatser i medlemsstaterna som syftar till att utveckla verktyg och metoder för att förbättra datakvaliteten och datainsamlingssystemet. |
| --- | --- |

—

Ekonomiskt stöd ska ges till insatser i medlemsstaterna som syftar till att utveckla verktyg och metoder för att förbättra datakvaliteten och datainsamlingssystemet.

| — | Ekonomiskt stöd ska ges till insatser i medlemsstaterna som syftar till att minska bristande samanvändbarhet genom att undvika felklassificeringar, harmonisera metoderna för skattning, insamling och bearbetning, bestämmelserna för hantering av konfidentiella uppgifter samt justeringströsklarna och justeringsmetoderna. |
| --- | --- |

—

Ekonomiskt stöd ska ges till insatser i medlemsstaterna som syftar till att minska bristande samanvändbarhet genom att undvika felklassificeringar, harmonisera metoderna för skattning, insamling och bearbetning, bestämmelserna för hantering av konfidentiella uppgifter samt justeringströsklarna och justeringsmetoderna.

Åtgärd 4.2: Bättre utnyttjande av administrativa data

| — | Återanvändning av förvaltningsuppgifter som företag rapporterar in för andra ändamål (t.ex. momsuppgifter och redovisningsdata) ska uppmuntras. Ekonomiskt stöd ska ges till insatser på detta område och till utveckling av IKT-verktyg och IKT-förfaranden. |
| --- | --- |

—

Återanvändning av förvaltningsuppgifter som företag rapporterar in för andra ändamål (t.ex. momsuppgifter och redovisningsdata) ska uppmuntras. Ekonomiskt stöd ska ges till insatser på detta område och till utveckling av IKT-verktyg och IKT-förfaranden.

Åtgärd 4.3: Förbättrat och förenklat datautbyte inom Intrastat

| — | Att verktyg och metoder för datautbyte inom ett centraliserat system vidareutvecklas är av avgörande betydelse. Det behöver tas fram verktyg för validering, felsökning, korrigering, analys och redigering av statistiken över handeln inom gemenskapen. Ekonomiskt stöd ska ges till åtgärder som inriktas på de juridiska och tekniska aspekterna av datautbytet mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Att verktyg och metoder för datautbyte inom ett centraliserat system vidareutvecklas är av avgörande betydelse. Det behöver tas fram verktyg för validering, felsökning, korrigering, analys och redigering av statistiken över handeln inom gemenskapen. Ekonomiskt stöd ska ges till åtgärder som inriktas på de juridiska och tekniska aspekterna av datautbytet mellan medlemsstaterna.

---

| 19.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/83 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/83

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 1298/2008/EG

av den 16 december 2008

om inrättande av handlingsprogrammet Erasmus Mundus 2009–2013 för att höja kvaliteten i den högre utbildningen och främja interkulturell förståelse genom samarbete med tredjeländer

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 149.4,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets beslut nr 2317/2003/EG (3) inrättas ett program för att höja kvaliteten i den högre utbildningen och främja interkulturell förståelse genom samarbete med tredjeländer (Erasmus Mundus) (2004–2008). |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets beslut nr 2317/2003/EG (3) inrättas ett program för att höja kvaliteten i den högre utbildningen och främja interkulturell förståelse genom samarbete med tredjeländer (Erasmus Mundus) (2004–2008).

| (2) | Rådets förordning (EG) nr 1085/2006 (4) inrättade ett instrument för stöd inför anslutningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 (5) inrättade ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument, Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 (6) inrättade ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete, rådets förordning (EG) nr 1934/2006 (7) inrättade ett finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och territorier och partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (8) (nedan kallat AVS–EG-partnerskapsavtalet), och det interna avtalet om finansiering av gemenskapens bistånd inom den fleråriga finansieringsramen för perioden 2008–2013 i enlighet med AVS–EG-partnerskapsavtalet och om tilldelning av ekonomiskt stöd till de utomeuropeiska länder och territorier på vilka den fjärde delen i EG-fördraget är tillämplig (9) (nedan kallat det interna avtalet AVS–EG) reglerar Europeiska utvecklingsfonden. |
| --- | --- |

(2)

Rådets förordning (EG) nr 1085/2006 (4) inrättade ett instrument för stöd inför anslutningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 (5) inrättade ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument, Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 (6) inrättade ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete, rådets förordning (EG) nr 1934/2006 (7) inrättade ett finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och territorier och partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (8) (nedan kallat AVS–EG-partnerskapsavtalet), och det interna avtalet om finansiering av gemenskapens bistånd inom den fleråriga finansieringsramen för perioden 2008–2013 i enlighet med AVS–EG-partnerskapsavtalet och om tilldelning av ekonomiskt stöd till de utomeuropeiska länder och territorier på vilka den fjärde delen i EG-fördraget är tillämplig (9) (nedan kallat det interna avtalet AVS–EG) reglerar Europeiska utvecklingsfonden.

| (3) | Det nya programmet Erasmus Mundus överensstämmer med kvalitetsmålen i programmet för perioden 2004–2008. Programmet bidrar till att locka de bästa studenterna från tredjeländer tack vare studiernas kvalitet, ett gott mottagande och ett stipendiesystem med global konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(3)

Det nya programmet Erasmus Mundus överensstämmer med kvalitetsmålen i programmet för perioden 2004–2008. Programmet bidrar till att locka de bästa studenterna från tredjeländer tack vare studiernas kvalitet, ett gott mottagande och ett stipendiesystem med global konkurrenskraft.

| (4) | Under förhandlingarna om instrumenten för externt bistånd och det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (10) nådde Europaparlamentet, rådet och kommissionen samförstånd på ett antal punkter rörande demokratisk kontroll och koherensen i de externa åtgärderna, vilket framgår av förklaring 4 som bifogats det interinstitutionella avtalet. |
| --- | --- |

(4)

Under förhandlingarna om instrumenten för externt bistånd och det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (10) nådde Europaparlamentet, rådet och kommissionen samförstånd på ett antal punkter rörande demokratisk kontroll och koherensen i de externa åtgärderna, vilket framgår av förklaring 4 som bifogats det interinstitutionella avtalet.

| (5) | Genom Bolognadeklarationen, som undertecknades av 29 europeiska länders utbildningsministrar den 19 juni 1999, inrättades en mellanstatlig process med syftet att skapa ett ”europeiskt område för högre utbildning” senast 2010, en process som har gemenskapens aktiva stöd. Vid ett möte i London den 17–18 maj 2007 antog de 45 utbildningsministrarna från de länder som deltar i Bolognaprocessen strategin om ett europeiskt område för högre utbildning i ett globalt sammanhang och angav då som prioriteringar för 2009 förbättrad information om det europeiska området för högre utbildning och förbättrat erkännande av kvalifikationer inom högre utbildning med andra delar av världen. |
| --- | --- |

(5)

Genom Bolognadeklarationen, som undertecknades av 29 europeiska länders utbildningsministrar den 19 juni 1999, inrättades en mellanstatlig process med syftet att skapa ett ”europeiskt område för högre utbildning” senast 2010, en process som har gemenskapens aktiva stöd. Vid ett möte i London den 17–18 maj 2007 antog de 45 utbildningsministrarna från de länder som deltar i Bolognaprocessen strategin om ett europeiskt område för högre utbildning i ett globalt sammanhang och angav då som prioriteringar för 2009 förbättrad information om det europeiska området för högre utbildning och förbättrat erkännande av kvalifikationer inom högre utbildning med andra delar av världen.

| (6) | Vid Europeiska rådets extra möte i Lissabon den 23–24 mars 2000 sattes som strategiskt mål för Europeiska unionen att den skulle bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, och rådet (utbildning, ungdom och kultur) uppmanades att allmänt reflektera över konkreta framtida mål för utbildningssystemen, med tonvikt på gemensamma utmaningar och prioriteringar under hänsynstagande till den nationella mångfalden. Den 12 februari 2001 antog rådet en rapport om utbildningssystemens konkreta framtida mål. Den 14 juni 2002 antog det dessutom ett utförligt arbetsprogram om uppföljningen av dessa mål, vilka förutsätter gemenskapsstöd. Vid Europeiska rådets möte i Barcelona den 15–16 mars 2002 sattes målet att göra Europeiska unionens utbildningssystem världsledande senast 2010. |
| --- | --- |

(6)

Vid Europeiska rådets extra möte i Lissabon den 23–24 mars 2000 sattes som strategiskt mål för Europeiska unionen att den skulle bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, och rådet (utbildning, ungdom och kultur) uppmanades att allmänt reflektera över konkreta framtida mål för utbildningssystemen, med tonvikt på gemensamma utmaningar och prioriteringar under hänsynstagande till den nationella mångfalden. Den 12 februari 2001 antog rådet en rapport om utbildningssystemens konkreta framtida mål. Den 14 juni 2002 antog det dessutom ett utförligt arbetsprogram om uppföljningen av dessa mål, vilka förutsätter gemenskapsstöd. Vid Europeiska rådets möte i Barcelona den 15–16 mars 2002 sattes målet att göra Europeiska unionens utbildningssystem världsledande senast 2010.

| (7) | I kommissionens meddelanden av den 20 april 2005 och den 10 maj 2006”Att mobilisera Europas intellektuella resurser: skapa möjligheter för universiteten att lämna sitt fulla bidrag till Lissabonstrategin” och ”Att förverkliga moderniseringsagendan för universiteten: utbildning, forskning och innovation”, i rådets resolution av den 23 november 2007 om modernisering av universiteten för Europas konkurrenskraft i en global kunskapsekonomi och i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 294/2008 av den 11 mars 2008 om inrättande av Europeiska institutet för innovation och teknik (11) betonas att europeiska högre utbildningsanstalter måste överbrygga sin splittring och med förenade krafter eftersträva ökad kvalitet inom undervisning och forskning och bättre möta arbetsmarknadens skiftande behov. Europeiska rådet tillstyrkte vid sitt möte i Bryssel den 15–16 juni 2006 att den europeiska högre utbildningen behövde moderniseras. |
| --- | --- |

(7)

I kommissionens meddelanden av den 20 april 2005 och den 10 maj 2006”Att mobilisera Europas intellektuella resurser: skapa möjligheter för universiteten att lämna sitt fulla bidrag till Lissabonstrategin” och ”Att förverkliga moderniseringsagendan för universiteten: utbildning, forskning och innovation”, i rådets resolution av den 23 november 2007 om modernisering av universiteten för Europas konkurrenskraft i en global kunskapsekonomi och i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 294/2008 av den 11 mars 2008 om inrättande av Europeiska institutet för innovation och teknik (11) betonas att europeiska högre utbildningsanstalter måste överbrygga sin splittring och med förenade krafter eftersträva ökad kvalitet inom undervisning och forskning och bättre möta arbetsmarknadens skiftande behov. Europeiska rådet tillstyrkte vid sitt möte i Bryssel den 15–16 juni 2006 att den europeiska högre utbildningen behövde moderniseras.

| (8) | I interimsutvärderingsrapporten om det befintliga Erasmus Mundus-programmet och det öppna offentliga samrådet om programmets framtid betonades relevansen hos det nuvarande programmets mål och insatser, samtidigt som man uttryckte ett önskemål om kontinuitet, med några justeringar såsom att utvidga programmet till doktorandnivå, att i större utsträckning integrera högre utbildningsanstalter i tredjeländer och dessa länders behov samt att tilldela europeiska deltagare större medel. |
| --- | --- |

(8)

I interimsutvärderingsrapporten om det befintliga Erasmus Mundus-programmet och det öppna offentliga samrådet om programmets framtid betonades relevansen hos det nuvarande programmets mål och insatser, samtidigt som man uttryckte ett önskemål om kontinuitet, med några justeringar såsom att utvidga programmet till doktorandnivå, att i större utsträckning integrera högre utbildningsanstalter i tredjeländer och dessa länders behov samt att tilldela europeiska deltagare större medel.

| (9) | Att öka den europeiska högre utbildningens kvalitet, främja förståelse mellan folken, bidra till en hållbar utveckling av högre utbildning i tredjeländer, samt undvika kompetensflykt och gynna utsatta grupper är målen för ett samarbetsprogram inom högre utbildning med inriktning på tredjeländer. Det effektivaste sättet att nå dessa mål i ett kvalitetsinriktat program är starkt integrerade studieprogram på doktorandnivå samt, vad gäller insats 2 för Erasmus Mundus-partnerskap, partnerskap med tredjeländer på alla studienivåer, stipendier för de mest begåvade studenterna samt projekt för att öka den europeiska högre utbildningens attraktionskraft i världen. Kvalitetsmålen bör närmare bestämt uppnås genom insatsen för gemensamma Erasmus Mundus-program (insats 1) och genom insats 2, medan utvecklingsmålen bör omfattas enbart av insats 2. Vid utvärderingen av programmet bör kommissionen särskilt uppmärksamma vilka följder programmet kan få för kompetensflykten. |
| --- | --- |

(9)

Att öka den europeiska högre utbildningens kvalitet, främja förståelse mellan folken, bidra till en hållbar utveckling av högre utbildning i tredjeländer, samt undvika kompetensflykt och gynna utsatta grupper är målen för ett samarbetsprogram inom högre utbildning med inriktning på tredjeländer. Det effektivaste sättet att nå dessa mål i ett kvalitetsinriktat program är starkt integrerade studieprogram på doktorandnivå samt, vad gäller insats 2 för Erasmus Mundus-partnerskap, partnerskap med tredjeländer på alla studienivåer, stipendier för de mest begåvade studenterna samt projekt för att öka den europeiska högre utbildningens attraktionskraft i världen. Kvalitetsmålen bör närmare bestämt uppnås genom insatsen för gemensamma Erasmus Mundus-program (insats 1) och genom insats 2, medan utvecklingsmålen bör omfattas enbart av insats 2. Vid utvärderingen av programmet bör kommissionen särskilt uppmärksamma vilka följder programmet kan få för kompetensflykten.

| (10) | För att programmets stipendiater ska få ett gott mottagande och en bra vistelse bör medlemsstaterna anstränga sig att göra sina visumförfaranden så enkla som möjligt. Kommissionen bör se till att medlemsstaternas alla relevanta webbplatser och all relevant kontaktinformation förtecknas på Erasmus Mundus webbplats. |
| --- | --- |

(10)

För att programmets stipendiater ska få ett gott mottagande och en bra vistelse bör medlemsstaterna anstränga sig att göra sina visumförfaranden så enkla som möjligt. Kommissionen bör se till att medlemsstaternas alla relevanta webbplatser och all relevant kontaktinformation förtecknas på Erasmus Mundus webbplats.

| (11) | Kampen mot alla former av utslagning, inbegripet rasism, främlingsfientlighet och alla former av diskriminering, behöver intensifieras, vilket även gäller gemenskapens ansträngningar att främja dialog och förståelse mellan världens alla kulturer. Mot bakgrund av den högre utbildningens sociala dimension samt idealen om demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna, inbegripet jämställdhet mellan kvinnor och män, vilket den uppmuntrar, gör rörligheten inom detta område det möjligt för människor att upptäcka nya kulturella och sociala miljöer och underlättar förståelsen för andra kulturer. Genom att arbeta för att uppnå dessa mål respekterar man rättigheterna och principerna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (12), särskilt artikel 21.1. |
| --- | --- |

(11)

Kampen mot alla former av utslagning, inbegripet rasism, främlingsfientlighet och alla former av diskriminering, behöver intensifieras, vilket även gäller gemenskapens ansträngningar att främja dialog och förståelse mellan världens alla kulturer. Mot bakgrund av den högre utbildningens sociala dimension samt idealen om demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna, inbegripet jämställdhet mellan kvinnor och män, vilket den uppmuntrar, gör rörligheten inom detta område det möjligt för människor att upptäcka nya kulturella och sociala miljöer och underlättar förståelsen för andra kulturer. Genom att arbeta för att uppnå dessa mål respekterar man rättigheterna och principerna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (12), särskilt artikel 21.1.

| (12) | Vid gemenskapens verksamhet inom högre utbildning bör språkinlärning och språkundervisning och språklig mångfald prioriteras. Språkinlärning och språkundervisning har särskild betydelse med avseende på tredjeländer, också för europeiska studenter som beger sig till de länderna. |
| --- | --- |

(12)

Vid gemenskapens verksamhet inom högre utbildning bör språkinlärning och språkundervisning och språklig mångfald prioriteras. Språkinlärning och språkundervisning har särskild betydelse med avseende på tredjeländer, också för europeiska studenter som beger sig till de länderna.

| (13) | Under åren 2004–2008 kompletterades Erasmus Mundus-stipendierna av landsspecifika stipendier finansierade genom kommissionens instrument för yttre samarbete för att öka antalet stipendiater som studerade i Europa från särskilda tredjeländer, såsom Kina, Indien, länderna på västra Balkan och AVS-länderna. Liknande möjligheter kunde övervägas för perioden 2009–2013 i enlighet med de politiska prioriteringarna, bestämmelserna och förfarandena i de relevanta instrumenten för yttre samarbete samt i överensstämmelse med programmets akademiska kvalitetsmål som fastställs i detta beslut och med en så balanserad geografisk fördelning som möjligt när det gäller stipendiater från tredjeländer. |
| --- | --- |

(13)

Under åren 2004–2008 kompletterades Erasmus Mundus-stipendierna av landsspecifika stipendier finansierade genom kommissionens instrument för yttre samarbete för att öka antalet stipendiater som studerade i Europa från särskilda tredjeländer, såsom Kina, Indien, länderna på västra Balkan och AVS-länderna. Liknande möjligheter kunde övervägas för perioden 2009–2013 i enlighet med de politiska prioriteringarna, bestämmelserna och förfarandena i de relevanta instrumenten för yttre samarbete samt i överensstämmelse med programmets akademiska kvalitetsmål som fastställs i detta beslut och med en så balanserad geografisk fördelning som möjligt när det gäller stipendiater från tredjeländer.

| (14) | I all sin verksamhet måste gemenskapen sträva efter att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem i enlighet med artikel 3.2 i fördraget. |
| --- | --- |

(14)

I all sin verksamhet måste gemenskapen sträva efter att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem i enlighet med artikel 3.2 i fördraget.

| (15) | Det finns behov av att öka tillträdet för personer från missgynnade grupper och aktivt beakta funktionshindrades särskilda inlärningsbehov vid genomförandet av alla delar av programmet, även genom beviljande av större bidrag för att avspegla merkostnaderna för funktionshindrade deltagare. |
| --- | --- |

(15)

Det finns behov av att öka tillträdet för personer från missgynnade grupper och aktivt beakta funktionshindrades särskilda inlärningsbehov vid genomförandet av alla delar av programmet, även genom beviljande av större bidrag för att avspegla merkostnaderna för funktionshindrade deltagare.

| (16) | I enlighet med artikel 149 i fördraget påverkar detta beslut inte de nationella rättsliga ramarna och förfarandena som framför allt gäller inrättandet och erkännandet av högre utbildningsanstalter. |
| --- | --- |

(16)

I enlighet med artikel 149 i fördraget påverkar detta beslut inte de nationella rättsliga ramarna och förfarandena som framför allt gäller inrättandet och erkännandet av högre utbildningsanstalter.

| (17) | För att i större utsträckning uppmärksamma programmet såväl i Europeiska unionen och utanför dess gränser, och för att bättre uppnå programmets mål och sprida dess resultat, behövs en integrerad politik för information till allmänheten så att medborgarna kan få fullständig information vid lämplig tidpunkt om programmets olika insatser och möjligheter och klargörande uppgifter om de förfaranden som måste tillämpas. Denna informationspolitik, som i första hand bör genomföras av de högre utbildningsanstalter som deltar, är av stor betydelse, särskilt i länder med lågt programdeltagande. |
| --- | --- |

(17)

För att i större utsträckning uppmärksamma programmet såväl i Europeiska unionen och utanför dess gränser, och för att bättre uppnå programmets mål och sprida dess resultat, behövs en integrerad politik för information till allmänheten så att medborgarna kan få fullständig information vid lämplig tidpunkt om programmets olika insatser och möjligheter och klargörande uppgifter om de förfaranden som måste tillämpas. Denna informationspolitik, som i första hand bör genomföras av de högre utbildningsanstalter som deltar, är av stor betydelse, särskilt i länder med lågt programdeltagande.

| (18) | Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (13) och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om detaljerade genomförandebestämmelser för förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (14) som skyddar gemenskapens ekonomiska intressen, bör tillämpas med beaktande av principerna om enkelhet och enhetlighet i val av budgetinstrument i enlighet med programmets akademiska kvalitetsmål samt den proportionalitet som krävs mellan mängden medel och den administrativa bördan för användning av dem. |
| --- | --- |

(18)

Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (13) och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om detaljerade genomförandebestämmelser för förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (14) som skyddar gemenskapens ekonomiska intressen, bör tillämpas med beaktande av principerna om enkelhet och enhetlighet i val av budgetinstrument i enlighet med programmets akademiska kvalitetsmål samt den proportionalitet som krävs mellan mängden medel och den administrativa bördan för användning av dem.

| (19) | I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europarlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (15). |
| --- | --- |

(19)

I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europarlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (15).

| (20) | I enlighet med programmets akademiska kvalitetsmål bör de åtgärder som är nödvändiga för att genomföra insats 1 och insatsen för främjande av den europeiska högre utbildningen (insats 3) antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (16). De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra de insatser som avses i insats 2 bör antas i enlighet med förordningarna (EG) nr 1085/2006, (EG) nr 1638/2006, (EG) nr 1905/2006, och (EG) nr 1934/2006, partnerskapsavtalet EG–AVS och det interna avtalet EG–AVS. |
| --- | --- |

(20)

I enlighet med programmets akademiska kvalitetsmål bör de åtgärder som är nödvändiga för att genomföra insats 1 och insatsen för främjande av den europeiska högre utbildningen (insats 3) antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (16). De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra de insatser som avses i insats 2 bör antas i enlighet med förordningarna (EG) nr 1085/2006, (EG) nr 1638/2006, (EG) nr 1905/2006, och (EG) nr 1934/2006, partnerskapsavtalet EG–AVS och det interna avtalet EG–AVS.

| (21) | Eftersom målen för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna på grund av behovet av multilaterala partnerskap, multilateral rörlighet och informationsutbyte mellan gemenskapen och tredjeländer, och de därför, på grund av de nödvändiga åtgärdernas karaktär bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(21)

Eftersom målen för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna på grund av behovet av multilaterala partnerskap, multilateral rörlighet och informationsutbyte mellan gemenskapen och tredjeländer, och de därför, på grund av de nödvändiga åtgärdernas karaktär bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inrättande av programmet

1.   Genom detta beslut inrättas programmet Erasmus Mundus (nedan kallat programmet), dels för att främja kvaliteten i den europeiska högre utbildningen och interkulturell förståelse genom samarbete med tredjeländer, dels för att främja utveckling av tredjeländers högre utbildning. Programmet bör genomföras i överensstämmelse med de akademiska kvalitetsmålen och med en så balanserad geografisk fördelning som möjligt när det gäller stipendiater.

2.   Programmet ska genomföras under en period som börjar den 1 januari 2009 och slutar den 31 december 2013. Förberedande åtgärder, inbegripet beslut av kommissionen i enlighet med artikel 7, får emellertid genomföras från och med det att detta beslut träder i kraft.

3.   Programmet ska understödja och komplettera åtgärder vidtagna i och av medlemsstaterna, under fullständigt hänsynstagande till deras ansvar för undervisningens innehåll och utbildningssystemens organisation samt deras kulturella och språkliga mångfald.

Artikel 2

Definitioner

I detta beslut gäller följande definitioner:

1.   högre utbildning: alla typer av studiekurser eller studieprogram, utbildning eller forskarutbildning på postgymnasial nivå som av den nationella behöriga myndigheten erkänns tillhöra dess system för högre utbildning.

2.   högre utbildningsanstalt: varje institution som erbjuder högre utbildning och som av den nationella behöriga myndigheten erkänns tillhöra systemet för högre utbildning.

3.   student i den första cykeln: en person som är inskriven i ett program för högre utbildning i den första cykeln och som efter att ha fullföljt programmet kommer att erhålla en första högre examen.

4.   masterstudent (student i den andra cykeln): en person som är inskriven i ett program för högre utbildning i den andra cykeln och som redan har erhållit en första högre examen eller som har en motsvarande utbildningsnivå som erkänns enligt nationell lagstiftning och praxis.

5.   doktorand (student i den tredje cykeln): en forskare i början av sin forskarkarriär, vilken räknas från och med den dag då han eller hon erhåller den examen som formellt berättigar till att delta i ett doktorandprogram.

6.   postdoktorandforskare: en erfaren forskare som har doktorsexamen eller motsvarigheten till minst tre års forskningserfarenhet på heltid, inklusive tiden för forskarutbildning vid ett forskningscentrum som inrättats i enlighet med nationell lagstiftning och praxis, efter att ha erhållit den examen som formellt berättigar till doktorandstudier från en högre utbildningsanstalt.

7.   akademiker: en person med utomordentliga akademiska och/eller yrkesrelaterade erfarenheter som föreläser eller forskar vid en högre utbildningsanstalt eller ett forskningscentrum som inrättats i enlighet med nationell lagstiftning och praxis.

8.   personal inom högre utbildning: samtliga personer som genom sin tjänst är direkt involverade i utbildningsprocessen inom högre utbildning.

9.   europeiskt land: ett land som är medlemsstat eller som deltar i programmet i enlighet med artikel 9. När europeisk används om en enskild avses en person som är medborgare eller bosatt i ett europeiskt land. När europeisk används om en anstalt avses en anstalt som är belägen i ett europeiskt land.

10.   tredjeland: ett land som inte är ett europeiskt land. När tredjeland används om en enskild avses en person som varken är medborgare eller bosatt i ett europeiskt land. När tredjeland används om en anstalt avses en anstalt som inte är belägen i ett europeiskt land. De länder som deltar i handlingsprogrammet för livslångt lärande som inrättats genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1720/2006/EG (17) betraktas inte som tredjeländer vid genomförandet av insats 2.

11.   mastersprogram (andra cykeln): ett program för högre utbildning inom andra cykeln som följer efter en första examen eller likvärdig utbildningsnivå och leder till ett masterdiplom från en högre utbildningsanstalt.

12.   doktorandprogram (tredje cykeln): ett forskningsinriktat program för studier inom högre utbildning som följer efter en högre examen och som leder till en doktorsexamen från en högre utbildningsanstalt eller, i de medlemsstater där detta överensstämmer med nationell lagstiftning och praxis, från ett forskningscentrum.

13.   rörlighet: att fysiskt flytta till ett annat land för studier, arbetslivserfarenhet, forskning, annan inlärning, undervisning eller forskning eller relaterad administrativ verksamhet, så ofta som möjligt kompletterad med förberedande undervisning i värdlandets språk.

14.   dubbel eller multipel examen: två eller fler nationella examensbevis som utfärdas av två eller fler högre utbildningsanstalter och som erkänns officiellt i de länder där de anstalter som utfärdar examensbevisen är belägna.

15.   gemensam examen: ett enda examensbevis som utfärdas av minst två högre utbildningsanstalter som erbjuder ett integrerat program och som erkänns officiellt i de länder där de anstalter som utfärdar examensbevisen är belägna.

16.   företag: alla enheter som bedriver näringsverksamhet inom offentlig och privat sektor, oavsett storlek, associationsform eller bransch, inklusive den sociala ekonomin.

Artikel 3

Programmets syften och särskilda mål

1.   Programmets syften är att främja den europeiska högre utbildningen, att bidra till att förbättra och utöka studenters karriärmöjligheter och främja interkulturell förståelse genom samarbete med tredjeländer i överensstämmelse med de övergripande målen för EU:s yttre politik för att bidra till tredjeländernas hållbara utveckling inom den högre utbildningen.

2.   Programmets särskilda mål är

| a) | att främja strukturerat samarbete mellan högre utbildningsanstalter och att främja ett högkvalitativt utbud inom den högre utbildningen med ett verkligt europeiskt mervärde, som är attraktivt både i Europeiska unionen och utanför dess gränser, med målet att skapa spetskompetenscentrum, |
| --- | --- |

a)

att främja strukturerat samarbete mellan högre utbildningsanstalter och att främja ett högkvalitativt utbud inom den högre utbildningen med ett verkligt europeiskt mervärde, som är attraktivt både i Europeiska unionen och utanför dess gränser, med målet att skapa spetskompetenscentrum,

| b) | att bidra till ett ömsesidigt berikande av samhällen genom att hjälpa kvinnor och män att förvärva kvalifikationer, i syfte att erhålla lämpliga färdigheter, särskilt vad gäller arbetsmarknaden, och är vidsynta och internationellt erfarna, genom främjande av rörlighet för såväl tredjeländernas mest begåvade studenter och akademiker, så att de kan erhålla kvalifikationer och/eller erfarenhet i Europeiska unionen, som de mest begåvade europeiska studenterna och akademikerna till tredjeländer, |
| --- | --- |

b)

att bidra till ett ömsesidigt berikande av samhällen genom att hjälpa kvinnor och män att förvärva kvalifikationer, i syfte att erhålla lämpliga färdigheter, särskilt vad gäller arbetsmarknaden, och är vidsynta och internationellt erfarna, genom främjande av rörlighet för såväl tredjeländernas mest begåvade studenter och akademiker, så att de kan erhålla kvalifikationer och/eller erfarenhet i Europeiska unionen, som de mest begåvade europeiska studenterna och akademikerna till tredjeländer,

| c) | att bidra till utvecklingen av de högre utbildningsanstalternas mänskliga resurser och kapacitet till internationellt samarbete i tredjeländerna genom ökad rörlighet mellan Europeiska unionen och tredjeländerna, |
| --- | --- |

c)

att bidra till utvecklingen av de högre utbildningsanstalternas mänskliga resurser och kapacitet till internationellt samarbete i tredjeländerna genom ökad rörlighet mellan Europeiska unionen och tredjeländerna,

| d) | att förbättra tillgången till och öka synligheten för den europeiska högre utbildningen i världen och stärka dess attraktionskraft för medborgare i tredjeländer och för unionsmedborgare. |
| --- | --- |

d)

att förbättra tillgången till och öka synligheten för den europeiska högre utbildningen i världen och stärka dess attraktionskraft för medborgare i tredjeländer och för unionsmedborgare.

3.   Kommissionen ska se till att ingen grupp av tredjelandsmedborgare eller unionsmedborgare utesluts eller missgynnas.

Artikel 4

Programmets insatser

1.   Programmets syften och särskilda mål enligt artikel 3 ska eftersträvas genom följande insatser:

| a) | Insats 1: Gemensamma Erasmus Mundus-program (master- och doktorandprogram) av utmärkt akademisk kvalitet, inbegripet ett system för stipendier. |
| --- | --- |

a)

Insats 1: Gemensamma Erasmus Mundus-program (master- och doktorandprogram) av utmärkt akademisk kvalitet, inbegripet ett system för stipendier.

| b) | Insats 2: Erasmus Mundus-partnerskap mellan europeiska och tredjeländers högre utbildningsanstalter som grundval för strukturerat samarbete, utbyte och rörlighet på alla nivåer av den högre utbildningen, inbegripet ett stipendiesystem. |
| --- | --- |

b)

Insats 2: Erasmus Mundus-partnerskap mellan europeiska och tredjeländers högre utbildningsanstalter som grundval för strukturerat samarbete, utbyte och rörlighet på alla nivåer av den högre utbildningen, inbegripet ett stipendiesystem.

| c) | Insats 3: Främjande av europeisk högre utbildning genom åtgärder för att öka Europas attraktionskraft som utbildningsplats och globalt kompetenscentrum. |
| --- | --- |

c)

Insats 3: Främjande av europeisk högre utbildning genom åtgärder för att öka Europas attraktionskraft som utbildningsplats och globalt kompetenscentrum.

Dessa åtgärder beskrivs närmare i bilagan.

2.   Beträffande åtgärd 2, ska bestämmelserna i detta beslut gälla endast om de överensstämmer med bestämmelserna i den rättsakt enligt vilken finansieringen ska ske i enlighet med artikel 12.2.

3.   Följande metoder kan användas, och när så är lämpligt kombineras:

| a) | Stöd till utvecklingen av gemensamma utbildningsprogram av hög kvalitet och samarbetsnätverk för utbyte av erfarenhet och god praxis. |
| --- | --- |

a)

Stöd till utvecklingen av gemensamma utbildningsprogram av hög kvalitet och samarbetsnätverk för utbyte av erfarenhet och god praxis.

| b) | Förstärkt stöd till rörlighet, särskilt från tredjeländer till europeiska länder, för personer inom högre utbildning som väljs ut enligt akademiska kvalitetskriterier, i överensstämmelse med principerna för jämställdhet mellan kvinnor och män och en så balanserad geografisk fördelning som möjligt, samt underlätta tillträdet till programmet i enlighet med principerna om lika möjligheter och icke-diskriminering. |
| --- | --- |

b)

Förstärkt stöd till rörlighet, särskilt från tredjeländer till europeiska länder, för personer inom högre utbildning som väljs ut enligt akademiska kvalitetskriterier, i överensstämmelse med principerna för jämställdhet mellan kvinnor och män och en så balanserad geografisk fördelning som möjligt, samt underlätta tillträdet till programmet i enlighet med principerna om lika möjligheter och icke-diskriminering.

| c) | Främjande av språkkunskaper i största möjliga utsträckning genom att de studerande ges möjlighet att lära sig minst två av de språk som talas i de länder där de högre utbildningsanstalterna är belägna, och genom främjande av förståelsen för olika kulturer. |
| --- | --- |

c)

Främjande av språkkunskaper i största möjliga utsträckning genom att de studerande ges möjlighet att lära sig minst två av de språk som talas i de länder där de högre utbildningsanstalterna är belägna, och genom främjande av förståelsen för olika kulturer.

| d) | Stöd till pilotprojekt som bygger på partnerskap med en yttre dimension utformad för att utveckla innovation och kvalitet inom den högre utbildningen, särskilt möjligheten att uppmuntra partnerskap mellan aktörer i den akademiska världen och näringsliv. |
| --- | --- |

d)

Stöd till pilotprojekt som bygger på partnerskap med en yttre dimension utformad för att utveckla innovation och kvalitet inom den högre utbildningen, särskilt möjligheten att uppmuntra partnerskap mellan aktörer i den akademiska världen och näringsliv.

| e) | Stöd till analyser och uppföljning av trender inom den högre utbildningen och dess utveckling i ett internationellt perspektiv. |
| --- | --- |

e)

Stöd till analyser och uppföljning av trender inom den högre utbildningen och dess utveckling i ett internationellt perspektiv.

4.   Programmet möjliggör tekniska stödåtgärder, inbegripet undersökningar, expertmöten samt information och publikationer med direkt anknytning till uppfyllelse av programmets mål.

5.   Kommissionen ska se till att information om programmets verksamhet och utveckling får största möjliga spridning, särskilt via Erasmus Mundus webbplats.

6.   Kommissionen får bevilja stöd till de insatser som avses i denna artikel efter att ha granskat svaren på inbjudningar att lämna förslag och/eller anbud. I förekommande fall får kommissionen i överensstämmelse med förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 direkt genomföra åtgärder enligt punkt 4. Kommissionen ska regelbundet informera Europaparlamentet och den kommitté som avses i artikel 8.1 i detta beslut.

Artikel 5

Tillträde till programmet

Enligt de villkor och former för genomförandet som anges i bilagan och i enlighet med definitionerna i artikel 2 är detta program inriktat på

| a) | högre utbildningsanstalter, |
| --- | --- |

a)

högre utbildningsanstalter,

| b) | studenter på alla nivåer inom den högre utbildningen, inbegripet doktorander, |
| --- | --- |

b)

studenter på alla nivåer inom den högre utbildningen, inbegripet doktorander,

| c) | postdoktorandforskare, |
| --- | --- |

c)

postdoktorandforskare,

| d) | akademiker, |
| --- | --- |

d)

akademiker,

| e) | personal inom högre utbildning, |
| --- | --- |

e)

personal inom högre utbildning,

| f) | andra offentliga eller privata organ som är verksamma inom den högre utbildningen, i enlighet med nationell lagstiftning och praxis, |
| --- | --- |

f)

andra offentliga eller privata organ som är verksamma inom den högre utbildningen, i enlighet med nationell lagstiftning och praxis,

| g) | företag, |
| --- | --- |

g)

företag,

| h) | forskningscentrum. |
| --- | --- |

h)

forskningscentrum.

Artikel 6

Kommissionens och medlemsstaternas uppgifter

1.   Kommissionen ska

| a) | se till att de gemenskapsinsatser som ingår i programmet genomförs verkningsfullt och öppet i enlighet med bilagan och för insats 2, i enlighet med de rättsakter som anges i artikel 7.1 samt i överensstämmelse med programmets mål om den höga akademiska kvalitet som ska beaktas då stipendiaterna för programmet väljs, |
| --- | --- |

a)

se till att de gemenskapsinsatser som ingår i programmet genomförs verkningsfullt och öppet i enlighet med bilagan och för insats 2, i enlighet med de rättsakter som anges i artikel 7.1 samt i överensstämmelse med programmets mål om den höga akademiska kvalitet som ska beaktas då stipendiaterna för programmet väljs,

| b) | beakta medlemsstaternas bilaterala samarbete med tredjeländer, |
| --- | --- |

b)

beakta medlemsstaternas bilaterala samarbete med tredjeländer,

| c) | eftersträva samverkansfördelar och där så är lämpligt utforma gemensamma insatser med andra gemenskapsprogram och gemenskapsinsatser inom högre utbildning och forskning, |
| --- | --- |

c)

eftersträva samverkansfördelar och där så är lämpligt utforma gemensamma insatser med andra gemenskapsprogram och gemenskapsinsatser inom högre utbildning och forskning,

| d) | se till att, då schablonbeloppet för studiebidrag fastställs, hänsyn tas till terminsavgiften och uppskattade studiekostnader, |
| --- | --- |

d)

se till att, då schablonbeloppet för studiebidrag fastställs, hänsyn tas till terminsavgiften och uppskattade studiekostnader,

| e) | samråda med de berörda europeiska sammanslutningarna och organisationerna inom högre utbildning om de frågor som uppkommer vid genomförandet av programmet samt informera den kommitté som avses i artikel 8.1 om resultaten av dessa samråd, |
| --- | --- |

e)

samråda med de berörda europeiska sammanslutningarna och organisationerna inom högre utbildning om de frågor som uppkommer vid genomförandet av programmet samt informera den kommitté som avses i artikel 8.1 om resultaten av dessa samråd,

| f) | regelbundet informera sina delegationer i berörda tredjeländer om alla uppgifter rörande programmet som kan vara till nytta för allmänheten. |
| --- | --- |

f)

regelbundet informera sina delegationer i berörda tredjeländer om alla uppgifter rörande programmet som kan vara till nytta för allmänheten.

2.   Medlemsstaterna ska

| a) | vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att programmet drivs effektivt på medlemsstatsnivå med delaktighet av alla berörda parter inom den högre utbildningen enligt nationell praxis, och anstränga sig för att anta sådana åtgärder som anses lämpliga för att undanröja alla rättsliga och administrativa hinder för utbytesprogram mellan europeiska länder och tredjeländer. Medlemsstaterna bör säkerställa att studenterna och utbildningsanstalterna får exakt och tydlig information för att underlätta deras deltagande i programmet, |
| --- | --- |

a)

vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att programmet drivs effektivt på medlemsstatsnivå med delaktighet av alla berörda parter inom den högre utbildningen enligt nationell praxis, och anstränga sig för att anta sådana åtgärder som anses lämpliga för att undanröja alla rättsliga och administrativa hinder för utbytesprogram mellan europeiska länder och tredjeländer. Medlemsstaterna bör säkerställa att studenterna och utbildningsanstalterna får exakt och tydlig information för att underlätta deras deltagande i programmet,

| b) | utse lämpliga strukturer för ett nära samarbete med kommissionen, |
| --- | --- |

b)

utse lämpliga strukturer för ett nära samarbete med kommissionen,

| c) | uppmuntra möjliga samverkansfördelar med andra gemenskapsprogram och eventuella liknande nationella initiativ som tas av medlemsstaterna, |
| --- | --- |

c)

uppmuntra möjliga samverkansfördelar med andra gemenskapsprogram och eventuella liknande nationella initiativ som tas av medlemsstaterna,

3.   Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna

| a) | ombesörja lämplig information, publicitet och uppföljning för de insatser som får stöd inom programmet, |
| --- | --- |

a)

ombesörja lämplig information, publicitet och uppföljning för de insatser som får stöd inom programmet,

| b) | säkerställa spridning av resultaten av de insatser som genomförs inom ramen för programmet, |
| --- | --- |

b)

säkerställa spridning av resultaten av de insatser som genomförs inom ramen för programmet,

| c) | förbättra kommunikationsstrategin för potentiella intressenter i europeiska länder och uppmuntra partnerskap mellan universitet, arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer i syfte att utveckla programmet. |
| --- | --- |

c)

förbättra kommunikationsstrategin för potentiella intressenter i europeiska länder och uppmuntra partnerskap mellan universitet, arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer i syfte att utveckla programmet.

Artikel 7

Genomförandeåtgärder

1.   Alla åtgärder som krävs för att genomföra insats 2 ska regleras av de förfaranden som anges i förordningarna (EG) nr 1085/2006, (EG) nr 1638/2006, (EG) nr 1905/2006 och (EG) nr 1934/2006 samt AVS–EG-partnerskapet och det interna avtalet AVS–EG. Kommissionen ska regelbundet informera den kommitté som avses i artikel 8.1 om de åtgärder som vidtagits.

2.   Följande åtgärder, som är nödvändiga för att genomföra programmet och de andra insatserna i detta beslut, ska antas av kommissionen i enlighet med förvaltningsförfarandet i artikel 8.2 och i enlighet med principerna och de allmänna riktlinjer och urvalskriterier som anges i bilagan:

| a) | Den årliga arbetsplanen, inbegripet prioriteringar. |
| --- | --- |

a)

Den årliga arbetsplanen, inbegripet prioriteringar.

| b) | Den årliga budgeten och fördelningen av medel mellan programmets olika insatser samt vägledande bidragsbelopp. |
| --- | --- |

b)

Den årliga budgeten och fördelningen av medel mellan programmets olika insatser samt vägledande bidragsbelopp.

| c) | Tillämpningen av de allmänna riktlinjerna för genomförandet av programmet, inbegripet urvalskriterierna som anges i bilagan. |
| --- | --- |

c)

Tillämpningen av de allmänna riktlinjerna för genomförandet av programmet, inbegripet urvalskriterierna som anges i bilagan.

| d) | Urvalsförfaranden, inbegripet urvalskommitténs sammansättning och arbetsordning. |
| --- | --- |

d)

Urvalsförfaranden, inbegripet urvalskommitténs sammansättning och arbetsordning.

| e) | Arrangemangen för övervakning och utvärdering av programmet samt för spridning och överföring av resultat. |
| --- | --- |

e)

Arrangemangen för övervakning och utvärdering av programmet samt för spridning och överföring av resultat.

3.   Beslut om urval ska fattas av kommissionen, som inom två arbetsdagar ska informera Europaparlamentet och den kommitté som avses i artikel 8.1 om dessa beslut.

Artikel 8

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG ska vara två månader.

Artikel 9

Andra länders deltagande i programmet på samma villkor som medlemsstaterna

Programmet ska vara öppet för deltagande av

| a) | de Eftaländer som är medlemmar i EES, på de villkor som anges i EES-avtalet, |
| --- | --- |

a)

de Eftaländer som är medlemmar i EES, på de villkor som anges i EES-avtalet,

| b) | de kandidatländer som har en föranslutningsstrategi, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor som anges i ramavtalen med dessa länder för deras deltagande i gemenskapsprogram, |
| --- | --- |

b)

de kandidatländer som har en föranslutningsstrategi, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor som anges i ramavtalen med dessa länder för deras deltagande i gemenskapsprogram,

| c) | länderna på västra Balkan, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor som anges i ramavtalen med dessa länder för deras deltagande i gemenskapsprogram, |
| --- | --- |

c)

länderna på västra Balkan, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor som anges i ramavtalen med dessa länder för deras deltagande i gemenskapsprogram,

| d) | Schweiziska edsförbundet, förutsatt att ett bilateralt avtal om dess deltagande ingås med det landet. |
| --- | --- |

d)

Schweiziska edsförbundet, förutsatt att ett bilateralt avtal om dess deltagande ingås med det landet.

Artikel 10

Övergripande frågor

Vid genomförandet av programmet ska vederbörlig hänsyn tas för att se till att det fullständigt bidrar till främjandet av gemenskapens övergripande politiska mål, särskilt genom

| a) | att stärka Europas kunskapsbaserade ekonomi och samhälle samt bidra till att skapa fler arbetstillfällen i enlighet med målen i Lissabonstrategin och stärka Europeiska unionens globala konkurrenskraft, dess hållbara ekonomiska tillväxt och en ökad social sammanhållning, |
| --- | --- |

a)

att stärka Europas kunskapsbaserade ekonomi och samhälle samt bidra till att skapa fler arbetstillfällen i enlighet med målen i Lissabonstrategin och stärka Europeiska unionens globala konkurrenskraft, dess hållbara ekonomiska tillväxt och en ökad social sammanhållning,

| b) | att främja kultur, kunskaper och färdigheter för en fredlig och hållbar utveckling i ett Europa med mångfald, |
| --- | --- |

b)

att främja kultur, kunskaper och färdigheter för en fredlig och hållbar utveckling i ett Europa med mångfald,

| c) | att främja medvetenheten om den kulturella och språkliga mångfaldens betydelse för Europa, och behovet av att bekämpa rasism och främlingsfientlighet och främja interkulturell utbildning, |
| --- | --- |

c)

att främja medvetenheten om den kulturella och språkliga mångfaldens betydelse för Europa, och behovet av att bekämpa rasism och främlingsfientlighet och främja interkulturell utbildning,

| d) | att ta hänsyn till studenter med särskilda behov, särskilt genom att bidra till deras integration i gängse högre utbildning, och främja lika möjligheter för alla, |
| --- | --- |

d)

att ta hänsyn till studenter med särskilda behov, särskilt genom att bidra till deras integration i gängse högre utbildning, och främja lika möjligheter för alla,

| e) | att främja jämställdhet mellan kvinnor och män och bidra till kampen mot alla former av diskriminering på grundval av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, |
| --- | --- |

e)

att främja jämställdhet mellan kvinnor och män och bidra till kampen mot alla former av diskriminering på grundval av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning,

| f) | att främja utvecklingen i tredjeländer. |
| --- | --- |

f)

att främja utvecklingen i tredjeländer.

Artikel 11

Överensstämmelse och komplementaritet med annan politik

1.   Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna säkerställa programmets övergripande överensstämmelse och komplementaritet med annan relevant gemenskapspolitik och andra relevanta gemenskapsinstrument och gemenskapsinsatser, särskilt programmet för livslångt lärande, det sjunde ramprogrammet för forskning, utvecklingspolitiken och programmen för yttre samarbete, associeringsavtalen med AVS-länderna samt Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare.

2.   Kommissionen ska regelbundet informera Europaparlamentet och den kommitté som avses i artikel 8.1 om gemenskapsinitiativ på relevanta områden, se till att det finns en fungerande kommunikation, och i förekommande fall gemensamma insatser mellan detta program och de program och insatser för högre utbildning som genomförs inom ramen för gemenskapens samarbete med tredjeländer, inbegripet bilaterala avtal, och med behöriga internationella organisationer.

Artikel 12

Finansiering

1.   Finansieringsramen för genomförande av insats 1 och 3 och därtill hörande tekniska stödåtgärder som avses i artikel 4.4 fastställs härmed till 493 690 000 EUR för perioden 2009–2013.

2.   Finansieringsramen för genomförande av insats 2 och de därtill hörande tekniska stödåtgärder som avses i artikel 4.4 för den tid som anges i artikel 1.2 ska fastställas i enlighet med de bestämmelser, förfaranden och mål som anges i förordningarna (EG) nr 1085/2006, (EG) nr 1638/2006, (EG) nr 1905/2006 och (EG) nr 1934/2006 samt AVS–EG-partnerskapet och det interna avtalet AVS–EG.

3.   De årliga anslagen ska godkännas av budgetmyndigheten inom budgetplanens ramar i enlighet med det årliga budgetförfarandet.

Artikel 13

Övervakning och utvärdering

1.   Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna regelbundet övervaka programmet. Resultaten av övervakningen och utvärderingen av programmet och det föregående programmet ska utnyttjas när programmet genomförs. Övervakningen ska omfatta en analys av den geografiska fördelningen av stipendiaterna per insats och per land, de rapporter och det meddelande som avses i punkt 3 samt särskilda verksamheter.

2.   Kommissionen ska regelbundet utvärdera programmet med beaktande av de mål som avses i artikel 3, programmets verkan i stort samt komplementariteten mellan insatserna enligt detta program och insatser som genomförs i enlighet med annan relevant gemenskapspolitik och andra relevanta gemenskapsinstrument och gemenskapsinsatser.

3.   Kommissionen ska till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén överlämna följande:

| a) | Senast den 31 mars det andra året efter starten för de nya kurser som har inrättats inom programmet, en preliminär utvärderingsrapport om resultat och kvalitativa och kvantitativa aspekter av programmets genomförande. |
| --- | --- |

a)

Senast den 31 mars det andra året efter starten för de nya kurser som har inrättats inom programmet, en preliminär utvärderingsrapport om resultat och kvalitativa och kvantitativa aspekter av programmets genomförande.

| b) | Senast den 30 januari 2012 ett meddelande om programmets fortsättning. |
| --- | --- |

b)

Senast den 30 januari 2012 ett meddelande om programmets fortsättning.

| c) | Senast den 31 december 2015 en utvärderingsrapport i efterhand. |
| --- | --- |

c)

Senast den 31 december 2015 en utvärderingsrapport i efterhand.

Artikel 14

Övergångsbestämmelser

1.   Insatser som inleds senast den 31 december 2008 i enlighet med beslut nr 2317/2003/EG ska förvaltas i enlighet med det beslutets bestämmelser, med undantag för att kommittén som inrättades genom det beslutet ska ersättas av den kommitté som avses i artikel 8.1 i det här beslutet.

2.   Insatser som inleds senast den 31 december 2008 i enlighet med förfarandena i de rättsakter som anges i artikel 7.1 ska förvaltas i enlighet med bestämmelserna i de rättsakterna.

Artikel 15

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Strasbourg 16 december 2008.

På Europaparlamentets vägnar

H.-G. PÖTTERING

Ordförande

På rådets vägnar

B. LE MAIRE

Ordförande

---

(1)  EUT C 204, 9.8.2008, s. 85.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 21 oktober 2008 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 16 december 2008.

2

(3)  EUT L 345, 31.12.2003, s. 1.

3

(4)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 82.

4

(5)  EUT L 310, 9.11.2006, s. 1.

5

(6)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 41.

6

(7)  EUT L 405, 30.12.2006, s. 41.

7

(8)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

8

(9)  EUT L 247, 9.9.2006, s. 32.

9

(10)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

10

(11)  EUT L 97, 9.4.2008, s. 1.

11

(12)  EUT C 303, 14.12.2007, s. 1.

12

(13)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

13

(14)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 1.

14

(15)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

15

(16)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

16

(17)  EUT L 327, 24.11.2006, s. 45.

17

---

BILAGA

GEMENSKAPSINSATSER (ALLMÄNNA RIKTLINJER OCH URVALSKRITERIER), URVALSFÖRFARANDEN OCH FINANSIELLA BESTÄMMELSER

Alla insatser i programmet ska genomföras i enlighet med de allmänna riktlinjer och urvalskriterier som anges i denna bilaga.

INSATS 1:   GEMENSAMMA ERASMUS MUNDUS-PROGRAM

A.   ERASMUS MUNDUS-MASTERPROGRAM

1.   Gemenskapen ska välja ut masterprogram av utmärkt akademisk kvalitet som inom programmet benämns ”Erasmus Mundus-masterprogram”.

2.   Vid tillämpningen av programmet ska Erasmus Mundus-masterprogrammen följa följande allmänna riktlinjer och urvalskriterier:

| a) | De ska omfatta högre utbildningsanstalter från minst tre olika europeiska länder. |
| --- | --- |

a)

De ska omfatta högre utbildningsanstalter från minst tre olika europeiska länder.

| b) | De får omfatta högre utbildningsanstalter och andra relevanta partner, t.ex. forskningscentrum, från tredjeländer. |
| --- | --- |

b)

De får omfatta högre utbildningsanstalter och andra relevanta partner, t.ex. forskningscentrum, från tredjeländer.

| c) | De ska genomföra ett studieprogram som omfattar en studieperiod vid minst två av de deltagande högre utbildningsanstalterna i led a. |
| --- | --- |

c)

De ska genomföra ett studieprogram som omfattar en studieperiod vid minst två av de deltagande högre utbildningsanstalterna i led a.

| d) | De ska i förekommande fall uppmuntra praktik som en del av studieprogrammet. |
| --- | --- |

d)

De ska i förekommande fall uppmuntra praktik som en del av studieprogrammet.

| e) | De ska ha inbyggda mekanismer för erkännande av studieperioder bedriven vid partneranstalter som bygger på eller är kompatibla med det europeiska systemet för överföring och ackumulering av studiemeriter. |
| --- | --- |

e)

De ska ha inbyggda mekanismer för erkännande av studieperioder bedriven vid partneranstalter som bygger på eller är kompatibla med det europeiska systemet för överföring och ackumulering av studiemeriter.

| f) | De ska leda till att de deltagande anstalterna utfärdar gemensamma och/eller dubbla eller multipla examina som erkänns eller ackrediteras av de europeiska länderna. Program som leder till gemensamma examina ska främjas. |
| --- | --- |

f)

De ska leda till att de deltagande anstalterna utfärdar gemensamma och/eller dubbla eller multipla examina som erkänns eller ackrediteras av de europeiska länderna. Program som leder till gemensamma examina ska främjas.

| g) | De ska inrätta strikta förfaranden för egenutvärdering och samtycka till att bli granskade av externa experter (från europeiska länder eller tredjeländer) för att säkerställa masterprogrammets kontinuerligt höga kvalitet. |
| --- | --- |

g)

De ska inrätta strikta förfaranden för egenutvärdering och samtycka till att bli granskade av externa experter (från europeiska länder eller tredjeländer) för att säkerställa masterprogrammets kontinuerligt höga kvalitet.

| h) | De ska reservera ett minimiantal platser för och ta emot europeiska studenter och tredjelandsstudenter som tilldelats ekonomiskt stöd inom programmet. |
| --- | --- |

h)

De ska reservera ett minimiantal platser för och ta emot europeiska studenter och tredjelandsstudenter som tilldelats ekonomiskt stöd inom programmet.

| i) | De ska fastställa öppna gemensamma inträdesvillkor där vederbörlig hänsyn tas till bl.a. jämlikhet och jämställdhet mellan kvinnor och män samt underlätta tillträdet i enlighet med principerna om lika möjligheter och icke-diskriminering. |
| --- | --- |

i)

De ska fastställa öppna gemensamma inträdesvillkor där vederbörlig hänsyn tas till bl.a. jämlikhet och jämställdhet mellan kvinnor och män samt underlätta tillträdet i enlighet med principerna om lika möjligheter och icke-diskriminering.

| j) | De ska kunna fastställa eller låta bli att fastställa terminsavgifter med hänsyn till nationell lagstiftning och den överenskommelse som ingåtts mellan de associerade anstalter som avses i led a och b. |
| --- | --- |

j)

De ska kunna fastställa eller låta bli att fastställa terminsavgifter med hänsyn till nationell lagstiftning och den överenskommelse som ingåtts mellan de associerade anstalter som avses i led a och b.

| k) | De ska förbinda sig att följa de regler som är tillämpliga på förfarandet för urval av stipendiater (studenter och akademiker). |
| --- | --- |

k)

De ska förbinda sig att följa de regler som är tillämpliga på förfarandet för urval av stipendiater (studenter och akademiker).

| l) | De ska införa lämpliga arrangemang för att underlätta tillträdet för och mottagandet av europeiska studenter och tredjelandsstudenter (informationscentrum, logi, hjälp med visum osv.). Kommissionen ska regelbundet informera sina delegationer i tredjeländer om samtliga ändringar av bestämmelser rörande programmet. |
| --- | --- |

l)

De ska införa lämpliga arrangemang för att underlätta tillträdet för och mottagandet av europeiska studenter och tredjelandsstudenter (informationscentrum, logi, hjälp med visum osv.). Kommissionen ska regelbundet informera sina delegationer i tredjeländer om samtliga ändringar av bestämmelser rörande programmet.

| m) | De ska, utan att det påverkar undervisningsspråket, möjliggöra användning av minst två europeiska språk som talas i den medlemsstat där de högre utbildningsanstalter som deltar i Erasmus Mundus-masterprogrammet är belägna och enligt vad som är lämpligt erbjuda förberedande språkutbildning och språklig hjälp för studenter, särskilt genom kurser som de aktuella anstalterna anordnar. |
| --- | --- |

m)

De ska, utan att det påverkar undervisningsspråket, möjliggöra användning av minst två europeiska språk som talas i den medlemsstat där de högre utbildningsanstalter som deltar i Erasmus Mundus-masterprogrammet är belägna och enligt vad som är lämpligt erbjuda förberedande språkutbildning och språklig hjälp för studenter, särskilt genom kurser som de aktuella anstalterna anordnar.

3.   Erasmus Mundus-masterprogram ska väljas ut för en femårsperiod med ett årligt förnyelseförfarande på grundval av lägesrapporter.

4.   Erasmus Mundus-masterprogram som valts ut under Erasmus Mundus-programmet 2004–2008 kommer att fortsätta inom insats 1 till slutet av den period för vilken de har valts ut, med förbehåll för ett årligt förnyelseförfarande på grundval av lägesrapporter.

B.   ERASMUS MUNDUS-DOKTORANDPROGRAM

1.   Gemenskapen ska välja ut doktorandprogram av utmärkt akademisk kvalitet som inom programmet benämns ”Erasmus Mundus-doktorandprogram”.

2.   Vid tillämpningen av programmet ska Erasmus Mundus-doktorandprogrammen följa följande allmänna riktlinjer och urvalskriterier:

| a) | De ska omfatta högre utbildningsanstalter från minst tre olika europeiska länder och vid behov andra relevanta partner för att säkerställa innovation och anställbarhet. |
| --- | --- |

a)

De ska omfatta högre utbildningsanstalter från minst tre olika europeiska länder och vid behov andra relevanta partner för att säkerställa innovation och anställbarhet.

| b) | De får omfatta högre utbildningsanstalter och andra relevanta partner, t.ex. forskningscentrum, från tredjeländer. |
| --- | --- |

b)

De får omfatta högre utbildningsanstalter och andra relevanta partner, t.ex. forskningscentrum, från tredjeländer.

| c) | De ska genomföra ett doktorandprogram som omfattar en studie- och forskningstid vid minst två av de deltagande högre utbildningsanstalter i punkt a. |
| --- | --- |

c)

De ska genomföra ett doktorandprogram som omfattar en studie- och forskningstid vid minst två av de deltagande högre utbildningsanstalter i punkt a.

| d) | De ska uppmuntra praktik som en del av doktorandprogrammet och partnerskap mellan aktörer i den akademiska världen och näringslivet. |
| --- | --- |

d)

De ska uppmuntra praktik som en del av doktorandprogrammet och partnerskap mellan aktörer i den akademiska världen och näringslivet.

| e) | De ska ha inbyggda mekanismer för erkännande av studie- och forskningstid bedriven vid partneranstalter. |
| --- | --- |

e)

De ska ha inbyggda mekanismer för erkännande av studie- och forskningstid bedriven vid partneranstalter.

| f) | De ska leda till att de deltagande anstalterna utfärdar gemensamma och/eller dubbla eller multipla examina som erkänns eller ackrediteras av de europeiska länderna. Program som leder till gemensamma examina ska främjas. |
| --- | --- |

f)

De ska leda till att de deltagande anstalterna utfärdar gemensamma och/eller dubbla eller multipla examina som erkänns eller ackrediteras av de europeiska länderna. Program som leder till gemensamma examina ska främjas.

| g) | De ska inrätta strikta förfaranden för egenutvärdering och samtycka till att bli granskade av externa experter (från europeiska länder eller tredjeländer men som arbetar i europeiska länder) för att säkerställa doktorandprogrammets kontinuerligt höga kvalitet. |
| --- | --- |

g)

De ska inrätta strikta förfaranden för egenutvärdering och samtycka till att bli granskade av externa experter (från europeiska länder eller tredjeländer men som arbetar i europeiska länder) för att säkerställa doktorandprogrammets kontinuerligt höga kvalitet.

| h) | De ska reservera ett minimiantal platser för och ta emot europeiska doktorander och tredjelandsdoktorander som tilldelats ekonomiskt stöd inom programmet. |
| --- | --- |

h)

De ska reservera ett minimiantal platser för och ta emot europeiska doktorander och tredjelandsdoktorander som tilldelats ekonomiskt stöd inom programmet.

| i) | De ska fastställa öppna gemensamma inträdesvillkor där vederbörlig hänsyn tas till bl.a. jämlikhet och jämställdhet mellan kvinnor och män samt underlätta tillträdet i enlighet med principen om lika möjligheter och icke-diskriminering. |
| --- | --- |

i)

De ska fastställa öppna gemensamma inträdesvillkor där vederbörlig hänsyn tas till bl.a. jämlikhet och jämställdhet mellan kvinnor och män samt underlätta tillträdet i enlighet med principen om lika möjligheter och icke-diskriminering.

| j) | De ska kunna fastställa eller låta bli att fastställa terminsavgifter med hänsyn till nationell lagstiftning och den överenskommelse som ingåtts mellan de associerade anstalter som avses i led a och b. |
| --- | --- |

j)

De ska kunna fastställa eller låta bli att fastställa terminsavgifter med hänsyn till nationell lagstiftning och den överenskommelse som ingåtts mellan de associerade anstalter som avses i led a och b.

| k) | De ska förbinda sig att följa de regler som är tillämpliga på förfarandet för urval av doktorander. |
| --- | --- |

k)

De ska förbinda sig att följa de regler som är tillämpliga på förfarandet för urval av doktorander.

| l) | De ska införa lämpliga arrangemang för att underlätta tillträdet för och mottagandet av europeiska doktorander och tredjelandsdoktorander (informationscentrum, logi, hjälp med visum osv.). |
| --- | --- |

l)

De ska införa lämpliga arrangemang för att underlätta tillträdet för och mottagandet av europeiska doktorander och tredjelandsdoktorander (informationscentrum, logi, hjälp med visum osv.).

| m) | De får föreskriva att anställningskontrakt ges till doktorander som ett alternativ till stipendier, om nationell lagstiftning medger detta. |
| --- | --- |

m)

De får föreskriva att anställningskontrakt ges till doktorander som ett alternativ till stipendier, om nationell lagstiftning medger detta.

| n) | De ska, utan att det påverkar undervisningsspråket, möjliggöra användning av minst två europeiska språk som talas i den medlemsstat där de högre utbildningsanstalter som deltar i Erasmus Mundus-masterprogrammet är belägna och enligt vad som är lämpligt erbjuda förberedande språkutbildning och språklig hjälp för studenter, särskilt genom kurser som de aktuella anstalterna anordnar. |
| --- | --- |

n)

De ska, utan att det påverkar undervisningsspråket, möjliggöra användning av minst två europeiska språk som talas i den medlemsstat där de högre utbildningsanstalter som deltar i Erasmus Mundus-masterprogrammet är belägna och enligt vad som är lämpligt erbjuda förberedande språkutbildning och språklig hjälp för studenter, särskilt genom kurser som de aktuella anstalterna anordnar.

3.   Erasmus Mundus-doktorandprogram ska väljas ut för en femårsperiod med ett årligt förnyelseförfarande på grundval av lägesrapporter, och perioden får omfatta ett års förberedelser innan doktorander rekryteras.

C.   STIPENDIER

1.   Gemenskapen får bevilja heltäckande stipendier till tredjeländers och europeiska masterstudenter och doktorander samt kortfristiga stipendier till akademiker från tredjeländer och Europa. För att göra programmet mera attraktivt för tredjelandsmedborgare ska beloppet för heltäckande stipendier vara högre för masterstudenter och doktorander från tredjeländer (stipendiekategori A) än för europeiska masterstudenter och doktorander (stipendiekategori B).

| a) | Gemenskapen får ge heltäckande stipendier i stipendiekategori A till masterstudenter och doktorander från tredjeländer som genom ett tävlingssförfarande fått tillträde till Erasmus Mundus-masterprogram och Erasmus Mundus-doktorandprogram. Stipendierna är avsedda för studier vid de europeiska högre utbildningsanstalter som deltar i ett Erasmus Mundus-masterprogram eller ett Erasmus Mundus-doktorandprogram. Stipendier i kategori A ska inte beviljas tredjelandsstudenter som har bedrivit sin huvudsakliga verksamhet (studier, arbete osv.) i mer än sammanlagt tolv månader under de senaste fem åren i ett europeiskt land. |
| --- | --- |

a)

Gemenskapen får ge heltäckande stipendier i stipendiekategori A till masterstudenter och doktorander från tredjeländer som genom ett tävlingssförfarande fått tillträde till Erasmus Mundus-masterprogram och Erasmus Mundus-doktorandprogram. Stipendierna är avsedda för studier vid de europeiska högre utbildningsanstalter som deltar i ett Erasmus Mundus-masterprogram eller ett Erasmus Mundus-doktorandprogram. Stipendier i kategori A ska inte beviljas tredjelandsstudenter som har bedrivit sin huvudsakliga verksamhet (studier, arbete osv.) i mer än sammanlagt tolv månader under de senaste fem åren i ett europeiskt land.

| b) | Gemenskapen får ge heltäckande stipendier i stipendiekategori B till europeiska masterstudenter och doktorander som genom ett tävlingsförfarande fått tillträde till Erasmus Mundus-masterprogram och Erasmus Mundus-doktorandprogram. Stipendierna är avsedda för studier vid de högre utbildningsanstalter som deltar i ett Erasmus Mundus-masterprogram eller ett Erasmus Mundus-doktorandprogram. Stipendier i kategori B får endast ges till tredjelandsstudenter som inte är berättigade till stipendier i kategori A. |
| --- | --- |

b)

Gemenskapen får ge heltäckande stipendier i stipendiekategori B till europeiska masterstudenter och doktorander som genom ett tävlingsförfarande fått tillträde till Erasmus Mundus-masterprogram och Erasmus Mundus-doktorandprogram. Stipendierna är avsedda för studier vid de högre utbildningsanstalter som deltar i ett Erasmus Mundus-masterprogram eller ett Erasmus Mundus-doktorandprogram. Stipendier i kategori B får endast ges till tredjelandsstudenter som inte är berättigade till stipendier i kategori A.

| c) | Gemenskapen får ge kortfristiga stipendier till tredjelandsakademiker som besöker Erasmus Mundus-masterprogrammen i syfte att bedriva undervisning, forskning och akademiskt arbete vid de europeiska högre utbildningsanstalter som deltar i Erasmus Mundus-masterprogrammen. |
| --- | --- |

c)

Gemenskapen får ge kortfristiga stipendier till tredjelandsakademiker som besöker Erasmus Mundus-masterprogrammen i syfte att bedriva undervisning, forskning och akademiskt arbete vid de europeiska högre utbildningsanstalter som deltar i Erasmus Mundus-masterprogrammen.

| d) | Gemenskapen får ge kortfristiga stipendier till europeiska akademiker som besöker tredjeländers högre utbildningsanstalter delaktiga i Erasmus Mundus-masterprogrammen, i syfte att bedriva undervisning, forskning och akademiskt arbete vid de högre utbildningsanstalter i tredjeländer som deltar i Erasmus Mundus-masterprogrammen. |
| --- | --- |

d)

Gemenskapen får ge kortfristiga stipendier till europeiska akademiker som besöker tredjeländers högre utbildningsanstalter delaktiga i Erasmus Mundus-masterprogrammen, i syfte att bedriva undervisning, forskning och akademiskt arbete vid de högre utbildningsanstalter i tredjeländer som deltar i Erasmus Mundus-masterprogrammen.

| e) | Gemenskapen ska se till att de högre utbildningsanstalterna tillämpar insynsvänliga kriterier för beviljande av stipendier och att dessa bland annat beaktar att principen om lika möjligheter och icke-diskriminering respekteras. |
| --- | --- |

e)

Gemenskapen ska se till att de högre utbildningsanstalterna tillämpar insynsvänliga kriterier för beviljande av stipendier och att dessa bland annat beaktar att principen om lika möjligheter och icke-diskriminering respekteras.

2.   Stipendierna får sökas av masterstudenter och doktorander från Europa och tredjeländer samt akademiker enligt definitionerna i artikel 2.

3.   Studenter som beviljats stipendier ska få information om sin första studieort i tillräckligt god tid från det att beslutet har fattats.

4.   Personer som fått stipendier inom Erasmus Mundus-masterprogram kan också beviljas stipendier inom Erasmus Mundus-doktorandprogram.

5.   Kommissionen ska se till att ingen person får ekonomiskt stöd för samma ändamål från mer än ett gemenskapsprogram. I synnerhet får personer som fått ett Erasmus Mundus-stipendium inte ta emot Erasmus-bidrag för samma Erasmus Mundus-masterprogram eller Erasmus Mundus-doktorandprogram enligt programmet för livslångt lärande. På samma sätt får personer som fått bidrag enligt det särskilda programmet ”Människor” (Marie Curie-åtgärder) inom det sjunde ramprogrammet för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1) inte ta emot ett Erasmus Mundus-bidrag för samma studie- eller forskningsperiod.

INSATS 2:   ERASMUS MUNDUS-PARTNERSKAP

1.   Gemenskapen ska välja ut partnerskap av hög akademisk kvalitet som vid tillämpningen av programmet ska benämnas ”Erasmus Mundus-partnerskap”. De är avsedda att eftersträva och ska överensstämma med syftena och de särskilda målen i artikel 3, i den mån dessa överensstämmer med den rättsliga grund från vilken finansieringen härstammar.

2.   Vid tillämpningen av programmet och i överensstämmelse med den rättsliga grund från vilken finansieringen härstammar ska följande gälla för Erasmus Mundus-partnerskap:

| a) | De ska omfatta minst fem högre utbildningsanstalter i minst tre olika europeiska länder och ett antal högre utbildningsanstalter i särskilda tredjeländer som inte deltar i programmet för livslångt lärande och som kommer att fastställas vid de årliga förslagsomgångarna. |
| --- | --- |

a)

De ska omfatta minst fem högre utbildningsanstalter i minst tre olika europeiska länder och ett antal högre utbildningsanstalter i särskilda tredjeländer som inte deltar i programmet för livslångt lärande och som kommer att fastställas vid de årliga förslagsomgångarna.

| b) | De ska genomföra ett partnerskap som grund för kunskapsöverföring. |
| --- | --- |

b)

De ska genomföra ett partnerskap som grund för kunskapsöverföring.

| c) | De ska anordna utbyte av studenter på alla nivåer inom högre utbildning på grundval av hög akademisk kvalitet (från studenter i den första cykeln till postdoktorandforskare), akademiker och personal inom högre utbildning för rörlighetsperioder av varierande längd, inbegripet möjlighet till praktikperioder. |
| --- | --- |

c)

De ska anordna utbyte av studenter på alla nivåer inom högre utbildning på grundval av hög akademisk kvalitet (från studenter i den första cykeln till postdoktorandforskare), akademiker och personal inom högre utbildning för rörlighetsperioder av varierande längd, inbegripet möjlighet till praktikperioder.

| d) | De ska ha inbyggda former för ömsesidigt erkännande av studier och forskning bedriven vid partneranstalter som bygger på eller är kompatibla med Europeiska systemet för överföring av studiemeriter samt motsvarande system i tredjeländer. |
| --- | --- |

d)

De ska ha inbyggda former för ömsesidigt erkännande av studier och forskning bedriven vid partneranstalter som bygger på eller är kompatibla med Europeiska systemet för överföring av studiemeriter samt motsvarande system i tredjeländer.

| e) | De ska använda rörlighetsinstrument som utarbetats inom Erasmusprogrammet, såsom erkännande av tidigare studier, inlärningsavtal och betygsdokumentation. |
| --- | --- |

e)

De ska använda rörlighetsinstrument som utarbetats inom Erasmusprogrammet, såsom erkännande av tidigare studier, inlärningsavtal och betygsdokumentation.

| f) | De ska fastställa öppna villkor för tilldelning av rörlighetsbidrag där vederbörlig hänsyn tas till bl.a. jämlikhet och jämställdhet mellan kvinnor och män och språkförmåga och ska underlätta tillträdet i enlighet med principen om lika möjligheter och icke-diskriminering. |
| --- | --- |

f)

De ska fastställa öppna villkor för tilldelning av rörlighetsbidrag där vederbörlig hänsyn tas till bl.a. jämlikhet och jämställdhet mellan kvinnor och män och språkförmåga och ska underlätta tillträdet i enlighet med principen om lika möjligheter och icke-diskriminering.

| g) | De ska förbinda sig att följa de regler som är tillämpliga på urvalsförfarandet för stipendiater (studenter, akademiker och personal inom högre utbildning). |
| --- | --- |

g)

De ska förbinda sig att följa de regler som är tillämpliga på urvalsförfarandet för stipendiater (studenter, akademiker och personal inom högre utbildning).

| h) | De ska införa lämpliga arrangemang för att underlätta tillträdet för och mottagandet av europeiska och tredjeländers studenter, akademiker och personal inom högre utbildning (informationscentrer, logi, hjälp med visum osv.). |
| --- | --- |

h)

De ska införa lämpliga arrangemang för att underlätta tillträdet för och mottagandet av europeiska och tredjeländers studenter, akademiker och personal inom högre utbildning (informationscentrer, logi, hjälp med visum osv.).

| i) | De ska, utan att det påverkar undervisningsspråket, möjliggöra användning av minst två språk som talas i de länder där de högre utbildningsanstalter som deltar i Erasmus Mundus-partnerskapet är belägna och enligt vad som är lämpligt sörja för förberedande språkutbildning och språklig hjälp för stipendiaterna, särskilt genom kurser som de aktuella anstalterna anordnar. |
| --- | --- |

i)

De ska, utan att det påverkar undervisningsspråket, möjliggöra användning av minst två språk som talas i de länder där de högre utbildningsanstalter som deltar i Erasmus Mundus-partnerskapet är belägna och enligt vad som är lämpligt sörja för förberedande språkutbildning och språklig hjälp för stipendiaterna, särskilt genom kurser som de aktuella anstalterna anordnar.

| j) | De ska bedriva ytterligare partnerskapsverksamhet, såsom dubbla examina, gemensam kursplanutveckling, utbyte av bästa praxis osv. |
| --- | --- |

j)

De ska bedriva ytterligare partnerskapsverksamhet, såsom dubbla examina, gemensam kursplanutveckling, utbyte av bästa praxis osv.

| k) | När det gäller åtgärder som finansieras enligt förordning (EG) nr 1905/2006 eller AVS–EG-partnerskapsavtalet ska de uppmuntra tredjelandsmedborgare att återvända till sina ursprungsländer när deras studie- eller forskningsperioder är över så att de kan bidra till den ekonomiska utvecklingen och välfärden i dessa länder. |
| --- | --- |

k)

När det gäller åtgärder som finansieras enligt förordning (EG) nr 1905/2006 eller AVS–EG-partnerskapsavtalet ska de uppmuntra tredjelandsmedborgare att återvända till sina ursprungsländer när deras studie- eller forskningsperioder är över så att de kan bidra till den ekonomiska utvecklingen och välfärden i dessa länder.

3.   Kommissionen ska, efter samråd med de behöriga myndigheterna i de aktuella tredjeländerna via sina delegationer, ange nationella och regionala prioriteringar utifrån behoven i de enskilda tredjeländerna som berörs av partnerskapen.

4.   Erasmus Mundus-partnerskap kommer att väljas ut för en treårsperiod, med ett årligt förlängningsförfarande på grundval av lägesrapporter.

5.   Stipendier kan ges till europeiska och tredjeländers studenter och akademiker enligt definitionerna i artikel 2.

6.   När kommissionen tilldelar stipendier inom insats 2 ska den stödja socioekonomiskt missgynnade grupper och befolkningar i utsatta situationer, utan att äventyra de öppenhetsvillkor som avses i punkt 2 f.

7.   Kommissionen ska se till att ingen person får ekonomiskt stöd för samma ändamål från mer än ett gemenskapsprogram. I synnerhet får personer som fått ett Erasmus Mundus-stipendium inte ta emot Erasmus-bidrag för samma rörlighetsperiod enligt programmet för livslångt lärande. På samma sätt får personer som fått bidrag enligt det ovannämnda särskilda programmet ”Människor” inte ta emot ett Erasmus Mundus-bidrag för samma studie- eller forskningsperiod.

8.   De partnerskap som valts ut inom Erasmus Mundus externa samarbete (det tidigare namnet för insats 2) ska fortsätta inom den insatsen till slutet av den period för vilken de har valts ut, med ett förenklat årligt förlängningsförfarande som bygger på lägesrapporter.

INSATS 3:   FRÄMJANDE AV DEN EUROPEISKA HÖGRE UTBILDNINGEN

1.   Genom insats 3 får gemenskapen ge stöd till verksamhet som syftar till att öka den europeiska högre utbildningens attraktionskraft, profil, synlighet och tillgänglighet. Verksamheten ska bidra till programmets mål och anknyta till den internationella dimensionen inom alla aspekter av högre utbildning, t.ex. främjande, tillgänglighet, kvalitetssäkring, erkännande av studiemeriter, erkännande av europeiska kvalifikationer utanför Europa och ömsesidigt erkännande av kvalifikationer med tredjeländer, utarbetande av kursplaner, rörlighet, tjänstekvalitet m.m. Verksamheten får inbegripa främjande av programmet och dess resultat.

2.   Stödberättigade anstalter kan inbegripa offentliga eller privata organ som är verksamma inom den högre utbildningen, i enlighet med artikel 5 f. Verksamheten ska bedrivas i projekt som ska involvera organisationer från minst tre olika europeiska länder och får involvera organisationer från tredjeländer.

3.   Verksamheten får bedrivas i olika former (konferenser, seminarier, workshoppar, studier, analyser, pilotprojekt, priser, internationella nätverk, produktion av material för publicering, utveckling av redskap för information, kommunikation och teknik m.m.) och får äga rum var som helst i världen. Kommissionen ska på bästa möjliga sätt sprida information om verksamheten inom och utvecklingen av programmet, särskilt via Erasmus Mundus flerspråkiga webbplats, som bör göras mer överskådlig och lättillgänglig.

4.   I verksamheten ska kopplingar mellan den högre utbildningen och forskningen och den privata sektorn i europeiska länder och tredjeländer eftersträvas, och eventuella samverkansfördelar ska tas tillvara där så är möjligt.

5.   En integrerad politik för information till allmänheten ska genomföras av de behöriga nationella myndigheterna i samarbete med de högre utbildningsanstalter som deltar i programmet. Målet ska vara att ge fullständig information vid lämplig tidpunkt och klargöra vilka förfaranden som krävs, och man bör i första hand rikta sig till de regioner som är underrepresenterade.

6.   Gemenskapen får ge stöd, där så befinns lämpligt, till de strukturer som utses enligt artikel 6.2 b i deras ansträngningar att främja programmet och sprida dess resultat nationellt och internationellt.

7.   Gemenskapen ska ge stöd till en alumniförening för alla studenter (tredjelandsstudenter och europeiska studenter) som tar examen från Erasmus Mundus-masterprogram och Erasmus Mundus-doktorandprogram.

TEKNISKA STÖDÅTGÄRDER

Programmets övergripande finansieringsram får också omfatta utgifter för experter, ett genomförandeorgan, befintliga behöriga organ i medlemsstaterna och vid behov andra former av tekniskt och administrativt stöd som kommissionen kan behöva anlita vid programmets genomförande. Annat tekniskt och administrativt stöd kan särskilt inbegripa studier, möten, information, publikationer, övervakning, kontroll och revision, utvärdering, utgifter för IT-nät för informationsutbyte samt andra utgifter som är direkt nödvändiga för programmets genomförande och måluppfyllelse.

URVALSFÖRFARANDEN

I urvalsförfarandena ska följande beaktas:

| a) | Förslag inom insats 1 ska väljas ut av kommissionen med bistånd av en urvalsnämnd med en ordförande som kommissionen utser och ledamöter med högt anseende i den akademiska världen och som är representativa för den högre utbildningens mångfald i Europeiska unionen. Urvalsnämnden ska se till att Erasmus Mundus-masterprogram och Erasmus Mundus-doktorandprogram uppfyller högsta akademiska krav och har en så balanserad geografisk fördelning som möjligt. En jämn fördelning mellan olika studieområden ska eftersträvas under programperioden. Kommissionen ska organisera en bedömning på europeisk nivå av alla stödberättigade förslag av oberoende akademiska experter innan förslagen läggs fram inför urvalsnämnden. Varje Erasmus Mundus-masterprogram och Erasmus Mundus-doktorandprogram ska tilldelas ett visst antal stipendier som ska betalas ut till utvalda personer av det eller de organ som förvaltar master- och doktorandprogrammen. Urvalet av masterstudenter, doktorander och akademiker ska göras av de anstalter som deltar i Erasmus Mundus-masterprogrammen och Erasmus Mundus-doktorandprogrammen på grundval av höga akademiska kvaliteter efter samråd med kommissionen. Även om Insats 1 i huvudsak riktar sig till studenter från tredjeländer, kan även europeiska studenter omfattas. Urvalsförfaranden för Erasmus Mundus-masterprogram och Erasmus Mundus-doktorandprogram ska omfatta samråd med de strukturer som utses i enlighet med artikel 6.2 b. |
| --- | --- |

a)

Förslag inom insats 1 ska väljas ut av kommissionen med bistånd av en urvalsnämnd med en ordförande som kommissionen utser och ledamöter med högt anseende i den akademiska världen och som är representativa för den högre utbildningens mångfald i Europeiska unionen. Urvalsnämnden ska se till att Erasmus Mundus-masterprogram och Erasmus Mundus-doktorandprogram uppfyller högsta akademiska krav och har en så balanserad geografisk fördelning som möjligt. En jämn fördelning mellan olika studieområden ska eftersträvas under programperioden. Kommissionen ska organisera en bedömning på europeisk nivå av alla stödberättigade förslag av oberoende akademiska experter innan förslagen läggs fram inför urvalsnämnden. Varje Erasmus Mundus-masterprogram och Erasmus Mundus-doktorandprogram ska tilldelas ett visst antal stipendier som ska betalas ut till utvalda personer av det eller de organ som förvaltar master- och doktorandprogrammen. Urvalet av masterstudenter, doktorander och akademiker ska göras av de anstalter som deltar i Erasmus Mundus-masterprogrammen och Erasmus Mundus-doktorandprogrammen på grundval av höga akademiska kvaliteter efter samråd med kommissionen. Även om Insats 1 i huvudsak riktar sig till studenter från tredjeländer, kan även europeiska studenter omfattas. Urvalsförfaranden för Erasmus Mundus-masterprogram och Erasmus Mundus-doktorandprogram ska omfatta samråd med de strukturer som utses i enlighet med artikel 6.2 b.

| b) | Förslag inom insats 2 ska väljas ut av kommissionen enligt bestämmelserna i förordningarna (EG) nr 1085/2006, (EG) nr 1638/2006, (EG) nr 1905/2006 och (EG) nr 1934/2006 samt AVS–EG-partnerskapet och det interna avtalet AVS–EG.
  Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i de förordningar och avtal som avses i första stycket ska kommissionen även se till att förslagen till Erasmus Mundus-partnerskap motsvarar högsta akademiska kvalitet och har en så balanserad geografisk fördelning som möjligt. Urvalet av studenter och akademiker ska göras av de institutioner som deltar i partnerskapet på grundval av akademisk kvalitet efter samråd med kommissionen. Insats 2 riktar sig i huvudsak till studenter från tredjeländer. För att bidra till ett ömsesidigt berikande bör rörligheten dock även omfatta unionsmedborgare. |
| --- | --- |

b)

Förslag inom insats 2 ska väljas ut av kommissionen enligt bestämmelserna i förordningarna (EG) nr 1085/2006, (EG) nr 1638/2006, (EG) nr 1905/2006 och (EG) nr 1934/2006 samt AVS–EG-partnerskapet och det interna avtalet AVS–EG.

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i de förordningar och avtal som avses i första stycket ska kommissionen även se till att förslagen till Erasmus Mundus-partnerskap motsvarar högsta akademiska kvalitet och har en så balanserad geografisk fördelning som möjligt. Urvalet av studenter och akademiker ska göras av de institutioner som deltar i partnerskapet på grundval av akademisk kvalitet efter samråd med kommissionen. Insats 2 riktar sig i huvudsak till studenter från tredjeländer. För att bidra till ett ömsesidigt berikande bör rörligheten dock även omfatta unionsmedborgare.

| c) | Förslag inom insats 3 ska väljas ut av kommissionen. |
| --- | --- |

c)

Förslag inom insats 3 ska väljas ut av kommissionen.

| d) | Kommissionen ska utan dröjsmål informera den kommitté som avses i artikel 8.1 om alla urvalsbeslut. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen ska utan dröjsmål informera den kommitté som avses i artikel 8.1 om alla urvalsbeslut.

FINANSIELLA BESTÄMMELSER

1.   Schablonbelopp, enhetskostnadstariffer och priser

Schablonbelopp och/eller enhetskostnadstariffer i den mening som avses i artikel 181.1 i förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 får användas för alla insatser som avses i artikel 4.

Schablonbelopp får användas för upp till högst 25 000 EUR per partner inom en bidragsöverenskommelse. De får kombineras upp till högst 100 000 EUR och/eller användas tillsammans med enhetskostnadstariffer.

Kommissionen får besluta om tilldelning av priser med anknytning till verksamhet inom programmets ram.

2.   Partnerskapsöverenskommelser

När programmets insatser kompletteras av ramöverenskommelser om partnerskap, i enlighet med artikel 163 i förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002, får sådana partnerskap väljas ut och finansieras under en femårsperiod med förbehåll för ett förenklat förlängningsförfarande.

3.   Högre utbildningsanstalter eller -organisationer

Alla av medlemsstaterna särskilt angivna högre utbildningsanstalter och -organisationer som har fått över 50 % av sina årliga intäkter från offentliga medel de senaste två åren eller som kontrolleras av offentliga organ eller dessas företrädare, ska av kommissionen anses ha nödvändig finansiell, professionell och administrativ kapacitet och den nödvändiga finansiella stabiliteten för att genomföra projekt inom programmet. De ska inte behöva förete ytterligare dokumentation för att styrka sådan kapacitet eller stabilitet. Sådana anstalter eller organisationer får undantas från revisionskraven i artikel 173.4 femte stycket i förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002.

4.   Sökandenas yrkeskompetens och kvalifikationer

Kommissionen får besluta, i enlighet med artikel 176.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002, att vissa kategorier av stödmottagare har den yrkeskompetens och de yrkeskvalifikationer som krävs för att genomföra de föreslagna insatserna eller arbetsprogrammen.

5.   Bestämmelser om bedrägeribekämpning

Kommissionens beslut i enlighet med artikel 7, därmed sammanhängande avtal och överenskommelser samt avtal med deltagande tredjeländer ska särskilt innehålla bestämmelser om kommissionens eller dess företrädares övervakning och ekonomiska kontroller, inbegripet av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF), och för revisioner, i förekommande fall på plats, av Revisionsrätten.

Stödmottagare ska se till att, där så är tillämpligt, styrkande handlingar som innehas av partnern eller medlemmen uppvisas för kommissionen.

Kommissionen får utföra revision av bidrag, antingen direkt med egen personal eller med något annat kvalificerat externt organ som den utser. Sådan revision får utföras under avtalets giltighetstid och i fem år efter det att projektet avslutats. I förekommande fall kan revisionens resultat leda till att kommissionen beslutar om återkrav.

Kommissionens personal och extern personal på kommissionens uppdrag ska ha lämplig tillträdesrätt, särskilt till stödmottagarens kontor och till alla uppgifter, även uppgifter i elektronisk form, som behövs för sådana revisioner.

Revisionsrätten och OLAF ska ha samma rättigheter, särskilt tillträdesrätt, som kommissionen.

Dessutom får kommissionen utföra kontroller och inspektioner på plats under programmet i enlighet med rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (2).

För de gemenskapsinsatser som finansieras enligt detta beslut avses med oegentlighet enligt artikel 1.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (3) varje överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten eller varje åsidosättande av en avtalsenligt förpliktelse som är följden av en handling eller en underlåtenhet av en ekonomisk aktör och som har lett eller skulle ha kunnat leda till en negativ ekonomisk effekt för Europeiska unionens allmänna budget eller budgetar som den förvaltar, genom en otillbörlig utgift.

---

(1)  EUT L 54, 22.2.2007, s. 91.

(2)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

(3)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 19.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/99 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/99

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 8 december 2008

om undantagande från gemenskapsfinansiering av vissa utgifter som verkställts av medlemsstaterna inom ramen för garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) och inom ramen för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ)

[delgivet med nr K(2008) 7820]

(Endast de danska, engelska, estländska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, nederländska, portugisiska, slovenska, spanska och svenska texterna är giltiga)

(2008/960/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1258/1999 av den 17 maj 1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken (1), särskilt artikel 7.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (2), särskilt artikel 31,

efter samråd med kommittén för jordbruksfonderna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 7.4 i förordning (EG) nr 1258/1999, och artikel 31 i förordning (EG) nr 1290/2005, ska kommissionen genomföra nödvändiga undersökningar, meddela de berörda medlemsstaterna sina iakttagelser, beakta deras synpunkter, kalla till bilaterala förhandlingar i syfte att nå en överenskommelse med berörda medlemsstater och formellt underrätta dessa om sina slutsatser. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 7.4 i förordning (EG) nr 1258/1999, och artikel 31 i förordning (EG) nr 1290/2005, ska kommissionen genomföra nödvändiga undersökningar, meddela de berörda medlemsstaterna sina iakttagelser, beakta deras synpunkter, kalla till bilaterala förhandlingar i syfte att nå en överenskommelse med berörda medlemsstater och formellt underrätta dessa om sina slutsatser.

| (2) | Medlemsstaterna har haft möjlighet att begära ett förlikningsförfarande. Denna möjlighet har utnyttjats i vissa fall och kommissionen har studerat rapporten från förfarandet i fråga. |
| --- | --- |

(2)

Medlemsstaterna har haft möjlighet att begära ett förlikningsförfarande. Denna möjlighet har utnyttjats i vissa fall och kommissionen har studerat rapporten från förfarandet i fråga.

| (3) | Enligt förordning (EG) nr 1258/1999 och förordning (EG) nr 1290/2005, får jordbruksutgifter finansieras endast om de verkställts i överensstämmelse med gemenskapsbestämmelserna. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EG) nr 1258/1999 och förordning (EG) nr 1290/2005, får jordbruksutgifter finansieras endast om de verkställts i överensstämmelse med gemenskapsbestämmelserna.

| (4) | De utförda kontrollerna och resultaten av de bilaterala diskussionerna och förlikningsförfarandena har visat att en del av de betalningar som medlemsstaterna deklarerat inte uppfyller detta krav och följaktligen inte får finansieras av garantisektionen vid EUGFJ eller av Europeiska garantifonden för jordbruket (nedan kallad EGFJ). |
| --- | --- |

(4)

De utförda kontrollerna och resultaten av de bilaterala diskussionerna och förlikningsförfarandena har visat att en del av de betalningar som medlemsstaterna deklarerat inte uppfyller detta krav och följaktligen inte får finansieras av garantisektionen vid EUGFJ eller av Europeiska garantifonden för jordbruket (nedan kallad EGFJ).

| (5) | De belopp som inte tillåts belasta garantisektionen vid EUGFJ eller EGFJ bör anges. Dessa belopp avser inte betalningar som verkställdes mer än tjugofyra månader innan kommissionen skriftligen meddelade medlemsstaterna resultaten av kontrollerna. |
| --- | --- |

(5)

De belopp som inte tillåts belasta garantisektionen vid EUGFJ eller EGFJ bör anges. Dessa belopp avser inte betalningar som verkställdes mer än tjugofyra månader innan kommissionen skriftligen meddelade medlemsstaterna resultaten av kontrollerna.

| (6) | För de fall som avses i detta beslut har kommissionen i en sammanfattande rapport underrättat medlemsstaterna om vilka belopp som enligt uppskattningar ska undantas därför att de inte handlagts enligt gemenskapens bestämmelser. |
| --- | --- |

(6)

För de fall som avses i detta beslut har kommissionen i en sammanfattande rapport underrättat medlemsstaterna om vilka belopp som enligt uppskattningar ska undantas därför att de inte handlagts enligt gemenskapens bestämmelser.

| (7) | Detta beslut påverkar inte de finansiella slutsatser som kommissionen kan komma att dra av domstolens domar i mål som ännu inte hade avgjorts den 11 september 2008 och som gäller frågor som omfattas av detta beslut. |
| --- | --- |

(7)

Detta beslut påverkar inte de finansiella slutsatser som kommissionen kan komma att dra av domstolens domar i mål som ännu inte hade avgjorts den 11 september 2008 och som gäller frågor som omfattas av detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De betalningar som anges i bilagan, och som har verkställts av medlemsstaternas godkända utbetalningsställen och deklarerats inom ramen för garantisektionen vid EUGFJ eller inom ramen för EGFJ, ska undantas från gemenskapsfinansiering eftersom de inte har verkställts i överensstämmelse med gemenskapsbestämmelserna.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark, Republiken Estland, Irland, Republiken Grekland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Konungariket Nederländerna, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Finland, Konungariket Sverige och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel den 8 december 2008.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 103.

1

(2)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1.

2

---

BILAGA

Budget item 6 7 0 1

| MS | Åtgärd | Räkenskapsår | Korrigeringsskäl | Typ | % | Valuta | Belopp | Redan gjorda avdrag | Finansiella konsekvenser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CY | Finansiell revision – Försenade betalningar | 2005 | Betalning efter tidsfristens utgång | engångsbelopp | | EUR | – 307 476,09 | 0,00 | – 307 476,09 |
| CY | Finansiell revision – Försenade betalningar | 2007 | Betalning efter tidsfristens utgång | engångsbelopp | | EUR | –15 492,01 | 0,00 | –15 492,01 |
| TOTAL CY | – 322 968,10 | 0,00 | – 322 968,10 |
| DK | Finansiell revision – Överskridande | 2007 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | –5 152,13 | –5 152,13 | 0,00 |
| DK | Köttbidrag – Tackor och getter | 2003 | Brister i kontroller på plats | schablon | 2,00 | DKK | – 259 091,35 | 0,00 | – 259 091,35 |
| DK | Köttbidrag – Tackor och getter | 2003 | Icke stödberättigande utbetalningar till jordbrukare med mindre än 10 bidragsrättigheter, uteblivna sanktioner | engångsbelopp | | DKK | –36 000,00 | 0,00 | –36 000,00 |
| DK | Köttbidrag – Tackor och getter | 2003 | Icke stödberättigande utbetalningar till jordbrukare med mindre än 10 bidragsrättigheter, uteblivna sanktioner | engångsbelopp | | DKK | –5 470,00 | 0,00 | –5 470,00 |
| DK | Köttbidrag – Tackor och getter | 2004 | Brister i kontroller på plats | schablon | 2,00 | DKK | – 260 526,93 | 0,00 | – 260 526,93 |
| DK | Köttbidrag – Tackor och getter | 2004 | Icke stödberättigande utbetalningar till jordbrukare med mindre än 10 bidragsrättigheter, uteblivna sanktioner | engångsbelopp | | DKK | –7 953,00 | 0,00 | –7 953,00 |
| DK | Köttbidrag – Tackor och getter | 2005 | Brister i kontroller på plats | schablon | 2,00 | DKK | – 251 525,26 | 0,00 | – 251 525,27 |
| DK | Köttbidrag – Tackor och getter | 2005 | Icke stödberättigande utbetalningar till jordbrukare med mindre än 10 bidragsrättigheter | engångsbelopp | | DKK | –6 876,00 | 0,00 | –6 876,00 |
| DK | Köttbidrag – Tackor och getter | 2006 | Brister i kontroller på plats | schablon | 2,00 | DKK | –1 113,18 | 0,00 | –1 113,18 |
| TOTAL DK (EUR) | –5 152,13 | –5 152,13 | 0,00 |
| TOTAL DK (DKK) | – 828 555,71 | 0,00 | – 828 555,73 |
| EE | Direktstöd | 2005 | Obefintlig kontroll av frågor om god jordbrukshävd | schablon | 5,00 | EUR | –53 048,53 | 0,00 | –53 048,53 |
| EE | Direktstöd | 2005 | Försenad identifiering av skiften och kontroll av stödberättigande; tillämpning av oberättigad toleransnivå | engångsbelopp | | EUR | –8 354,58 | 0,00 | –8 354,58 |
| TOTAL EE | –61 403,11 | 0,00 | –61 403,11 |
| ES | Finansiell revision – Försenade betalningar | 2007 | Betalning efter tidsfristens utgång | engångsbelopp | | EUR | –2 841 217,50 | –2 841 217,50 | 0,00 |
| ES | Finansiell revision – Överskridande | 2006 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | –12 065,99 | 0,00 | –12 065,99 |
| ES | Finansiell revision – Överskridande | 2007 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | 2 414 475,70 | 2 414 475,70 | 0,00 |
| ES | Frukt och grönsaker – bearbetning av persikor och päron | 2006 | Brister i rapporteringen av kvantiteter | engångsbelopp | | EUR | – 344 930,75 | 0,00 | – 344 930,75 |
| ES | Offentlig lagring av socker | 2006 | Felaktig deklaration i e-Fauditsystemet | engångsbelopp | | EUR | – 393 000,00 | 0,00 | – 393 000,00 |
| ES | Landsbygdsutveckling – garanti – kompletterande åtgärder (icke arealrelaterade åtgärder) | 2005 | Brister i grundläggande kontroller och stödkontroller | schablon | 2,00 | EUR | –3 595,00 | 0,00 | –3 595,00 |
| ES | Landsbygdsutveckling – garanti – kompletterande åtgärder (icke arealrelaterade åtgärder) | 2006 | Brister i grundläggande kontroller och stödkontroller | schablon | 2,00 | EUR | – 207 884,00 | 0,00 | – 207 884,00 |
| ES | Landsbygdsutveckling – garanti – kompletterande åtgärder (icke arealrelaterade åtgärder) | 2006 | Brister i grundläggande kontroller och stödkontroller | schablon | 5,00 | EUR | – 288 357,00 | 0,00 | – 288 357,00 |
| ES | Landsbygdsutveckling – garanti – kompletterande åtgärder (arealrelaterade åtgärder) | 2004 | Ej formaliserade dubbelkontroller mot IAKS, svagheter i övervakning av administrativa kontroller | schablon | 5,00 | EUR | –14 615,00 | 0,00 | –14 615,00 |
| ES | Landsbygdsutveckling – garanti – kompletterande åtgärder (arealrelaterade åtgärder) | 2005 | Ej formaliserade dubbelkontroller mot IAKS, svagheter i övervakning av administrativa kontroller | schablon | 5,00 | EUR | –30 439,00 | 0,00 | –30 439,00 |
| TOTAL ES | –1 721 628,54 | – 426 741,80 | –1 294 886,74 |
| FI | Finansiell revision – Försenade betalningar | 2007 | Betalning efter tidsfristens utgång | engångsbelopp | | EUR | –42 506,38 | –42 506,38 | 0,00 |
| FI | Finansiell revision – Överskridande | 2007 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | –1 726 188,56 | –1 726 188,56 | 0,00 |
| FI | Köttbidrag – Tackor och getter | 2004 | Icke stödberättigande utbetalningar | engångsbelopp | | EUR | – 339,95 | 0,00 | – 339,95 |
| FI | Köttbidrag – Tackor och getter | 2004 | Brister i djurregistret och i kontrollen av styrkande dokument och olämpligt val av tidpunkt för kontrollerna på plats | schablon | 2,00 | EUR | –27 247,15 | 0,00 | –27 247,15 |
| FI | Köttbidrag – Tackor och getter | 2005 | Icke stödberättigande utbetalningar | engångsbelopp | | EUR | –32,84 | 0,00 | –32,84 |
| FI | Köttbidrag – Tackor och getter | 2005 | Brister i djurregistret och i kontrollen av styrkande dokument och olämpligt val av tidpunkt för kontrollerna på plats | schablon | 2,00 | EUR | –28 736,83 | 0,00 | –28 736,83 |
| FI | Köttbidrag – Tackor och getter | 2006 | Icke stödberättigande utbetalningar | engångsbelopp | | EUR | – 531,54 | 0,00 | – 531,54 |
| FI | Köttbidrag – Tackor och getter | 2006 | Brister i djurregistret och i kontrollen av styrkande dokument och olämpligt val av tidpunkt för kontrollerna på plats | schablon | 2,00 | EUR | –28 844,64 | 0,00 | –28 844,64 |
| TOTAL FI | –1 854 427,90 | –1 768 694,94 | –85 732,96 |
| FR | Vin – Omstrukturering | 2001 | Återbetalning efter det att domstolen annulerat kommissionens beslut 2005/579/EG genom dom i mål T-370/05 | engångsbelopp | | EUR | 1 865 093,29 | 0,00 | 1 865 093,29 |
| FR | Vin – Omstrukturering | 2002 | Återbetalning efter det att domstolen annulerat kommissionens beslut 2005/579/EG genom dom i mål T-370/05 | engångsbelopp | | EUR | 7 090 032,97 | 0,00 | 7 090 032,97 |
| FR | Vin – Omstrukturering | 2003 | Återbetalning efter det att domstolen annulerat kommissionens beslut 2005/579/EG genom dom i mål T-370/05 | engångsbelopp | | EUR | 4 563 995,79 | 0,00 | 4 563 995,79 |
| FR | Finansiell revision – Försenade betalningar | 2007 | Betalning efter tidsfristens utgång | engångsbelopp | | EUR | –68 057,71 | –68 057,71 | 0,00 |
| FR | Finansiell revision – Överskridande | 2007 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | 6 570 774,75 | 6 570 774,75 | 0,00 |
| FR | Frukt och grönsaker – Nötter (andra åtgärder) | 2005 | Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder | engångsbelopp | | EUR | – 103 178,78 | 0,00 | – 103 178,78 |
| FR | Frukt och grönsaker – Nötter (andra åtgärder) | 2006 | Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder | one-off | | EUR | –20 217,77 | 0,00 | –20 217,77 |
| FR | Frukt och grönsaker – Driftsmedel | 2002 | Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder | engångsbelopp | | EUR | –59 992,28 | 0,00 | –59 992,28 |
| FR | Frukt och grönsaker – Driftsmedel | 2003 | Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder | engångsbelopp | | EUR | – 679 369,40 | 0,00 | – 679 369,40 |
| FR | Frukt och grönsaker – Driftsmedel | 2004 | Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder | engångsbelopp | | EUR | –1 027 984,81 | 0,00 | –1 027 984,81 |
| FR | Frukt och grönsaker – Driftsmedel | 2004 | Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder | schablon | 5,00 | EUR | –1 304 495,63 | 0,00 | –1 304 495,63 |
| FR | Frukt och grönsaker – Driftsmedel | 2005 | Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder | engångsbelopp | | EUR | –19 291 685,69 | 0,00 | –19 291 685,69 |
| FR | Frukt och grönsaker – Driftsmedel | 2005 | Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder | schablon | 5,00 | EUR | –1 572 466,41 | 0,00 | –1 572 466,41 |
| FR | Frukt och grönsaker – Driftsmedel | 2005 | Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder | schablon | 10,00 | EUR | –44 313,03 | 0,00 | –44 313,03 |
| FR | Frukt och grönsaker – Driftsmedel | 2006 | Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder | engångsbelopp | | EUR | –16 287 142,74 | 0,00 | –16 287 142,74 |
| FR | Frukt och grönsaker – Driftsmedel | 2006 | Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder | schablon | 5,00 | EUR | –1 195 302,78 | 0,00 | –1 195 302,78 |
| FR | Frukt och grönsaker – Driftsmedel | 2006 | Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder | schablon | 10,00 | EUR | –35 982,74 | 0,00 | –35 982,74 |
| FR | Frukt och grönsaker – producentsammansl. | 2005 | Vissa kriterier för erkännande ej uppfyllda | schablon | 10,00 | EUR | – 110 942,38 | 0,00 | – 110 942,38 |
| FR | Frukt och grönsaker – producentsammansl. | 2006 | Vissa kriterier för erkännande ej uppfyllda | schablon | 10,00 | EUR | –78 515,09 | 0,00 | –78 515,09 |
| FR | Frukt och grönsaker – återtag | 2005 | Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder | engångsbelopp | | EUR | – 514 054,00 | 0,00 | – 514 054,00 |
| FR | Frukt och grönsaker – återtag | 2006 | Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder | engångsbelopp | | EUR | – 271 574,01 | 0,00 | – 271 574,01 |
| FR | IT-revision – revision av allmänna kontroller | 2004 | Skillnaden mellan antalet djur för vilka stöd har betalats ut och antalet djur för vilka stöd skulle ha betalats ut | engångsbelopp | | EUR | –10 785,10 | 0,00 | –10 785,10 |
| FR | IT-revision – revision av allmänna kontroller | 2005 | Skillnaden mellan antalet djur för vilka stöd har betalats ut och antalet djur för vilka stöd skulle ha betalats ut | engångsbelopp | | EUR | –24 879,30 | 0,00 | –24 879,30 |
| FR | IT-revision – revision av allmänna kontroller | 2006 | Skillnaden mellan antalet djur för vilka stöd har betalats ut och antalet djur för vilka stöd skulle ha betalats ut | engångsbelopp | | EUR | –26 907,72 | 0,00 | –26 907,72 |
| FR | Köttbidrag – Tackor och getter | 2003 | Brister avseende tillämpning av påföljder | schablon | 2,00 | EUR | –6 341 113,15 | 0,00 | –6 341 113,15 |
| FR | Köttbidrag – Tackor och getter | 2004 | Brister avseende tillämpning av påföljder | schablon | 2,00 | EUR | – 749 598,96 | 0,00 | – 749 598,96 |
| FR | Köttbidrag – Tackor och getter | 2005 | Brister avseende tillämpning av påföljder | schablon | 2,00 | EUR | –3 500 199,46 | 0,00 | –3 500 199,46 |
| FR | Köttbidrag – Tackor och getter | 2006 | Brister avseende tillämpning av påföljder | schablon | 2,00 | EUR | –3 409 359,12 | 0,00 | –3 409 359,13 |
| TOTAL FR | –36 638 221,26 | 6 502 717,04 | –43 140 938,32 |
| GB | Finansiell revision – Försenade betalningar | 2007 | Betalning efter tidsfristens utgång | engångsbelopp | | EUR | –84 719 103,39 | –84 719 103,39 | 0,00 |
| GB | Finansiell revision – Överskridande | 2007 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | –3 631,78 | –3 631,78 | 0,00 |
| GB | Tvärvillkor | 2006 | Brister vid tillämpning av påföljder för bristande efterlevnad av föreskrivet verksamhetskrav 2 | schablon | 0,06 | GBP | – 258 049,93 | 0,00 | – 258 049,93 |
| GB | Tvärvillkor | 2006 | Lägsta antalet kontroller på plats uppnåddes ej | schablon | 0,30 | GBP | –4 618 521,99 | 0,00 | –4 618 521,99 |
| GB | Frukt och grönsaker – Driftsmedel | 2003 | Brister i grundläggande kontroller | schablon | 5,00 | GBP | –58 457,00 | 0,00 | –58 457,00 |
| GB | Frukt och grönsaker – Driftsmedel | 2004 | Brister i grundläggande kontroller | schablon | 5,00 | GBP | – 633 224,00 | 0,00 | – 633 224,00 |
| GB | Frukt och grönsaker – Driftsmedel | 2005 | Brister i grundläggande kontroller | schablon | 5,00 | GBP | – 847 207,00 | 0,00 | – 847 207,00 |
| GB | Frukt och grönsaker – Driftsmedel | 2006 | Brister i grundläggande kontroller | schablon | 5,00 | GBP | – 462 110,00 | 0,00 | – 462 110,00 |
| GB | Frukt och grönsaker – producentsammansl. | 2003 | Brister i kontrollsystem för erkännande av nyligen bildade producentorganisationer | engångsbelopp | | GBP | – 558 146,00 | 0,00 | – 558 146,00 |
| GB | Frukt och grönsaker – producentsammansl. | 2004 | Brister i kontrollsystem för producentorganisationer bildade före 2002 (tillhandahåller inte tekniska hjälpmedel | engångsbelopp | | GBP | –6 228 894,00 | 0,00 | –6 228 894,00 |
| GB | Frukt och grönsaker – producentsammansl. | 2005 | Brister i kontrollsystem för producentorganisationer bildade före 2002 (tillhandahåller inte tekniska hjälpmedel | engångsbelopp | | GBP | –8 637 752,00 | 0,00 | –8 637 752,00 |
| GB | Frukt och grönsaker – producentsammansl. | 2006 | Brister i kontrollsystem för producentorganisationer bildade före 2002 (tillhandahåller inte tekniska hjälpmedel | engångsbelopp | | GBP | –4 777 965,00 | 0,00 | –4 777 965,00 |
| GB | Undantagsåtgärder till stöd | 2003 | Utbetalningar för ej stödberättigande djur gjorda pga bristande kontroller | schablon | 2,00 | GBP | – 200 749,00 | 0,00 | – 200 749,00 |
| GB | Undantagsåtgärder till stöd | 2004 | Utbetalningar för ej stödberättigande djur gjorda pga bristande kontroller | schablon | 2,00 | GBP | – 473 831,00 | 0,00 | – 473 831,00 |
| GB | Undantagsåtgärder till stöd | 2005 | Utbetalningar för ej stödberättigande djur gjorda pga bristande kontroller | schablon | 2,00 | GBP | – 262 024,00 | 0,00 | – 262 024,00 |
| TOTAL GB (EUR) | –84 722 735,17 | –84 722 735,17 | 0,00 |
| TOTAL GB (GBP) | –28 016 930,92 | 0,00 | –28 016 930,92 |
| GR | Bomull | 2002 | Överskridande av den stödberättigande produktionen | schablon | 5,00 | EUR | –27 731 557,37 | 0,00 | –27 731 557,37 |
| GR | Bomull | 2003 | Överskridande av den stödberättigande produktionen | engångsbelopp | | EUR | –4 870 264,97 | 0,00 | –4 870 264,97 |
| GR | Bomull | 2003 | Brister i kontroll av miljökraven | schablon | 5,00 | EUR | –32 655 464,17 | 0,00 | –32 655 464,17 |
| GR | Bomull | 2004 | Överskridande av den stödberättigande produktionen | engångsbelopp | | EUR | –2 143 945,63 | 0,00 | –2 143 945,63 |
| GR | Finansiell revision – Försenade betalningar | 2005 | Betalning efter tidsfristens utgång | engångsbelopp | | EUR | –4 521 536,62 | –4 678 975,85 | 157 439,23 |
| GR | Finansiell revision – Överskridande | 2004 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | –6 326 450,77 | – 151 597,30 | –6 174 853,47 |
| GR | Finansiell revision – Överskridande | 2005 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | – 233 613,43 | –7 621,91 | – 225 991,52 |
| GR | Frukt och grönsaker – bearbetning av citrusfrukter | 2005 | Utbetalningar per check. Brister i administrativa kontroller och bokföringskontroller. | schablon | 10,00 | EUR | –2 289 213,00 | 0,00 | –2 289 213,00 |
| GR | Frukt och grönsaker – bearbetning av citrusfrukter | 2006 | Utbetalningar per check. Brister i administrativa kontroller och bokföringskontroller. | schablon | 10,00 | EUR | – 385 748,00 | 0,00 | – 385 748,00 |
| GR | Köttbidrag – nötkreatur | 2003 | Brister i databasen för identifiering och registrering och kontrollerna på plats | schablon | 10,00 | EUR | –9 445 037,70 | 0,00 | –9 445 037,71 |
| GR | Köttbidrag – nötkreatur | 2004 | Brister i databasen för identifiering och registrering och kontrollerna på plats | schablon | 5,00 | EUR | –3 639 136,55 | 0,00 | –3 639 136,55 |
| GR | Köttbidrag – nötkreatur | 2004 | Brister i databasen för identifiering och registrering och kontrollerna på plats | schablon | 10,00 | EUR | –1 872 425,62 | 0,00 | –1 872 425,62 |
| GR | Köttbidrag – nötkreatur | 2005 | Brister i databasen för identifiering och registrering och kontrollerna på plats | schablon | 5,00 | EUR | –85 029,84 | 0,00 | –85 029,85 |
| GR | Köttbidrag – nötkreatur | 2005 | Brister i databasen för identifiering och registrering och kontrollerna på plats | schablon | 10,00 | EUR | 460 487,38 | 0,00 | 460 487,38 |
| GR | Köttbidrag – nötkreatur | 2006 | Brister i databasen för identifiering och registrering och kontrollerna på plats | schablon | 5,00 | EUR | 162 160,27 | 0,00 | 162 160,27 |
| GR | Köttbidrag – nötkreatur | 2006 | Brister i databasen för identifiering och registrering och kontrollerna på plats | schablon | 10,00 | EUR | 77 552,14 | 0,00 | 77 552,14 |
| GR | Olivolja – Produktionsstöd | 2003 | Återkommande brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning | schablon | 15,00 | EUR | – 289 062,31 | 0,00 | – 289 062,31 |
| GR | Olivolja – Produktionsstöd | 2004 | Återkommande brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning | schablon | 15,00 | EUR | –81 190 095,29 | 0,00 | –81 190 095,29 |
| GR | Olivolja – Produktionsstöd | 2005 | Brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning | schablon | 10,00 | EUR | – 235 809,09 | 0,00 | – 235 809,09 |
| GR | Olivolja – Produktionsstöd | 2005 | Återkommande brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning | schablon | 15,00 | EUR | –1 265 993,69 | 0,00 | –1 265 993,69 |
| GR | Olivolja – Produktionsstöd | 2006 | Brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning | schablon | 10,00 | EUR | –34 325,00 | 0,00 | –34 325,00 |
| GR | Olivolja – Produktionsstöd | 2006 | Återkommande brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning | schablon | 15,00 | EUR | – 626 085,40 | 0,00 | – 626 085,40 |
| TOTAL GR | – 179 140 594,66 | –4 838 195,06 | – 174 302 399,62 |
| IE | Finansiell revision – Försenade betalningar | 2007 | Betalning efter tidsfristens utgång | engångsbelopp | | EUR | –93 944,01 | –93 944,01 | 0,00 |
| IE | Finansiell revision – Överskridande | 2006 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | – 136 003,53 | 0,00 | – 136 003,53 |
| IE | Frukt och grönsaker – Driftsmedel | 2004 | Ej stödberättigande utgifter | engångsbelopp | | EUR | –1 479 118,94 | 0,00 | –1 479 118,94 |
| IE | Frukt och grönsaker – Driftsmedel | 2005 | Ej stödberättigande utgifter | engångsbelopp | | EUR | – 731 899,67 | 0,00 | – 731 899,67 |
| TOTAL IE | –2 440 966,15 | –93 944,01 | –2 347 022,14 |
| IT | Finansiell revision – Försenade betalningar | 2005 | Betalning efter tidsfristens utgång | engångsbelopp | | EUR | –12 020 178,75 | –12 411 322,67 | 391 143,82 |
| IT | Finansiell revision – Försenade betalningar | 2006 | Betalning efter tidsfristens utgång | engångsbelopp | | EUR | –44 999 501,14 | –50 877 193,90 | 5 877 692,76 |
| IT | Finansiell revision – Överskridande | 2006 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | 431 931,77 | 431 931,77 | 0,00 |
| IT | Olivolja – Produktionsstöd | 2003 | Återkommande brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning | schablon | 10,00 | EUR | –69 502 963,67 | 0,00 | –69 502 963,67 |
| IT | Olivolja – Produktionsstöd | 2004 | Brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning | schablon | 5,00 | EUR | –33 962 143,60 | 0,00 | –33 962 143,60 |
| IT | Olivolja – Produktionsstöd | 2004 | Återkommande brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning | schablon | 10,00 | EUR | – 388 003,29 | 0,00 | – 388 003,29 |
| IT | Olivolja – Produktionsstöd | 2005 | Brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning | schablon | 5,00 | EUR | – 390 610,81 | 0,00 | – 390 610,81 |
| IT | Olivolja – Produktionsstöd | 2005 | Återkommande brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning, svagheter i det geografiska informationssystemet | schablon | 10,00 | EUR | – 736 915,95 | 0,00 | – 736 915,95 |
| IT | Olivolja – Produktionsstöd | 2006 | Brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning | schablon | 5,00 | EUR | – 269 650,53 | 0,00 | – 269 650,53 |
| IT | Olivolja – Produktionsstöd | 2006 | Återkommande brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning, svagheter i det geografiska informationssystemet | schablon | 10,00 | EUR | – 285 788,56 | 0,00 | – 285 788,56 |
| IT | Säljfrämjande åtgärder | 2004 | Försenade betalningar och brister i grundläggande kontroller | schablon | 10,00 | EUR | – 267 629,30 | 0,00 | – 267 629,30 |
| IT | Säljfrämjande åtgärder | 2004 | Försenade betalningar och brister i grundläggande kontroller | engångsbelopp | | EUR | – 438 250,40 | 0,00 | – 438 250,40 |
| IT | Säljfrämjande åtgärder | 2005 | Försenade betalningar och brister i grundläggande kontroller | schablon | 10,00 | EUR | – 550 739,86 | 0,00 | – 550 739,86 |
| IT | Säljfrämjande åtgärder | 2005 | Försenade betalningar och brister i grundläggande kontroller | engångsbelopp | | EUR | – 899 332,00 | 0,00 | – 899 332,00 |
| IT | Säljfrämjande åtgärder | 2006 | Försenade betalningar och brister i grundläggande kontroller | schablon | 10,00 | EUR | – 822 921,46 | 0,00 | – 822 921,46 |
| IT | Säljfrämjande åtgärder | 2006 | Försenade betalningar och brister i grundläggande kontroller | engångsbelopp | | EUR | –1 343 791,60 | 0,00 | –1 343 791,60 |
| IT | Säljfrämjande åtgärder | 2007 | Försenade betalningar och brister i grundläggande kontroller | schablon | 10,00 | EUR | – 135 044,28 | 0,00 | – 135 044,28 |
| IT | Säljfrämjande åtgärder | 2007 | Försenade betalningar och brister i grundläggande kontroller | engångsbelopp | | EUR | – 220 520,88 | 0,00 | – 220 520,88 |
| IT | Landsbygdsutveckling – garanti – kompletterande åtgärder (arealrelaterade åtgärder) | 2004 | Brister i kontrollrapporter | schablon | 2,00 | EUR | – 303 451,00 | 0,00 | – 303 451,00 |
| IT | Landsbygdsutveckling – garanti – kompletterande åtgärder (arealrelaterade åtgärder) | 2004 | Brister i kontrollrapporter | schablon | 2,00 | EUR | – 188 845,00 | 0,00 | – 188 845,00 |
| IT | Landsbygdsutveckling – garanti – kompletterande åtgärder (arealrelaterade åtgärder) | 2005 | Brister i kontrollrapporter | schablon | 2,00 | EUR | – 319 213,00 | 0,00 | – 319 213,00 |
| IT | Landsbygdsutveckling – garanti – kompletterande åtgärder (arealrelaterade åtgärder) | 2005 | Brister i kontrollrapporter | schablon | 2,00 | EUR | – 146 966,00 | 0,00 | – 146 966,00 |
| TOTAL IT | – 167 760 529,32 | –62 856 584,80 | – 104 903 944,62 |
| LV | | 2007 | Felaktig beräkning av påföljder | engångsbelopp | | LVL | –7 877,26 | 0,00 | –7 877,26 |
| TOTAL LV | –7 877,26 | 0,00 | –7 877,26 |
| NL | Finansiell revision – Försenade betalningar | 2006 | Betalning efter tidsfristens utgång | engångsbelopp | | EUR | – 137 870,39 | – 137 870,39 | 0,00 |
| NL | Finansiell revision – Försenade betalningar | 2007 | Betalning efter tidsfristens utgång | engångsbelopp | | EUR | –74 874,44 | –74 874,44 | 0,00 |
| NL | Finansiell revision – Överskridande | 2005 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | – 183 554,00 | 0,00 | – 183 554,00 |
| NL | Finansiell revision – Överskridande | 2006 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | –4 382 373,60 | –4 382 373,60 | 0,00 |
| NL | Finansiell revision – Överskridande | 2007 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | – 124 315,72 | – 124 315,72 | 0,00 |
| TOTAL NL | –4 902 988,15 | –4 719 434,15 | – 183 554,00 |
| PT | Finansiell revision – Försenade betalningar | 2007 | Betalning efter tidsfristens utgång | engångsbelopp | | EUR | –14 191,28 | –14 191,28 | 0,00 |
| PT | Finansiell revision – Överskridande | 2007 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | – 268 925,46 | – 268 925,46 | 0,00 |
| PT | Livsmedelsbistånd inom gemenskapen | 2006 | Ej stödberättigande utgifter och felaktig deklaration i e-Fauditsystemet | engångsbelopp | | EUR | –13 741,70 | 0,00 | –13 741,70 |
| PT | Livsmedelsbistånd inom gemenskapen | 2007 | Ej stödberättigande utgifter | engångsbelopp | | EUR | –2 197,30 | 0,00 | –2 197,30 |
| PT | Frukt och grönsaker – Bananer | 2004 | Brister i bokförings- och kontrollsystem hos producentorganisationer på Madeira | schablon | 5,00 | EUR | –48 193,97 | 0,00 | –48 193,97 |
| PT | Frukt och grönsaker – Bananer | 2005 | Brister i bokförings- och kontrollsystem hos producentorganisationer på Madeira | schablon | 5,00 | EUR | – 247 262,07 | 0,00 | – 247 262,07 |
| TOTAL PT | – 594 511,78 | – 283 116,74 | – 311 395,04 |
| SE | Köttbidrag – nötkreatur | 2003 | Stor mängd avvikelser, otillräckliga kontroller på plats, bristfälliga kontroller av stödberättigande för foderareal | schablon | 2,00 | SEK | –22 378 863,88 | 0,00 | –22 378 863,88 |
| SE | Köttbidrag – nötkreatur | 2003 | Stor mängd avvikelser, otillräckliga kontroller på plats, bristfälliga kontroller av stödberättigande för foderareal | schablon | 5,00 | SEK | –20 284 766,35 | 0,00 | –20 284 766,35 |
| SE | Köttbidrag – nötkreatur | 2004 | Stor mängd avvikelser, otillräckliga kontroller på plats, bristfälliga kontroller av stödberättigande för foderareal | schablon | 2,00 | SEK | –21 595 488,80 | 0,00 | –21 595 488,80 |
| SE | Köttbidrag – nötkreatur | 2004 | Stor mängd avvikelser, otillräckliga kontroller på plats, bristfälliga kontroller av stödberättigande för foderareal | schablon | 5,00 | SEK | –19 650 275,70 | 0,00 | –19 650 275,71 |
| SE | Köttbidrag – nötkreatur | 2005 | Stor mängd avvikelser, otillräckliga kontroller på plats, bristfälliga kontroller av stödberättigande för foderareal | schablon | 2,00 | SEK | –23 046 504,52 | 0,00 | –23 046 504,52 |
| SE | Köttbidrag – nötkreatur | 2005 | Stor mängd avvikelser, otillräckliga kontroller på plats, bristfälliga kontroller av stödberättigande för foderareal | schablon | 5,00 | SEK | –19 591 659,24 | 0,00 | –19 591 659,24 |
| SE | Köttbidrag – nötkreatur | 2006 | Stor mängd avvikelser, otillräckliga kontroller på plats, bristfälliga kontroller av stödberättigande för foderareal | schablon | 2,00 | SEK | –43 931,84 | 0,00 | –43 931,84 |
| SE | Köttbidrag – nötkreatur | 2006 | Stor mängd avvikelser, otillräckliga kontroller på plats, bristfälliga kontroller av stödberättigande för foderareal | schablon | 5,00 | SEK | –52 328,54 | 0,00 | –52 328,54 |
| TOTAL SE | – 126 643 818,88 | 0,00 | – 126 643 818,89 |
| SI | Certifiering | 2005 | Troligtvis fel | engångsbelopp | | EUR | –5 416,10 | 0,00 | –5 416,10 |
| TOTAL SI | –5 416,10 | 0,00 | –5 416,10 |

MS

Åtgärd

Räkenskapsår

Korrigeringsskäl

Typ

%

Valuta

Belopp

Redan gjorda avdrag

Finansiella konsekvenser

CY

Finansiell revision – Försenade betalningar

2005

Betalning efter tidsfristens utgång

engångsbelopp

EUR

– 307 476,09

0,00

– 307 476,09

CY

Finansiell revision – Försenade betalningar

2007

Betalning efter tidsfristens utgång

engångsbelopp

EUR

–15 492,01

0,00

–15 492,01

TOTAL CY

– 322 968,10

0,00

– 322 968,10

DK

Finansiell revision – Överskridande

2007

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

–5 152,13

–5 152,13

0,00

DK

Köttbidrag – Tackor och getter

2003

Brister i kontroller på plats

schablon

2,00

DKK

– 259 091,35

0,00

– 259 091,35

DK

Köttbidrag – Tackor och getter

2003

Icke stödberättigande utbetalningar till jordbrukare med mindre än 10 bidragsrättigheter, uteblivna sanktioner

engångsbelopp

DKK

–36 000,00

0,00

–36 000,00

DK

Köttbidrag – Tackor och getter

2003

Icke stödberättigande utbetalningar till jordbrukare med mindre än 10 bidragsrättigheter, uteblivna sanktioner

engångsbelopp

DKK

–5 470,00

0,00

–5 470,00

DK

Köttbidrag – Tackor och getter

2004

Brister i kontroller på plats

schablon

2,00

DKK

– 260 526,93

0,00

– 260 526,93

DK

Köttbidrag – Tackor och getter

2004

Icke stödberättigande utbetalningar till jordbrukare med mindre än 10 bidragsrättigheter, uteblivna sanktioner

engångsbelopp

DKK

–7 953,00

0,00

–7 953,00

DK

Köttbidrag – Tackor och getter

2005

Brister i kontroller på plats

schablon

2,00

DKK

– 251 525,26

0,00

– 251 525,27

DK

Köttbidrag – Tackor och getter

2005

Icke stödberättigande utbetalningar till jordbrukare med mindre än 10 bidragsrättigheter

engångsbelopp

DKK

–6 876,00

0,00

–6 876,00

DK

Köttbidrag – Tackor och getter

2006

Brister i kontroller på plats

schablon

2,00

DKK

–1 113,18

0,00

–1 113,18

TOTAL DK (EUR)

–5 152,13

–5 152,13

0,00

TOTAL DK (DKK)

– 828 555,71

0,00

– 828 555,73

EE

Direktstöd

2005

Obefintlig kontroll av frågor om god jordbrukshävd

schablon

5,00

EUR

–53 048,53

0,00

–53 048,53

EE

Direktstöd

2005

Försenad identifiering av skiften och kontroll av stödberättigande; tillämpning av oberättigad toleransnivå

engångsbelopp

EUR

–8 354,58

0,00

–8 354,58

TOTAL EE

–61 403,11

0,00

–61 403,11

ES

Finansiell revision – Försenade betalningar

2007

Betalning efter tidsfristens utgång

engångsbelopp

EUR

–2 841 217,50

–2 841 217,50

0,00

ES

Finansiell revision – Överskridande

2006

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

–12 065,99

0,00

–12 065,99

ES

Finansiell revision – Överskridande

2007

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

2 414 475,70

2 414 475,70

0,00

ES

Frukt och grönsaker – bearbetning av persikor och päron

2006

Brister i rapporteringen av kvantiteter

engångsbelopp

EUR

– 344 930,75

0,00

– 344 930,75

ES

Offentlig lagring av socker

2006

Felaktig deklaration i e-Fauditsystemet

engångsbelopp

EUR

– 393 000,00

0,00

– 393 000,00

ES

Landsbygdsutveckling – garanti – kompletterande åtgärder (icke arealrelaterade åtgärder)

2005

Brister i grundläggande kontroller och stödkontroller

schablon

2,00

EUR

–3 595,00

0,00

–3 595,00

ES

Landsbygdsutveckling – garanti – kompletterande åtgärder (icke arealrelaterade åtgärder)

2006

Brister i grundläggande kontroller och stödkontroller

schablon

2,00

EUR

– 207 884,00

0,00

– 207 884,00

ES

Landsbygdsutveckling – garanti – kompletterande åtgärder (icke arealrelaterade åtgärder)

2006

Brister i grundläggande kontroller och stödkontroller

schablon

5,00

EUR

– 288 357,00

0,00

– 288 357,00

ES

Landsbygdsutveckling – garanti – kompletterande åtgärder (arealrelaterade åtgärder)

2004

Ej formaliserade dubbelkontroller mot IAKS, svagheter i övervakning av administrativa kontroller

schablon

5,00

EUR

–14 615,00

0,00

–14 615,00

ES

Landsbygdsutveckling – garanti – kompletterande åtgärder (arealrelaterade åtgärder)

2005

Ej formaliserade dubbelkontroller mot IAKS, svagheter i övervakning av administrativa kontroller

schablon

5,00

EUR

–30 439,00

0,00

–30 439,00

TOTAL ES

–1 721 628,54

– 426 741,80

–1 294 886,74

FI

Finansiell revision – Försenade betalningar

2007

Betalning efter tidsfristens utgång

engångsbelopp

EUR

–42 506,38

–42 506,38

0,00

FI

Finansiell revision – Överskridande

2007

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

–1 726 188,56

–1 726 188,56

0,00

FI

Köttbidrag – Tackor och getter

2004

Icke stödberättigande utbetalningar

engångsbelopp

EUR

– 339,95

0,00

– 339,95

FI

Köttbidrag – Tackor och getter

2004

Brister i djurregistret och i kontrollen av styrkande dokument och olämpligt val av tidpunkt för kontrollerna på plats

schablon

2,00

EUR

–27 247,15

0,00

–27 247,15

FI

Köttbidrag – Tackor och getter

2005

Icke stödberättigande utbetalningar

engångsbelopp

EUR

–32,84

0,00

–32,84

FI

Köttbidrag – Tackor och getter

2005

Brister i djurregistret och i kontrollen av styrkande dokument och olämpligt val av tidpunkt för kontrollerna på plats

schablon

2,00

EUR

–28 736,83

0,00

–28 736,83

FI

Köttbidrag – Tackor och getter

2006

Icke stödberättigande utbetalningar

engångsbelopp

EUR

– 531,54

0,00

– 531,54

FI

Köttbidrag – Tackor och getter

2006

Brister i djurregistret och i kontrollen av styrkande dokument och olämpligt val av tidpunkt för kontrollerna på plats

schablon

2,00

EUR

–28 844,64

0,00

–28 844,64

TOTAL FI

–1 854 427,90

–1 768 694,94

–85 732,96

FR

Vin – Omstrukturering

2001

Återbetalning efter det att domstolen annulerat kommissionens beslut 2005/579/EG genom dom i mål T-370/05

engångsbelopp

EUR

1 865 093,29

0,00

1 865 093,29

FR

Vin – Omstrukturering

2002

Återbetalning efter det att domstolen annulerat kommissionens beslut 2005/579/EG genom dom i mål T-370/05

engångsbelopp

EUR

7 090 032,97

0,00

7 090 032,97

FR

Vin – Omstrukturering

2003

Återbetalning efter det att domstolen annulerat kommissionens beslut 2005/579/EG genom dom i mål T-370/05

engångsbelopp

EUR

4 563 995,79

0,00

4 563 995,79

FR

Finansiell revision – Försenade betalningar

2007

Betalning efter tidsfristens utgång

engångsbelopp

EUR

–68 057,71

–68 057,71

0,00

FR

Finansiell revision – Överskridande

2007

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

6 570 774,75

6 570 774,75

0,00

FR

Frukt och grönsaker – Nötter (andra åtgärder)

2005

Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder

engångsbelopp

EUR

– 103 178,78

0,00

– 103 178,78

FR

Frukt och grönsaker – Nötter (andra åtgärder)

2006

Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder

one-off

EUR

–20 217,77

0,00

–20 217,77

FR

Frukt och grönsaker – Driftsmedel

2002

Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder

engångsbelopp

EUR

–59 992,28

0,00

–59 992,28

FR

Frukt och grönsaker – Driftsmedel

2003

Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder

engångsbelopp

EUR

– 679 369,40

0,00

– 679 369,40

FR

Frukt och grönsaker – Driftsmedel

2004

Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder

engångsbelopp

EUR

–1 027 984,81

0,00

–1 027 984,81

FR

Frukt och grönsaker – Driftsmedel

2004

Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder

schablon

5,00

EUR

–1 304 495,63

0,00

–1 304 495,63

FR

Frukt och grönsaker – Driftsmedel

2005

Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder

engångsbelopp

EUR

–19 291 685,69

0,00

–19 291 685,69

FR

Frukt och grönsaker – Driftsmedel

2005

Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder

schablon

5,00

EUR

–1 572 466,41

0,00

–1 572 466,41

FR

Frukt och grönsaker – Driftsmedel

2005

Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder

schablon

10,00

EUR

–44 313,03

0,00

–44 313,03

FR

Frukt och grönsaker – Driftsmedel

2006

Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder

engångsbelopp

EUR

–16 287 142,74

0,00

–16 287 142,74

FR

Frukt och grönsaker – Driftsmedel

2006

Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder

schablon

5,00

EUR

–1 195 302,78

0,00

–1 195 302,78

FR

Frukt och grönsaker – Driftsmedel

2006

Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder

schablon

10,00

EUR

–35 982,74

0,00

–35 982,74

FR

Frukt och grönsaker – producentsammansl.

2005

Vissa kriterier för erkännande ej uppfyllda

schablon

10,00

EUR

– 110 942,38

0,00

– 110 942,38

FR

Frukt och grönsaker – producentsammansl.

2006

Vissa kriterier för erkännande ej uppfyllda

schablon

10,00

EUR

–78 515,09

0,00

–78 515,09

FR

Frukt och grönsaker – återtag

2005

Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder

engångsbelopp

EUR

– 514 054,00

0,00

– 514 054,00

FR

Frukt och grönsaker – återtag

2006

Ej stödberättigande utgift, underlåtenhet att utdöma påföljder

engångsbelopp

EUR

– 271 574,01

0,00

– 271 574,01

FR

IT-revision – revision av allmänna kontroller

2004

Skillnaden mellan antalet djur för vilka stöd har betalats ut och antalet djur för vilka stöd skulle ha betalats ut

engångsbelopp

EUR

–10 785,10

0,00

–10 785,10

FR

IT-revision – revision av allmänna kontroller

2005

Skillnaden mellan antalet djur för vilka stöd har betalats ut och antalet djur för vilka stöd skulle ha betalats ut

engångsbelopp

EUR

–24 879,30

0,00

–24 879,30

FR

IT-revision – revision av allmänna kontroller

2006

Skillnaden mellan antalet djur för vilka stöd har betalats ut och antalet djur för vilka stöd skulle ha betalats ut

engångsbelopp

EUR

–26 907,72

0,00

–26 907,72

FR

Köttbidrag – Tackor och getter

2003

Brister avseende tillämpning av påföljder

schablon

2,00

EUR

–6 341 113,15

0,00

–6 341 113,15

FR

Köttbidrag – Tackor och getter

2004

Brister avseende tillämpning av påföljder

schablon

2,00

EUR

– 749 598,96

0,00

– 749 598,96

FR

Köttbidrag – Tackor och getter

2005

Brister avseende tillämpning av påföljder

schablon

2,00

EUR

–3 500 199,46

0,00

–3 500 199,46

FR

Köttbidrag – Tackor och getter

2006

Brister avseende tillämpning av påföljder

schablon

2,00

EUR

–3 409 359,12

0,00

–3 409 359,13

TOTAL FR

–36 638 221,26

6 502 717,04

–43 140 938,32

GB

Finansiell revision – Försenade betalningar

2007

Betalning efter tidsfristens utgång

engångsbelopp

EUR

–84 719 103,39

–84 719 103,39

0,00

GB

Finansiell revision – Överskridande

2007

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

–3 631,78

–3 631,78

0,00

GB

Tvärvillkor

2006

Brister vid tillämpning av påföljder för bristande efterlevnad av föreskrivet verksamhetskrav 2

schablon

0,06

GBP

– 258 049,93

0,00

– 258 049,93

GB

Tvärvillkor

2006

Lägsta antalet kontroller på plats uppnåddes ej

schablon

0,30

GBP

–4 618 521,99

0,00

–4 618 521,99

GB

Frukt och grönsaker – Driftsmedel

2003

Brister i grundläggande kontroller

schablon

5,00

GBP

–58 457,00

0,00

–58 457,00

GB

Frukt och grönsaker – Driftsmedel

2004

Brister i grundläggande kontroller

schablon

5,00

GBP

– 633 224,00

0,00

– 633 224,00

GB

Frukt och grönsaker – Driftsmedel

2005

Brister i grundläggande kontroller

schablon

5,00

GBP

– 847 207,00

0,00

– 847 207,00

GB

Frukt och grönsaker – Driftsmedel

2006

Brister i grundläggande kontroller

schablon

5,00

GBP

– 462 110,00

0,00

– 462 110,00

GB

Frukt och grönsaker – producentsammansl.

2003

Brister i kontrollsystem för erkännande av nyligen bildade producentorganisationer

engångsbelopp

GBP

– 558 146,00

0,00

– 558 146,00

GB

Frukt och grönsaker – producentsammansl.

2004

Brister i kontrollsystem för producentorganisationer bildade före 2002 (tillhandahåller inte tekniska hjälpmedel

engångsbelopp

GBP

–6 228 894,00

0,00

–6 228 894,00

GB

Frukt och grönsaker – producentsammansl.

2005

Brister i kontrollsystem för producentorganisationer bildade före 2002 (tillhandahåller inte tekniska hjälpmedel

engångsbelopp

GBP

–8 637 752,00

0,00

–8 637 752,00

GB

Frukt och grönsaker – producentsammansl.

2006

Brister i kontrollsystem för producentorganisationer bildade före 2002 (tillhandahåller inte tekniska hjälpmedel

engångsbelopp

GBP

–4 777 965,00

0,00

–4 777 965,00

GB

Undantagsåtgärder till stöd

2003

Utbetalningar för ej stödberättigande djur gjorda pga bristande kontroller

schablon

2,00

GBP

– 200 749,00

0,00

– 200 749,00

GB

Undantagsåtgärder till stöd

2004

Utbetalningar för ej stödberättigande djur gjorda pga bristande kontroller

schablon

2,00

GBP

– 473 831,00

0,00

– 473 831,00

GB

Undantagsåtgärder till stöd

2005

Utbetalningar för ej stödberättigande djur gjorda pga bristande kontroller

schablon

2,00

GBP

– 262 024,00

0,00

– 262 024,00

TOTAL GB (EUR)

–84 722 735,17

–84 722 735,17

0,00

TOTAL GB (GBP)

–28 016 930,92

0,00

–28 016 930,92

GR

Bomull

2002

Överskridande av den stödberättigande produktionen

schablon

5,00

EUR

–27 731 557,37

0,00

–27 731 557,37

GR

Bomull

2003

Överskridande av den stödberättigande produktionen

engångsbelopp

EUR

–4 870 264,97

0,00

–4 870 264,97

GR

Bomull

2003

Brister i kontroll av miljökraven

schablon

5,00

EUR

–32 655 464,17

0,00

–32 655 464,17

GR

Bomull

2004

Överskridande av den stödberättigande produktionen

engångsbelopp

EUR

–2 143 945,63

0,00

–2 143 945,63

GR

Finansiell revision – Försenade betalningar

2005

Betalning efter tidsfristens utgång

engångsbelopp

EUR

–4 521 536,62

–4 678 975,85

157 439,23

GR

Finansiell revision – Överskridande

2004

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

–6 326 450,77

– 151 597,30

–6 174 853,47

GR

Finansiell revision – Överskridande

2005

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

– 233 613,43

–7 621,91

– 225 991,52

GR

Frukt och grönsaker – bearbetning av citrusfrukter

2005

Utbetalningar per check. Brister i administrativa kontroller och bokföringskontroller.

schablon

10,00

EUR

–2 289 213,00

0,00

–2 289 213,00

GR

Frukt och grönsaker – bearbetning av citrusfrukter

2006

Utbetalningar per check. Brister i administrativa kontroller och bokföringskontroller.

schablon

10,00

EUR

– 385 748,00

0,00

– 385 748,00

GR

Köttbidrag – nötkreatur

2003

Brister i databasen för identifiering och registrering och kontrollerna på plats

schablon

10,00

EUR

–9 445 037,70

0,00

–9 445 037,71

GR

Köttbidrag – nötkreatur

2004

Brister i databasen för identifiering och registrering och kontrollerna på plats

schablon

5,00

EUR

–3 639 136,55

0,00

–3 639 136,55

GR

Köttbidrag – nötkreatur

2004

Brister i databasen för identifiering och registrering och kontrollerna på plats

schablon

10,00

EUR

–1 872 425,62

0,00

–1 872 425,62

GR

Köttbidrag – nötkreatur

2005

Brister i databasen för identifiering och registrering och kontrollerna på plats

schablon

5,00

EUR

–85 029,84

0,00

–85 029,85

GR

Köttbidrag – nötkreatur

2005

Brister i databasen för identifiering och registrering och kontrollerna på plats

schablon

10,00

EUR

460 487,38

0,00

460 487,38

GR

Köttbidrag – nötkreatur

2006

Brister i databasen för identifiering och registrering och kontrollerna på plats

schablon

5,00

EUR

162 160,27

0,00

162 160,27

GR

Köttbidrag – nötkreatur

2006

Brister i databasen för identifiering och registrering och kontrollerna på plats

schablon

10,00

EUR

77 552,14

0,00

77 552,14

GR

Olivolja – Produktionsstöd

2003

Återkommande brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning

schablon

15,00

EUR

– 289 062,31

0,00

– 289 062,31

GR

Olivolja – Produktionsstöd

2004

Återkommande brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning

schablon

15,00

EUR

–81 190 095,29

0,00

–81 190 095,29

GR

Olivolja – Produktionsstöd

2005

Brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning

schablon

10,00

EUR

– 235 809,09

0,00

– 235 809,09

GR

Olivolja – Produktionsstöd

2005

Återkommande brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning

schablon

15,00

EUR

–1 265 993,69

0,00

–1 265 993,69

GR

Olivolja – Produktionsstöd

2006

Brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning

schablon

10,00

EUR

–34 325,00

0,00

–34 325,00

GR

Olivolja – Produktionsstöd

2006

Återkommande brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning

schablon

15,00

EUR

– 626 085,40

0,00

– 626 085,40

TOTAL GR

– 179 140 594,66

–4 838 195,06

– 174 302 399,62

IE

Finansiell revision – Försenade betalningar

2007

Betalning efter tidsfristens utgång

engångsbelopp

EUR

–93 944,01

–93 944,01

0,00

IE

Finansiell revision – Överskridande

2006

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

– 136 003,53

0,00

– 136 003,53

IE

Frukt och grönsaker – Driftsmedel

2004

Ej stödberättigande utgifter

engångsbelopp

EUR

–1 479 118,94

0,00

–1 479 118,94

IE

Frukt och grönsaker – Driftsmedel

2005

Ej stödberättigande utgifter

engångsbelopp

EUR

– 731 899,67

0,00

– 731 899,67

TOTAL IE

–2 440 966,15

–93 944,01

–2 347 022,14

IT

Finansiell revision – Försenade betalningar

2005

Betalning efter tidsfristens utgång

engångsbelopp

EUR

–12 020 178,75

–12 411 322,67

391 143,82

IT

Finansiell revision – Försenade betalningar

2006

Betalning efter tidsfristens utgång

engångsbelopp

EUR

–44 999 501,14

–50 877 193,90

5 877 692,76

IT

Finansiell revision – Överskridande

2006

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

431 931,77

431 931,77

0,00

IT

Olivolja – Produktionsstöd

2003

Återkommande brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning

schablon

10,00

EUR

–69 502 963,67

0,00

–69 502 963,67

IT

Olivolja – Produktionsstöd

2004

Brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning

schablon

5,00

EUR

–33 962 143,60

0,00

–33 962 143,60

IT

Olivolja – Produktionsstöd

2004

Återkommande brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning

schablon

10,00

EUR

– 388 003,29

0,00

– 388 003,29

IT

Olivolja – Produktionsstöd

2005

Brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning

schablon

5,00

EUR

– 390 610,81

0,00

– 390 610,81

IT

Olivolja – Produktionsstöd

2005

Återkommande brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning, svagheter i det geografiska informationssystemet

schablon

10,00

EUR

– 736 915,95

0,00

– 736 915,95

IT

Olivolja – Produktionsstöd

2006

Brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning

schablon

5,00

EUR

– 269 650,53

0,00

– 269 650,53

IT

Olivolja – Produktionsstöd

2006

Återkommande brister i kontrollen av olivträd, pressar och avkastning, svagheter i det geografiska informationssystemet

schablon

10,00

EUR

– 285 788,56

0,00

– 285 788,56

IT

Säljfrämjande åtgärder

2004

Försenade betalningar och brister i grundläggande kontroller

schablon

10,00

EUR

– 267 629,30

0,00

– 267 629,30

IT

Säljfrämjande åtgärder

2004

Försenade betalningar och brister i grundläggande kontroller

engångsbelopp

EUR

– 438 250,40

0,00

– 438 250,40

IT

Säljfrämjande åtgärder

2005

Försenade betalningar och brister i grundläggande kontroller

schablon

10,00

EUR

– 550 739,86

0,00

– 550 739,86

IT

Säljfrämjande åtgärder

2005

Försenade betalningar och brister i grundläggande kontroller

engångsbelopp

EUR

– 899 332,00

0,00

– 899 332,00

IT

Säljfrämjande åtgärder

2006

Försenade betalningar och brister i grundläggande kontroller

schablon

10,00

EUR

– 822 921,46

0,00

– 822 921,46

IT

Säljfrämjande åtgärder

2006

Försenade betalningar och brister i grundläggande kontroller

engångsbelopp

EUR

–1 343 791,60

0,00

–1 343 791,60

IT

Säljfrämjande åtgärder

2007

Försenade betalningar och brister i grundläggande kontroller

schablon

10,00

EUR

– 135 044,28

0,00

– 135 044,28

IT

Säljfrämjande åtgärder

2007

Försenade betalningar och brister i grundläggande kontroller

engångsbelopp

EUR

– 220 520,88

0,00

– 220 520,88

IT

Landsbygdsutveckling – garanti – kompletterande åtgärder (arealrelaterade åtgärder)

2004

Brister i kontrollrapporter

schablon

2,00

EUR

– 303 451,00

0,00

– 303 451,00

IT

Landsbygdsutveckling – garanti – kompletterande åtgärder (arealrelaterade åtgärder)

2004

Brister i kontrollrapporter

schablon

2,00

EUR

– 188 845,00

0,00

– 188 845,00

IT

Landsbygdsutveckling – garanti – kompletterande åtgärder (arealrelaterade åtgärder)

2005

Brister i kontrollrapporter

schablon

2,00

EUR

– 319 213,00

0,00

– 319 213,00

IT

Landsbygdsutveckling – garanti – kompletterande åtgärder (arealrelaterade åtgärder)

2005

Brister i kontrollrapporter

schablon

2,00

EUR

– 146 966,00

0,00

– 146 966,00

TOTAL IT

– 167 760 529,32

–62 856 584,80

– 104 903 944,62

LV

2007

Felaktig beräkning av påföljder

engångsbelopp

LVL

–7 877,26

0,00

–7 877,26

TOTAL LV

–7 877,26

0,00

–7 877,26

NL

Finansiell revision – Försenade betalningar

2006

Betalning efter tidsfristens utgång

engångsbelopp

EUR

– 137 870,39

– 137 870,39

0,00

NL

Finansiell revision – Försenade betalningar

2007

Betalning efter tidsfristens utgång

engångsbelopp

EUR

–74 874,44

–74 874,44

0,00

NL

Finansiell revision – Överskridande

2005

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

– 183 554,00

0,00

– 183 554,00

NL

Finansiell revision – Överskridande

2006

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

–4 382 373,60

–4 382 373,60

0,00

NL

Finansiell revision – Överskridande

2007

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

– 124 315,72

– 124 315,72

0,00

TOTAL NL

–4 902 988,15

–4 719 434,15

– 183 554,00

PT

Finansiell revision – Försenade betalningar

2007

Betalning efter tidsfristens utgång

engångsbelopp

EUR

–14 191,28

–14 191,28

0,00

PT

Finansiell revision – Överskridande

2007

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

– 268 925,46

– 268 925,46

0,00

PT

Livsmedelsbistånd inom gemenskapen

2006

Ej stödberättigande utgifter och felaktig deklaration i e-Fauditsystemet

engångsbelopp

EUR

–13 741,70

0,00

–13 741,70

PT

Livsmedelsbistånd inom gemenskapen

2007

Ej stödberättigande utgifter

engångsbelopp

EUR

–2 197,30

0,00

–2 197,30

PT

Frukt och grönsaker – Bananer

2004

Brister i bokförings- och kontrollsystem hos producentorganisationer på Madeira

schablon

5,00

EUR

–48 193,97

0,00

–48 193,97

PT

Frukt och grönsaker – Bananer

2005

Brister i bokförings- och kontrollsystem hos producentorganisationer på Madeira

schablon

5,00

EUR

– 247 262,07

0,00

– 247 262,07

TOTAL PT

– 594 511,78

– 283 116,74

– 311 395,04

SE

Köttbidrag – nötkreatur

2003

Stor mängd avvikelser, otillräckliga kontroller på plats, bristfälliga kontroller av stödberättigande för foderareal

schablon

2,00

SEK

–22 378 863,88

0,00

–22 378 863,88

SE

Köttbidrag – nötkreatur

2003

Stor mängd avvikelser, otillräckliga kontroller på plats, bristfälliga kontroller av stödberättigande för foderareal

schablon

5,00

SEK

–20 284 766,35

0,00

–20 284 766,35

SE

Köttbidrag – nötkreatur

2004

Stor mängd avvikelser, otillräckliga kontroller på plats, bristfälliga kontroller av stödberättigande för foderareal

schablon

2,00

SEK

–21 595 488,80

0,00

–21 595 488,80

SE

Köttbidrag – nötkreatur

2004

Stor mängd avvikelser, otillräckliga kontroller på plats, bristfälliga kontroller av stödberättigande för foderareal

schablon

5,00

SEK

–19 650 275,70

0,00

–19 650 275,71

SE

Köttbidrag – nötkreatur

2005

Stor mängd avvikelser, otillräckliga kontroller på plats, bristfälliga kontroller av stödberättigande för foderareal

schablon

2,00

SEK

–23 046 504,52

0,00

–23 046 504,52

SE

Köttbidrag – nötkreatur

2005

Stor mängd avvikelser, otillräckliga kontroller på plats, bristfälliga kontroller av stödberättigande för foderareal

schablon

5,00

SEK

–19 591 659,24

0,00

–19 591 659,24

SE

Köttbidrag – nötkreatur

2006

Stor mängd avvikelser, otillräckliga kontroller på plats, bristfälliga kontroller av stödberättigande för foderareal

schablon

2,00

SEK

–43 931,84

0,00

–43 931,84

SE

Köttbidrag – nötkreatur

2006

Stor mängd avvikelser, otillräckliga kontroller på plats, bristfälliga kontroller av stödberättigande för foderareal

schablon

5,00

SEK

–52 328,54

0,00

–52 328,54

TOTAL SE

– 126 643 818,88

0,00

– 126 643 818,89

SI

Certifiering

2005

Troligtvis fel

engångsbelopp

EUR

–5 416,10

0,00

–5 416,10

TOTAL SI

–5 416,10

0,00

–5 416,10

---

| 19.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/112 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/112

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 12 december 2008

om tredjelandsemittenters användning av vissa tredjeländers redovisningsstandarder och internationella redovisningsstandarder vid upprättandet av sina koncernredovisningar

[delgivet med nr K(2008) 8218]

(Text av betydelse för EES)

(2008/961/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG av den 15 december 2004 om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad och om ändring av direktiv 2001/24/EG (1), särskilt artikel 23.4, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (2) krävs det att företag som omfattas av lagstiftningen i en medlemsstat och vilkas värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad från och med 2005 ska upprätta sin koncernredovisning i enlighet med internationella redovisningsstandarder, nu allmänt kallade IFRS-standarder (International Financial Reporting Standards), antagna i enlighet med förordning (EG) nr 1606/2002 (nedan kallade antagna IFRS-standarder) för varje räkenskapsår som inleds den 1 januari 2005 eller därefter. |
| --- | --- |

(1)

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (2) krävs det att företag som omfattas av lagstiftningen i en medlemsstat och vilkas värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad från och med 2005 ska upprätta sin koncernredovisning i enlighet med internationella redovisningsstandarder, nu allmänt kallade IFRS-standarder (International Financial Reporting Standards), antagna i enlighet med förordning (EG) nr 1606/2002 (nedan kallade antagna IFRS-standarder) för varje räkenskapsår som inleds den 1 januari 2005 eller därefter.

| (2) | I artiklarna 4 och 5 i direktiv 2004/109/EG anges att i de fall en emittent är skyldig att utarbeta koncernredovisning ska de boksluten och halvårsrapporterna inkludera sådan koncernredovisning som utarbetats i enlighet med IFRS. Även om detta krav gäller för både gemenskapsemittenter och tredjelandsemittenter kan tredjelandsemittenter undantas från kravet förutsatt att likvärdiga krav föreskrivs i det berörda tredjelandets lagstiftning. |
| --- | --- |

(2)

I artiklarna 4 och 5 i direktiv 2004/109/EG anges att i de fall en emittent är skyldig att utarbeta koncernredovisning ska de boksluten och halvårsrapporterna inkludera sådan koncernredovisning som utarbetats i enlighet med IFRS. Även om detta krav gäller för både gemenskapsemittenter och tredjelandsemittenter kan tredjelandsemittenter undantas från kravet förutsatt att likvärdiga krav föreskrivs i det berörda tredjelandets lagstiftning.

| (3) | I kommissionens beslut 2006/891/EG (3) föreskrivs att tredjelandsemittenter också kan upprätta sina koncernredovisningar för de räkenskapsår som inleds före den 1 januari 2009 i enlighet med IFRS-standarder som utfärdats av International Accounting Standards Board (IASB), i enlighet med god redovisningssed i Kanada, Japan och Förenta staterna eller i enlighet med ”Generally Accepted Accounting Principles” (GAAP) i ett tredjeland som håller på att närma sig IFRS. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens beslut 2006/891/EG (3) föreskrivs att tredjelandsemittenter också kan upprätta sina koncernredovisningar för de räkenskapsår som inleds före den 1 januari 2009 i enlighet med IFRS-standarder som utfärdats av International Accounting Standards Board (IASB), i enlighet med god redovisningssed i Kanada, Japan och Förenta staterna eller i enlighet med ”Generally Accepted Accounting Principles” (GAAP) i ett tredjeland som håller på att närma sig IFRS.

| (4) | Finansiella rapporter som upprättats enligt IFRS-standarder som utfärdats av IASB ger användarna en tillräckligt god informationsnivå för att de ska kunna bedöma en emittents tillgångar, skulder, ställning och resultat samt framtidsutsikter. Det är därför lämpligt att tillåta emittenter från tredjeland att använda IFRS som utfärdats av IASB inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(4)

Finansiella rapporter som upprättats enligt IFRS-standarder som utfärdats av IASB ger användarna en tillräckligt god informationsnivå för att de ska kunna bedöma en emittents tillgångar, skulder, ställning och resultat samt framtidsutsikter. Det är därför lämpligt att tillåta emittenter från tredjeland att använda IFRS som utfärdats av IASB inom gemenskapen.

| (5) | I syfte att bedöma likvärdigheten hos god redovisningssed i tredjeländer med antagna IFRS-standarder fastställs genom kommissionens förordning (EG) nr 1569/2007 av den 21 december 2007 om införande av en mekanism för fastställande av likvärdighet för GAAP-standarder som tillämpas av tredjelandsemittenter av värdepapper enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG och 2004/109/EG (4) en definition av likvärdighet och en mekanism för att fastställa detta. Enligt förordning (EG) nr 1569/2007 måste kommissionens beslut vara utformat så att emittenter från EU får använda IFRS-standarder som antagits i enlighet med förordning (EG) nr 1606/2002 i det berörda tredjelandet. |
| --- | --- |

(5)

I syfte att bedöma likvärdigheten hos god redovisningssed i tredjeländer med antagna IFRS-standarder fastställs genom kommissionens förordning (EG) nr 1569/2007 av den 21 december 2007 om införande av en mekanism för fastställande av likvärdighet för GAAP-standarder som tillämpas av tredjelandsemittenter av värdepapper enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG och 2004/109/EG (4) en definition av likvärdighet och en mekanism för att fastställa detta. Enligt förordning (EG) nr 1569/2007 måste kommissionens beslut vara utformat så att emittenter från EU får använda IFRS-standarder som antagits i enlighet med förordning (EG) nr 1606/2002 i det berörda tredjelandet.

| (6) | I december 2007 rådgjorde kommissionen med CESR avseende den tekniska bedömningen av likvärdigheten för god redovisningssed i Förenta staterna, Kina och Japan. I mars 2008 utvidgade kommissionen detta samråd till att även gälla god redovisningssed i Sydkorea, Kanada och Indien. |
| --- | --- |

(6)

I december 2007 rådgjorde kommissionen med CESR avseende den tekniska bedömningen av likvärdigheten för god redovisningssed i Förenta staterna, Kina och Japan. I mars 2008 utvidgade kommissionen detta samråd till att även gälla god redovisningssed i Sydkorea, Kanada och Indien.

| (7) | I sitt yttrande från mars, maj 2008 respektive oktober 2008 rekommenderade CESR att god redovisningssed i Förenta staterna och Japan skulle anses likvärdig med IFRS-standarderna för användning inom gemenskapen. Dessutom rekommenderade CESR att man tillfälligt skulle acceptera bokslutshandlingar utfärdade i enlighet med god redovisningssed i Kina, Kanada, Sydkorea och Indien, dock högst fram till och med den 31 december 2011. |
| --- | --- |

(7)

I sitt yttrande från mars, maj 2008 respektive oktober 2008 rekommenderade CESR att god redovisningssed i Förenta staterna och Japan skulle anses likvärdig med IFRS-standarderna för användning inom gemenskapen. Dessutom rekommenderade CESR att man tillfälligt skulle acceptera bokslutshandlingar utfärdade i enlighet med god redovisningssed i Kina, Kanada, Sydkorea och Indien, dock högst fram till och med den 31 december 2011.

| (8) | 2006 slöt American Financial Accounting Standards Board och IASB ett samförståndsavtal som bekräftar deras målsättning att närma god redovisningssed i Förenta staterna och IFRS-standarderna till varandra, och som redogör för arbetsprogrammet för detta mål. Genom detta arbetsprogram har många större skillnader mellan god redovisningssed i Förenta staterna och IFRS-standarderna upphävts. Som en följd av samtalen mellan kommissionen och den amerikanska finansinspektionen (Securities and Exchange Commission – SEC) krävs dessutom inte längre omräkning för gemenskapsemittenter som utarbetar sina finansiella rapporter i enlighet med IFRS-standarder som utfärdats av IASB. Man bör därför anse att god redovisningssed i Förenta staterna är likvärdig med antagna IFRS-standarder från och med den 1 januari 2009. |
| --- | --- |

(8)

2006 slöt American Financial Accounting Standards Board och IASB ett samförståndsavtal som bekräftar deras målsättning att närma god redovisningssed i Förenta staterna och IFRS-standarderna till varandra, och som redogör för arbetsprogrammet för detta mål. Genom detta arbetsprogram har många större skillnader mellan god redovisningssed i Förenta staterna och IFRS-standarderna upphävts. Som en följd av samtalen mellan kommissionen och den amerikanska finansinspektionen (Securities and Exchange Commission – SEC) krävs dessutom inte längre omräkning för gemenskapsemittenter som utarbetar sina finansiella rapporter i enlighet med IFRS-standarder som utfärdats av IASB. Man bör därför anse att god redovisningssed i Förenta staterna är likvärdig med antagna IFRS-standarder från och med den 1 januari 2009.

| (9) | I augusti 2007 tillkännagav Accounting Standards Board of Japan (ASBJ) och International Accounting Standards Board (IASB) att de hade träffat en överenskommelse om att påskynda tillnärmningen genom att under 2008 undanröja de viktigaste skillnaderna mellan IFRS och god redovisningssed i Japan, och de övriga skillnaderna före slutet av 2011. De japanska myndigheterna kräver ingen omräkning för gemenskapsemittenter som utarbetar sina bokslutshandlingar i enlighet med IFRS-standarderna. Det är därför lämpligt att anse god redovisningssed i Japan som likvärdig med IFRS-standarderna från och med den 1 januari 2009. |
| --- | --- |

(9)

I augusti 2007 tillkännagav Accounting Standards Board of Japan (ASBJ) och International Accounting Standards Board (IASB) att de hade träffat en överenskommelse om att påskynda tillnärmningen genom att under 2008 undanröja de viktigaste skillnaderna mellan IFRS och god redovisningssed i Japan, och de övriga skillnaderna före slutet av 2011. De japanska myndigheterna kräver ingen omräkning för gemenskapsemittenter som utarbetar sina bokslutshandlingar i enlighet med IFRS-standarderna. Det är därför lämpligt att anse god redovisningssed i Japan som likvärdig med IFRS-standarderna från och med den 1 januari 2009.

| (10) | Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1569/2007 kan emittenter från ett tredjeland under en övergångsperiod som löper ut senast den 31 december 2011 få tillåtelse att använda GAAP-standarder från ett tredjeland som håller på att närma sig till, eller har åtagit sig att anta, IFRS-standarderna, eller som har slutit ett avtal om ömsesidigt erkännande med gemenskapen senast den 31 december 2008. |
| --- | --- |

(10)

Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1569/2007 kan emittenter från ett tredjeland under en övergångsperiod som löper ut senast den 31 december 2011 få tillåtelse att använda GAAP-standarder från ett tredjeland som håller på att närma sig till, eller har åtagit sig att anta, IFRS-standarderna, eller som har slutit ett avtal om ömsesidigt erkännande med gemenskapen senast den 31 december 2008.

| (11) | I Kina har redovisningsstandarderna för affärsföretag kraftigt närmats till IFRS-standarderna, och omfattar nästan alla punkter som i dag ingår i IFRS. Eftersom redovisningsstandarderna för affärsföretag endast tillämpas sedan 2007 krävs emellertid ytterligare bevis för att de tillämpas korrekt. |
| --- | --- |

(11)

I Kina har redovisningsstandarderna för affärsföretag kraftigt närmats till IFRS-standarderna, och omfattar nästan alla punkter som i dag ingår i IFRS. Eftersom redovisningsstandarderna för affärsföretag endast tillämpas sedan 2007 krävs emellertid ytterligare bevis för att de tillämpas korrekt.

| (12) | Det kanadensiska redovisningsrådet (Accounting Standards Board of Kanada) åtog sig i januari 2006 offentligt att senast den 31 december 2011 anta IFRS-standarderna och vidtar nu kraftfulla åtgärder för att garantera punktlig och fullständig övergång till IFRS senast denna dag. |
| --- | --- |

(12)

Det kanadensiska redovisningsrådet (Accounting Standards Board of Kanada) åtog sig i januari 2006 offentligt att senast den 31 december 2011 anta IFRS-standarderna och vidtar nu kraftfulla åtgärder för att garantera punktlig och fullständig övergång till IFRS senast denna dag.

| (13) | Den koreanska finansövervakningskommissionen och det koreanska redovisningsinstitutet åtog sig i mars 2007 offentligt att senast den 31 december 2011 anta IFRS-standarderna och vidtar nu kraftfulla åtgärder för att garantera punktlig och fullständig övergång till IFRS senast denna dag. |
| --- | --- |

(13)

Den koreanska finansövervakningskommissionen och det koreanska redovisningsinstitutet åtog sig i mars 2007 offentligt att senast den 31 december 2011 anta IFRS-standarderna och vidtar nu kraftfulla åtgärder för att garantera punktlig och fullständig övergång till IFRS senast denna dag.

| (14) | Indiens regering och Indiens institut för auktoriserade revisorer åtog sig i juli 2007 offentligt att senast den 31 december 2011 anta IFRS-standarderna och vidtar nu kraftfulla åtgärder för att garantera punktlig och fullständig övergång till IFRS senast denna dag. |
| --- | --- |

(14)

Indiens regering och Indiens institut för auktoriserade revisorer åtog sig i juli 2007 offentligt att senast den 31 december 2011 anta IFRS-standarderna och vidtar nu kraftfulla åtgärder för att garantera punktlig och fullständig övergång till IFRS senast denna dag.

| (15) | Inget slutgiltigt beslut om likvärdighet för redovisningsstandarder som håller på att närma sig IFRS bör fattas innan det har utvärderats hur dessa redovisningsstandarder tillämpas av företag och revisorer, men det är ändå viktigt att stödja de insatser som görs i de länder som har åtagit sig att anpassa sina redovisningsstandarder till IFRS, och även i de länder som har åtagit sig att anta IFRS-standarderna. Därför är det lämpligt att låta emittenter från tredjeländer i gemenskapen utarbeta sina bokslut och halvårsrapporter i enlighet med god redovisningssed i Kina, Kanada, Sydkorea eller Indien under övergångsperioden på högst tre år. |
| --- | --- |

(15)

Inget slutgiltigt beslut om likvärdighet för redovisningsstandarder som håller på att närma sig IFRS bör fattas innan det har utvärderats hur dessa redovisningsstandarder tillämpas av företag och revisorer, men det är ändå viktigt att stödja de insatser som görs i de länder som har åtagit sig att anpassa sina redovisningsstandarder till IFRS, och även i de länder som har åtagit sig att anta IFRS-standarderna. Därför är det lämpligt att låta emittenter från tredjeländer i gemenskapen utarbeta sina bokslut och halvårsrapporter i enlighet med god redovisningssed i Kina, Kanada, Sydkorea eller Indien under övergångsperioden på högst tre år.

| (16) | Kommissionen bör fortsätta att med tekniskt stöd från CESR övervaka utvecklingen av god redovisningssed (GAAP) i dessa tredjeländer, i förhållande till de antagna IFRS-standarderna. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen bör fortsätta att med tekniskt stöd från CESR övervaka utvecklingen av god redovisningssed (GAAP) i dessa tredjeländer, i förhållande till de antagna IFRS-standarderna.

| (17) | Länderna bör uppmuntras att anta IFRS-standarderna. EU kan besluta att de nationella standarder som har ansetts vara likvärdiga med IFRS-standarderna inte längre ska få användas för att sammanställa de uppgifter som krävs enligt direktiv 2004/109/EG eller kommissionens förordning (EG) nr 809/2004 (5) om genomförande av direktiv 2003/71/EG när de berörda länderna har antagit IFRS-standarderna som sina enda redovisningsstandarder. |
| --- | --- |

(17)

Länderna bör uppmuntras att anta IFRS-standarderna. EU kan besluta att de nationella standarder som har ansetts vara likvärdiga med IFRS-standarderna inte längre ska få användas för att sammanställa de uppgifter som krävs enligt direktiv 2004/109/EG eller kommissionens förordning (EG) nr 809/2004 (5) om genomförande av direktiv 2003/71/EG när de berörda länderna har antagit IFRS-standarderna som sina enda redovisningsstandarder.

| (18) | För att skapa tydlighet och överskådlighet bör beslut 2006/891/EG ersättas. |
| --- | --- |

(18)

För att skapa tydlighet och överskådlighet bör beslut 2006/891/EG ersättas.

| (19) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Europeiska värdepapperskommittén. |
| --- | --- |

(19)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Europeiska värdepapperskommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande standarder ska från och med den 1 januari 2009 anses vara likvärdiga med IFRS-standarder antagna i enlighet med förordning (EG) nr 1606/2002 när det gäller års- och halvårsredovisningar för koncerner:

| a) | Internationella redovisningsstandarder förutsatt att noterna till de granskade finansiella rapporterna innehåller ett uttryckligt uttalande utan förbehåll om att rapporterna överensstämmer med IFRS enligt IAS 1, Utformning av finansiella rapporter. |
| --- | --- |

a)

Internationella redovisningsstandarder förutsatt att noterna till de granskade finansiella rapporterna innehåller ett uttryckligt uttalande utan förbehåll om att rapporterna överensstämmer med IFRS enligt IAS 1, Utformning av finansiella rapporter.

| b) | God redovisningssed i Japan. |
| --- | --- |

b)

God redovisningssed i Japan.

| c) | God redovisningssed i Förenta staterna. |
| --- | --- |

c)

God redovisningssed i Förenta staterna.

Före de räkenskapsår som inleds den 1 januari 2012 eller senare ska tredjelandsemittenter ha rätt att upprätta sina års- och halvårsredovisningar för koncerner i enlighet med god redovisningssed i Folkrepubliken Kina, Kanada, Republiken Korea eller Republiken Indien.

Artikel 1a

Med tekniskt stöd från CESR ska kommissionen övervaka de ansträngningar som görs av tredjeländer för att gå över till IFRS och dessutom föra en aktiv dialog med myndigheter under tillnärmningsprocessen. Kommissionen ska under 2009 lägga fram en rapport om de framsteg som gjorts i detta avseende för Europaparlamentet och Europeiska värdepapperskommittén. Kommissionen ska också snabbt rapportera till rådet och Europaparlamentet om det uppstår situationer där EU-emittenter i framtiden måste omräkna sina finansiella rapporter så att de överensstämmer med nationell god redovisningssed i enlighet med berörd utländsk jurisdiktion.

Artikel 1b

De datum som offentliggjorts av tredjeländer när det gäller en övergång till IFRS ska utgöra referensdatum från och med vilka erkännande av likvärdighet för dessa tredjeländer inte längre ska krävas.

Artikel 2

Beslut 2006/891/EG ska upphöra att gälla den 1 januari 2009.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 12 december 2008.

På kommissionens vägnar

Charlie McCREEVY

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 390, 31.12.2004, s. 38.

1

(2)  EGT L 243, 11.9.2002, s. 1.

2

(3)  EUT L 343, 8.12.2006, s. 96.

3

(4)  EUT L 340, 22.12.2007, s. 66.

4

(5)  EUT L 149, 30.4.2004, s. 1. Rättad i EUT L 215, 16.6.2004, s. 3.

5

---

| 19.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/115 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/115

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 15 december 2008

om ändring av besluten 2001/405/EG, 2002/255/EG, 2002/371/EG, 2002/740/EG, 2002/741/EG, 2005/341/EG och 2005/343/EG i syfte att förlänga giltigheten för de ekologiska kriterierna för tilldelning av gemenskapens miljömärke till vissa produkter

[delgivet med nr K(2008) 8442]

(Text av betydelse för EES)

(2008/962/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1980/2000 av den 17 juli 2000 om ett reviderat gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke (1), särskilt artikel 6.1 andra stycket,

efter att ha samrått med Europeiska unionens miljömärkningsnämnd, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens beslut 2001/405/EG av den 4 maj 2001 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till mjukpappersprodukter (2) upphör att gälla den 4 maj 2009. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens beslut 2001/405/EG av den 4 maj 2001 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till mjukpappersprodukter (2) upphör att gälla den 4 maj 2009.

| (2) | Kommissionens beslut 2002/255/EG av den 25 mars 2002 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till kylskåp (3) upphör att gälla den 31 mars 2009. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens beslut 2002/255/EG av den 25 mars 2002 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till kylskåp (3) upphör att gälla den 31 mars 2009.

| (3) | Kommissionens beslut 2002/371/EG av den 15 maj 2002 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till mjukpappersprodukter (4) upphör att gälla den 31 maj 2009. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut 2002/371/EG av den 15 maj 2002 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till mjukpappersprodukter (4) upphör att gälla den 31 maj 2009.

| (4) | Kommissionens beslut 2002/740/EG av den 3 september 2002 om fastställande av reviderade ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till madrasser och ändring av beslut 98/634/EG (5) upphör att gälla den 28 februari 2009. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut 2002/740/EG av den 3 september 2002 om fastställande av reviderade ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till madrasser och ändring av beslut 98/634/EG (5) upphör att gälla den 28 februari 2009.

| (5) | Kommissionens beslut 2002/741/EG av den 4 september 2002 om fastställande av reviderade ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till kopieringspapper och grafiskt papper och ändring av beslut 1999/554/EG (6) upphör att gälla den 28 februari 2009. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens beslut 2002/741/EG av den 4 september 2002 om fastställande av reviderade ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till kopieringspapper och grafiskt papper och ändring av beslut 1999/554/EG (6) upphör att gälla den 28 februari 2009.

| (6) | Kommissionens beslut 2005/341/EG av den 11 april 2005 om fastställande av ekologiska kriterier och de bedömnings- och kontrollkrav som är knutna till dessa kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till persondatorer (7) upphör att gälla den 30 april 2009. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens beslut 2005/341/EG av den 11 april 2005 om fastställande av ekologiska kriterier och de bedömnings- och kontrollkrav som är knutna till dessa kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till persondatorer (7) upphör att gälla den 30 april 2009.

| (7) | Kommissionens beslut 2005/343/EG av den 11 april 2005 om fastställande av ekologiska kriterier och de bedömnings- och kontrollkrav som är knutna till dessa kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till bärbara datorer (8) upphör att gälla den 30 april 2009. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionens beslut 2005/343/EG av den 11 april 2005 om fastställande av ekologiska kriterier och de bedömnings- och kontrollkrav som är knutna till dessa kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till bärbara datorer (8) upphör att gälla den 30 april 2009.

| (8) | I enlighet med förordning (EG) nr 1980/2000 har man i god tid gjort en översyn av de ekologiska kriterierna, samt tillhörande bedömnings- och kontrollkrav, som fastställts genom dessa beslut. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med förordning (EG) nr 1980/2000 har man i god tid gjort en översyn av de ekologiska kriterierna, samt tillhörande bedömnings- och kontrollkrav, som fastställts genom dessa beslut.

| (9) | Mot bakgrund av de olika stadierna för översynen av dessa beslut, är det lämpligt att förlänga giltighetstiden för de ekologiska kriterierna samt tillhörande bedömnings- och kontrollkrav. Giltighetsperioden bör förlängas med sju månader för beslut 2002/255/EG och 2002/371/EG, med åtta månader för beslut 2001/405/EG, med tio månader för beslut 2002/740/EG, med 13 månader för beslut 2005/341/EG och 2005/343/EG, och med 15 månader för beslut 2002/741/EG. |
| --- | --- |

(9)

Mot bakgrund av de olika stadierna för översynen av dessa beslut, är det lämpligt att förlänga giltighetstiden för de ekologiska kriterierna samt tillhörande bedömnings- och kontrollkrav. Giltighetsperioden bör förlängas med sju månader för beslut 2002/255/EG och 2002/371/EG, med åtta månader för beslut 2001/405/EG, med tio månader för beslut 2002/740/EG, med 13 månader för beslut 2005/341/EG och 2005/343/EG, och med 15 månader för beslut 2002/741/EG.

| (10) | Besluten 2001/405/EG, 2002/255/EG, 2002/371/EG, 2002/740/EG, 2002/741/EG, 2005/341/EG och 2005/343/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Besluten 2001/405/EG, 2002/255/EG, 2002/371/EG, 2002/740/EG, 2002/741/EG, 2005/341/EG och 2005/343/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 17 i förordning (EG) nr 1980/2000. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 17 i förordning (EG) nr 1980/2000.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 3 i beslut 2001/405/EG ska ersättas med följande:

”Artikel 3

De ekologiska kriterierna för produktgruppen mjukpapper, samt tillhörande bedömnings- och kontrollkrav, ska vara giltiga till och med den 4 januari 2010.”

Artikel 2

Artikel 4 i beslut 2002/255/EG ska ersättas med följande:

”Artikel 4

De ekologiska kriterierna för produktgruppen TV-apparater, samt tillhörande bedömnings- och kontrollkrav, ska vara giltiga till och med den 31 oktober 2009.”

Artikel 3

Artikel 5 i beslut 2002/371/EG ska ersättas med följande:

”Artikel 5

De ekologiska kriterierna för produktgruppen textilprodukter, samt tillhörande bedömnings- och kontrollkrav, ska vara giltiga till och med den 31 december 2009.”

Artikel 4

Artikel 5 i beslut 2002/740/EG ska ersättas med följande:

”Artikel 5

De ekologiska kriterierna för produktgruppen madrasser, samt tillhörande bedömnings- och kontrollkrav, ska vara giltiga till och med den 31 december 2009.”

Artikel 5

Artikel 5 i beslut 2002/741/EG ska ersättas med följande:

”Artikel 5

De ekologiska kriterierna för produktgruppen kopieringspapper och grafiskt papper, samt tillhörande bedömnings- och kontrollkrav, ska vara giltiga till och med den 31 maj 2010.”

Artikel 6

Artikel 3 i beslut 2005/341/EG ska ersättas med följande:

”Artikel 3

De ekologiska kriterierna för produktgruppen persondatorer, samt tillhörande bedömnings- och kontrollkrav, ska vara giltiga till och med den 31 maj 2010.”

Artikel 7

Artikel 3 i beslut 2005/343/EG ska ersättas med följande:

”Artikel 3

De ekologiska kriterierna för produktgruppen bärbara datorer, samt tillhörande bedömnings- och kontrollkrav, ska vara giltiga till och med den 31 maj 2010.”

Artikel 8

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 15 december 2008.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 237, 21.9.2000, s. 1.

1

(2)  EGT L 142, 29.5.2001, s. 10.

2

(3)  EGT L 87, 4.4.2002, s. 53.

3

(4)  EGT L 133, 15.5.2002, s. 29.

4

(5)  EGT L 236, 4.9.2002, s. 10.

5

(6)  EGT L 237, 5.9.2002, s. 6.

6

(7)  EUT L 115, 4.5.2005, s. 1.

7

(8)  EUT L 115, 4.5.2005, s. 35.

8

---