# Uradni list L 29/2009

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 29 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5231. januar 2009 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 29

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5231. januar 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 91/2009 z dne 26. januarja 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 92/2009 z dne 30. januarja 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 36 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 93/2009 z dne 30. januarja 2009 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. februarja 2009 | 38 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 94/2009 z dne 30. januarja 2009 o sprejetju začasnih izrednih ukrepov za podporo trga prašičjega mesa in govedine v obliki sheme za odstranitev na Irskem | 41 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2009/5/ES z dne 30. januarja 2009 o spremembi Priloge III k Direktivi 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu (
  1
  ) | 45 |
| | | POSLOVNIKI |
| | | Sodišče |
| | * | Spremembe praktičnih navodil v zvezi z neposrednimi tožbami in pritožbami | 51 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 91/2009 z dne 26. januarja 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

1

Uredba Komisije (ES) št. 92/2009 z dne 30. januarja 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

36

Uredba Komisije (ES) št. 93/2009 z dne 30. januarja 2009 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. februarja 2009

38

*

Uredba Komisije (ES) št. 94/2009 z dne 30. januarja 2009 o sprejetju začasnih izrednih ukrepov za podporo trga prašičjega mesa in govedine v obliki sheme za odstranitev na Irskem

41

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2009/5/ES z dne 30. januarja 2009 o spremembi Priloge III k Direktivi 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu (
  1
  )

1

45

POSLOVNIKI

Sodišče

*

Spremembe praktičnih navodil v zvezi z neposrednimi tožbami in pritožbami

51

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2009/83/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 23. januarja 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta glede sheme Mednarodne pomorske organizacije za enotno identifikacijsko številko družbe in registriranega lastnika
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 148)

   (
  1
  ) | 53 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | | 2009/84/ES |
| | * | Sklep Skupnega odbora ES-Švica št. 1/2009 z dne 14. januarja 2009 o zamenjavi preglednic III in IV(b) Protokola št. 2 | 55 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2009/83/ES

*

Sklep Komisije z dne 23. januarja 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta glede sheme Mednarodne pomorske organizacije za enotno identifikacijsko številko družbe in registriranega lastnika
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 148)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 148)

1

53

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

2009/84/ES

*

Sklep Skupnega odbora ES-Švica št. 1/2009 z dne 14. januarja 2009 o zamenjavi preglednic III in IV(b) Protokola št. 2

55

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 31.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 91/2009

z dne 26. januarja 2009

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (1) | Komisija je 26. septembra 2007 prejela pritožbo, ki jo je na podlagi člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), vložil Evropski zavod za industrijske pritrdilne elemente („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla v Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. septembra 2007 prejela pritožbo, ki jo je na podlagi člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), vložil Evropski zavod za industrijske pritrdilne elemente („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla v Skupnosti.

| (2) | Ta pritožba je vsebovala dokaze o dampingu nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in o materialni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka. |
| --- | --- |

(2)

Ta pritožba je vsebovala dokaze o dampingu nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in o materialni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.

| (3) | Postopek se je začel 9. novembra 2007 z objavo obvestila o začetku (2) v Uradnem listu Evropske unije („obvestilo o začetku“). |
| --- | --- |

(3)

Postopek se je začel 9. novembra 2007 z objavo obvestila o začetku (2) v Uradnem listu Evropske unije („obvestilo o začetku“).

2.   Neuvedba začasnih ukrepov

| (4) | Glede na potrebo po dodatni obravnavi nekaterih vidikov preiskave je bila sprejeta odločitev o nadaljevanju preiskave brez uvedbe začasnih ukrepov glede uvoza nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(4)

Glede na potrebo po dodatni obravnavi nekaterih vidikov preiskave je bila sprejeta odločitev o nadaljevanju preiskave brez uvedbe začasnih ukrepov glede uvoza nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz LRK.

| (5) | Vsem zainteresiranim strankam je bilo 4. avgusta 2008 predloženo obvestilo s podrobnimi informacijami o predhodnih ugotovitvah na takratni stopnji preiskave („obvestilo“), s katerim so bile stranke pozvane tudi k predložitvi pripomb k navedenim ugotovitvam. |
| --- | --- |

(5)

Vsem zainteresiranim strankam je bilo 4. avgusta 2008 predloženo obvestilo s podrobnimi informacijami o predhodnih ugotovitvah na takratni stopnji preiskave („obvestilo“), s katerim so bile stranke pozvane tudi k predložitvi pripomb k navedenim ugotovitvam.

| (6) | Po navedenem datumu je preiskava med drugim obravnavala interese Skupnosti, izvedena pa je bila tudi podrobna analiza obsega izdelka/primerljivosti izdelka, ki so ji oporekale različne zainteresirane stranke. |
| --- | --- |

(6)

Po navedenem datumu je preiskava med drugim obravnavala interese Skupnosti, izvedena pa je bila tudi podrobna analiza obsega izdelka/primerljivosti izdelka, ki so ji oporekale različne zainteresirane stranke.

3.   Stranke, ki jih postopek zadeva

| (7) | Proizvajalci Skupnosti pritožniki, drugi proizvajalci Skupnosti, proizvajalci izvozniki, uvozniki, uporabniki, združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavniki vlade LRK so bili uradno seznanjeni z začetkom postopka. Zainteresirane stranke so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(7)

Proizvajalci Skupnosti pritožniki, drugi proizvajalci Skupnosti, proizvajalci izvozniki, uvozniki, uporabniki, združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavniki vlade LRK so bili uradno seznanjeni z začetkom postopka. Zainteresirane stranke so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.

| (8) | Več zainteresiranih strank je pisno izrazilo svoja stališča, zlasti glede izbire primerljive države, razlik v vrsti in kakovosti med kitajskimi pritrdilnimi elementi in pritrdilnimi elementi, ki jih proizvajajo in prodajajo proizvajalci Skupnosti, položaja pritožnikov, škode in interesov Skupnosti. Poleg tega je bilo vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(8)

Več zainteresiranih strank je pisno izrazilo svoja stališča, zlasti glede izbire primerljive države, razlik v vrsti in kakovosti med kitajskimi pritrdilnimi elementi in pritrdilnimi elementi, ki jih proizvajajo in prodajajo proizvajalci Skupnosti, položaja pritožnikov, škode in interesov Skupnosti. Poleg tega je bilo vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, zaslišanje odobreno.

| (9) | Vse zainteresirane stranke (proizvajalci Skupnosti, uvozniki Skupnosti in kitajski proizvajalci izvozniki), ki so predložile stališča glede obsega izdelka, so se udeležile polemične razprave, ki je potekala 18. septembra 2008 v skladu s členom 6(6) osnovne uredbe pod okriljem pooblaščenca za zaslišanje („polemična razprava“). |
| --- | --- |

(9)

Vse zainteresirane stranke (proizvajalci Skupnosti, uvozniki Skupnosti in kitajski proizvajalci izvozniki), ki so predložile stališča glede obsega izdelka, so se udeležile polemične razprave, ki je potekala 18. septembra 2008 v skladu s členom 6(6) osnovne uredbe pod okriljem pooblaščenca za zaslišanje („polemična razprava“).

| (10) | Glede na veliko število znanih proizvajalcev izvoznikov v LRK ter veliko število proizvajalcev in uvoznikov Skupnosti je bilo v skladu s členom 17 osnovne uredbe v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za ugotavljanje dampinga in škode. |
| --- | --- |

(10)

Glede na veliko število znanih proizvajalcev izvoznikov v LRK ter veliko število proizvajalcev in uvoznikov Skupnosti je bilo v skladu s členom 17 osnovne uredbe v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za ugotavljanje dampinga in škode.

4.   Vzorčenje

4.1   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK

| (11) | Kot je navedeno zgoraj, je bilo glede na veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK v obvestilu o začetku predlagano vzorčenje v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Kot je navedeno zgoraj, je bilo glede na veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK v obvestilu o začetku predlagano vzorčenje v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe.

| (12) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce uvoznike pozvala, da se javijo v 15 dneh od začetka preiskave in zagotovijo osnovne informacije o svojem izvozu in domači prodaji ter imena in dejavnosti vseh njihovih povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka. O tem so bili obveščeni tudi organi v LRK. |
| --- | --- |

(12)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce uvoznike pozvala, da se javijo v 15 dneh od začetka preiskave in zagotovijo osnovne informacije o svojem izvozu in domači prodaji ter imena in dejavnosti vseh njihovih povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka. O tem so bili obveščeni tudi organi v LRK.

| (13) | Javilo se je skupaj 120 družb ali skupin družb v LRK in v določenem roku predložilo zahtevane informacije. Vendar se je na podlagi predloženih podatkov pokazalo, da nekatere od teh družb ali skupin družb ne proizvajajo pritrdilnih elementov same, medtem ko so druge poročale o izvozu pritrdilnih elementov v Skupnost, ki so jih proizvedle povezane družbe. Tiste družbe ali skupine, ki so v obdobju preiskave proizvajale in izvažale zadevni izdelek v Skupnost ter izrazile željo, da bi bile vključene v vzorec, so bile obravnavane kot sodelujoče družbe in upoštevane pri izbiri vzorca. Od 120 družb ali skupin, ki so se javile na začetku preiskave, se je pri izbiri vzorca upoštevalo 110. |
| --- | --- |

(13)

Javilo se je skupaj 120 družb ali skupin družb v LRK in v določenem roku predložilo zahtevane informacije. Vendar se je na podlagi predloženih podatkov pokazalo, da nekatere od teh družb ali skupin družb ne proizvajajo pritrdilnih elementov same, medtem ko so druge poročale o izvozu pritrdilnih elementov v Skupnost, ki so jih proizvedle povezane družbe. Tiste družbe ali skupine, ki so v obdobju preiskave proizvajale in izvažale zadevni izdelek v Skupnost ter izrazile željo, da bi bile vključene v vzorec, so bile obravnavane kot sodelujoče družbe in upoštevane pri izbiri vzorca. Od 120 družb ali skupin, ki so se javile na začetku preiskave, se je pri izbiri vzorca upoštevalo 110.

| (14) | Za proizvajalce izvoznike, ki se niso javili v navedenem roku, se je štelo, da ne sodelujejo v preiskavi. |
| --- | --- |

(14)

Za proizvajalce izvoznike, ki se niso javili v navedenem roku, se je štelo, da ne sodelujejo v preiskavi.

| (15) | V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe so bili izbrani izvozniki z največjim obsegom izvoza v Skupnost, da bi se dosegel največji reprezentativni obseg izvoza, ki bi se lahko primerno preučil v razpoložljivem času. |
| --- | --- |

(15)

V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe so bili izbrani izvozniki z največjim obsegom izvoza v Skupnost, da bi se dosegel največji reprezentativni obseg izvoza, ki bi se lahko primerno preučil v razpoložljivem času.

| (16) | Na podlagi tega je bil izbran vzorec devetih kitajskih proizvajalcev izvoznikov ali skupin. Izbrane družbe so predstavljale 61 % izvoza sodelujočih družb zadevnega izdelka v Skupnost in 39 % skupnega izvoza iz LRK. |
| --- | --- |

(16)

Na podlagi tega je bil izbran vzorec devetih kitajskih proizvajalcev izvoznikov ali skupin. Izbrane družbe so predstavljale 61 % izvoza sodelujočih družb zadevnega izdelka v Skupnost in 39 % skupnega izvoza iz LRK.

| (17) | V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so imeli sodelujoči proizvajalci izvozniki in organi LRK možnost, da predložijo pripombe o izbiri vzorca. |
| --- | --- |

(17)

V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so imeli sodelujoči proizvajalci izvozniki in organi LRK možnost, da predložijo pripombe o izbiri vzorca.

| (18) | Veliko kitajskih izvoznikov je trdilo, da bi morali biti vključeni v vzorec zaradi posebnih okoliščin v zvezi z njihovimi družbami, na primer zaradi dejstva, da proizvajajo posebne vrste izdelkov, ki jih domnevno ne proizvajajo družbe, izbrane za vzorec. Vendar vrste pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, ki jih proizvajajo izvozniki, niso bile merilo za izbiro vzorca. Kot je navedeno v uvodni izjavi 15, so bili upoštevani izvozniki z največjim obsegom izvoza v Skupnost. To je v skladu z zahtevami iz člena 17(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Veliko kitajskih izvoznikov je trdilo, da bi morali biti vključeni v vzorec zaradi posebnih okoliščin v zvezi z njihovimi družbami, na primer zaradi dejstva, da proizvajajo posebne vrste izdelkov, ki jih domnevno ne proizvajajo družbe, izbrane za vzorec. Vendar vrste pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, ki jih proizvajajo izvozniki, niso bile merilo za izbiro vzorca. Kot je navedeno v uvodni izjavi 15, so bili upoštevani izvozniki z največjim obsegom izvoza v Skupnost. To je v skladu z zahtevami iz člena 17(1) osnovne uredbe.

| (19) | Vzorčenim družbam so bili poslani vprašalniki in vse so v določenih rokih poslale odgovore. |
| --- | --- |

(19)

Vzorčenim družbam so bili poslani vprašalniki in vse so v določenih rokih poslale odgovore.

| (20) | Pet družb, ki niso bile vključene v vzorec, je predložilo izpolnjene vprašalnike z namenom zahteve po individualni obravnavi v skladu s členom 9(6) in členom 17(3) osnovne uredbe. Štiri zahteve so bile odobrene. Ker peta družba ni sama proizvajala zadevnega izdelka, je bila njena zahteva zavrnjena. |
| --- | --- |

(20)

Pet družb, ki niso bile vključene v vzorec, je predložilo izpolnjene vprašalnike z namenom zahteve po individualni obravnavi v skladu s členom 9(6) in členom 17(3) osnovne uredbe. Štiri zahteve so bile odobrene. Ker peta družba ni sama proizvajala zadevnega izdelka, je bila njena zahteva zavrnjena.

| (21) | Po dokončnem razkritju je en izvoznik trdil, da je treba družbe, ki so bile obravnavane individualno, šteti kot del vzorca za uporabo člena 9(5) osnovne uredbe. Drug izvoznik je trdil, da bi Komisija morala povečati prvotni vzorec, ne pa sprejeti zahtev po individualni obravnavi v skladu s členom 17(3). V zvezi s tem je treba opozoriti, da se vzorec še vedno šteje za dovolj reprezentativnega. Tudi potem, ko štiri vzorčene družbe niso sodelovale, kot je navedeno v uvodni izjavi 62, so preostale vzorčene družbe predstavljale 54 % skupnega izvoza sodelujočih družb zadevnega izdelka v Skupnost. Poleg tega je zaradi objektivnosti in preglednosti primerno, da se vzorec izbere na začetku postopka in se ohrani skozi ves postopek, razen če obstajajo razlogi, da se ta vzorec ne šteje več za reprezentativnega. Nenazadnje je iz istih razlogov vzorčenje treba obravnavati kot različno in ločeno od odobritve individualne obravnave v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(21)

Po dokončnem razkritju je en izvoznik trdil, da je treba družbe, ki so bile obravnavane individualno, šteti kot del vzorca za uporabo člena 9(5) osnovne uredbe. Drug izvoznik je trdil, da bi Komisija morala povečati prvotni vzorec, ne pa sprejeti zahtev po individualni obravnavi v skladu s členom 17(3). V zvezi s tem je treba opozoriti, da se vzorec še vedno šteje za dovolj reprezentativnega. Tudi potem, ko štiri vzorčene družbe niso sodelovale, kot je navedeno v uvodni izjavi 62, so preostale vzorčene družbe predstavljale 54 % skupnega izvoza sodelujočih družb zadevnega izdelka v Skupnost. Poleg tega je zaradi objektivnosti in preglednosti primerno, da se vzorec izbere na začetku postopka in se ohrani skozi ves postopek, razen če obstajajo razlogi, da se ta vzorec ne šteje več za reprezentativnega. Nenazadnje je iz istih razlogov vzorčenje treba obravnavati kot različno in ločeno od odobritve individualne obravnave v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe.

4.2   Vzorčenje proizvajalcev Skupnosti

| (22) | Kot je navedeno zgoraj, je bilo glede na veliko število proizvajalcev v Skupnosti v obvestilu o začetku predlagano vzorčenje v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(22)

Kot je navedeno zgoraj, je bilo glede na veliko število proizvajalcev v Skupnosti v obvestilu o začetku predlagano vzorčenje v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe.

| (23) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce Skupnosti zaprosila, da se javijo v 15 dneh od začetka preiskave in zagotovijo osnovne informacije o svoji proizvodnji in prodaji ter imena in dejavnosti vseh svojih povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(23)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce Skupnosti zaprosila, da se javijo v 15 dneh od začetka preiskave in zagotovijo osnovne informacije o svoji proizvodnji in prodaji ter imena in dejavnosti vseh svojih povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka.

| (24) | Skupaj 46 proizvajalcev Skupnosti, ki so v obdobju preiskave proizvajali zadevni izdelek v Skupnosti in izrazili željo, da bi bili v navedenem obdobju vključeni v vzorec, so bili obravnavani kot sodelujoče družbe in upoštevani pri izbiri vzorca. |
| --- | --- |

(24)

Skupaj 46 proizvajalcev Skupnosti, ki so v obdobju preiskave proizvajali zadevni izdelek v Skupnosti in izrazili željo, da bi bili v navedenem obdobju vključeni v vzorec, so bili obravnavani kot sodelujoče družbe in upoštevani pri izbiri vzorca.

| (25) | Ti proizvajalci Skupnosti so predstavljali več kot 30 % ocenjene proizvodnje v Skupnosti leta 2006. Šteje se, da ti proizvajalci sestavljajo industrijo Skupnosti, kot je navedeno v uvodni izjavi 114. |
| --- | --- |

(25)

Ti proizvajalci Skupnosti so predstavljali več kot 30 % ocenjene proizvodnje v Skupnosti leta 2006. Šteje se, da ti proizvajalci sestavljajo industrijo Skupnosti, kot je navedeno v uvodni izjavi 114.

| (26) | Nekateri uvozniki v Skupnosti in tudi nekateri proizvajalci izvozniki so izrazili dvom glede vprašanja položaja industrije Skupnosti. Nekatere zainteresirane stranke so po objavi obvestila o začetku dejansko predložile sezname proizvajalcev Skupnosti, s katerimi domnevno niso bila opravljena posvetovanja v zvezi z njihovo podporo postopku ali drugim. Zato je bil vsem tem proizvajalcem poslan vprašalnik. Več družb se je javilo na lastno pobudo, ne da bi prejele vprašalnik. Vendar nobeden od odgovorov teh proizvajalcev ni poslabšal položaja, omenjenega v prejšnji uvodni izjavi. Veliko teh družb je dejansko podprlo pritožbo. |
| --- | --- |

(26)

Nekateri uvozniki v Skupnosti in tudi nekateri proizvajalci izvozniki so izrazili dvom glede vprašanja položaja industrije Skupnosti. Nekatere zainteresirane stranke so po objavi obvestila o začetku dejansko predložile sezname proizvajalcev Skupnosti, s katerimi domnevno niso bila opravljena posvetovanja v zvezi z njihovo podporo postopku ali drugim. Zato je bil vsem tem proizvajalcem poslan vprašalnik. Več družb se je javilo na lastno pobudo, ne da bi prejele vprašalnik. Vendar nobeden od odgovorov teh proizvajalcev ni poslabšal položaja, omenjenega v prejšnji uvodni izjavi. Veliko teh družb je dejansko podprlo pritožbo.

| (27) | V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe so bili med proizvajalci Skupnosti, ki sestavljajo industrijo Skupnosti, v vzorec izbrani izvozniki Skupnosti z največjim obsegom proizvodnje, da bi se dosegel največji reprezentativni obseg proizvodnje podobnega izdelka, proizvedenega v Skupnosti, ki bi se lahko primerno preučil v razpoložljivem času. |
| --- | --- |

(27)

V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe so bili med proizvajalci Skupnosti, ki sestavljajo industrijo Skupnosti, v vzorec izbrani izvozniki Skupnosti z največjim obsegom proizvodnje, da bi se dosegel največji reprezentativni obseg proizvodnje podobnega izdelka, proizvedenega v Skupnosti, ki bi se lahko primerno preučil v razpoložljivem času.

| (28) | Na podlagi tega je bil izbran vzorec sedmih proizvajalcev. Izbrane družbe so predstavljale približno 70 % proizvodnje industrije Skupnosti. Potem, ko se je en vzorčeni proizvajalec štel za nesodelujočega proizvajalca, se je ta odstotek znižal na okrog 65 %. |
| --- | --- |

(28)

Na podlagi tega je bil izbran vzorec sedmih proizvajalcev. Izbrane družbe so predstavljale približno 70 % proizvodnje industrije Skupnosti. Potem, ko se je en vzorčeni proizvajalec štel za nesodelujočega proizvajalca, se je ta odstotek znižal na okrog 65 %.

| (29) | V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so imeli sodelujoči proizvajalci Skupnosti možnost, da predložijo pripombe o izbiri vzorca. Prejete niso bile nobene pripombe, ki bi upravičevale spremembo vzorca. |
| --- | --- |

(29)

V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so imeli sodelujoči proizvajalci Skupnosti možnost, da predložijo pripombe o izbiri vzorca. Prejete niso bile nobene pripombe, ki bi upravičevale spremembo vzorca.

| (30) | Vzorčenim družbam so bili poslani vprašalniki in vse so v določenih rokih poslale odgovore. |
| --- | --- |

(30)

Vzorčenim družbam so bili poslani vprašalniki in vse so v določenih rokih poslale odgovore.

4.3   Vzorčenje uvoznikov Skupnosti

| (31) | Kot je navedeno zgoraj, je bilo glede na veliko število uvoznikov v Skupnosti v obvestilu o začetku predlagano vzorčenje v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(31)

Kot je navedeno zgoraj, je bilo glede na veliko število uvoznikov v Skupnosti v obvestilu o začetku predlagano vzorčenje v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe.

| (32) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse uvoznike Skupnosti zaprosila, da se javijo v 15 dneh od začetka preiskave in zagotovijo osnovne informacije o svojem uvozu in prodaji ter imena in dejavnosti vseh njihovih povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(32)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse uvoznike Skupnosti zaprosila, da se javijo v 15 dneh od začetka preiskave in zagotovijo osnovne informacije o svojem uvozu in prodaji ter imena in dejavnosti vseh njihovih povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka.

| (33) | Javilo se je skupaj 45 družb ali skupin družb v Skupnosti in v določenem roku predložilo zahtevane informacije, kar je skoraj 29 % celotnega obsega uvoza v Skupnost. |
| --- | --- |

(33)

Javilo se je skupaj 45 družb ali skupin družb v Skupnosti in v določenem roku predložilo zahtevane informacije, kar je skoraj 29 % celotnega obsega uvoza v Skupnost.

| (34) | V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe so bili izbrani uvozniki Skupnosti z največjim obsegom prodaje, da bi se dosegel največji reprezentativni obseg, ki se lahko razumno preuči. Zato je bilo v vzorec izbranih 7 največjih uvoznikov v smislu obsega prodaje. Vzorčenim družbam so bili poslani vprašalniki in vse so v določenih rokih poslale odgovore. |
| --- | --- |

(34)

V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe so bili izbrani uvozniki Skupnosti z največjim obsegom prodaje, da bi se dosegel največji reprezentativni obseg, ki se lahko razumno preuči. Zato je bilo v vzorec izbranih 7 največjih uvoznikov v smislu obsega prodaje. Vzorčenim družbam so bili poslani vprašalniki in vse so v določenih rokih poslale odgovore.

5.   Tržnogospodarska obravnava („TGO“) in individualna obravnava („IO“)

| (35) | Da bi proizvajalci izvozniki v LRK lahko predložili zahtevek za TGO ali IO, če tako želijo, so bile kitajskim proizvajalcem izvoznikom, za katere je znano, da jih to zadeva, znanim združenjem izvoznikov in organom LRK poslani obrazci zahtevka. 106 proizvajalcev izvoznikov je vložilo zahtevek za TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. Vse te družbe so vložile zahtevek tudi za IO, če bi bilo v preiskavi ugotovljeno, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO. Dve drugi družbi sta zahtevali samo IO. Vseh devet družb, izbranih v vzorec, je vložilo zahtevek za TGO in IO. |
| --- | --- |

(35)

Da bi proizvajalci izvozniki v LRK lahko predložili zahtevek za TGO ali IO, če tako želijo, so bile kitajskim proizvajalcem izvoznikom, za katere je znano, da jih to zadeva, znanim združenjem izvoznikov in organom LRK poslani obrazci zahtevka. 106 proizvajalcev izvoznikov je vložilo zahtevek za TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. Vse te družbe so vložile zahtevek tudi za IO, če bi bilo v preiskavi ugotovljeno, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO. Dve drugi družbi sta zahtevali samo IO. Vseh devet družb, izbranih v vzorec, je vložilo zahtevek za TGO in IO.

6.   Vprašalniki in preveritveni obiski

| (36) | Vprašalniki so bili poslani vzorčenim proizvajalcem izvoznikom v LRK in štirim proizvajalcem izvoznikom v LRK, ki jim je bila odobrena individualna obravnava, vzorčenim proizvajalcem in uvoznikom Skupnosti ter uporabnikom v Skupnosti. Odgovore je predložilo 9 vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v LRK, 4 proizvajalci izvozniki, ki jim je bila odobrena individualna obravnava, izvoznik v LRK, ki ni bil izbran v vzorec in ki je zahteval individualno obravnavo, vendar mu ta ni bila odobrena, kot je navedeno v uvodni izjavi 20, 7 vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, 7 vzorčenih nepovezanih uvoznikov, 3 uporabniki in 2 proizvajalca v primerljivi državi, Indiji. |
| --- | --- |

(36)

Vprašalniki so bili poslani vzorčenim proizvajalcem izvoznikom v LRK in štirim proizvajalcem izvoznikom v LRK, ki jim je bila odobrena individualna obravnava, vzorčenim proizvajalcem in uvoznikom Skupnosti ter uporabnikom v Skupnosti. Odgovore je predložilo 9 vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v LRK, 4 proizvajalci izvozniki, ki jim je bila odobrena individualna obravnava, izvoznik v LRK, ki ni bil izbran v vzorec in ki je zahteval individualno obravnavo, vendar mu ta ni bila odobrena, kot je navedeno v uvodni izjavi 20, 7 vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, 7 vzorčenih nepovezanih uvoznikov, 3 uporabniki in 2 proizvajalca v primerljivi državi, Indiji.

| (37) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za ugotovitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti, ter izvedla preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalci Skupnosti






  — | A. Agrati SpA, Milano, (Italija), |
| --- | --- | --- | --- |

(37)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za ugotovitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti, ter izvedla preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalci Skupnosti

—

A. Agrati SpA, Milano, (Italija),

| — | Societa Bulloneria Europea SpA, Monfalcone in Reggio Emilia, (Italija), |
| --- | --- |

—

Societa Bulloneria Europea SpA, Monfalcone in Reggio Emilia, (Italija),

| — | Fontana Luigi SpA in LOBO SpA, Milano, (Italija), |
| --- | --- |

—

Fontana Luigi SpA in LOBO SpA, Milano, (Italija),

| — | Finnveden Bulten, AB Göteborg, (Švedska), |
| --- | --- |

—

Finnveden Bulten, AB Göteborg, (Švedska),

| — | Fabryka Śrub w Łańcucie Śrubex S.A., Łańcut, (Poljska), |
| --- | --- |

—

Fabryka Śrub w Łańcucie Śrubex S.A., Łańcut, (Poljska),

| — | Growermetal SRL, Lecco, (Italija), |
| --- | --- |

—

Growermetal SRL, Lecco, (Italija),

| — | Invitea SpA, Milano, (Italija); |
| --- | --- |

—

Invitea SpA, Milano, (Italija);

| (b) | proizvajalci izvozniki in njihove povezane družbe v LRK






  — | Changshu City Standard Parts Factory in Changshu British Shanghai International Fastener Co. Ltd, Changshu, |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvajalci izvozniki in njihove povezane družbe v LRK

—

Changshu City Standard Parts Factory in Changshu British Shanghai International Fastener Co. Ltd, Changshu,

| — | Zhangjiagang City Jinli Standard Fastener Co. Ltd, Zhangjiagang, in |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang City Jinli Standard Fastener Co. Ltd, Zhangjiagang, in

| — | Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Ningbo, |
| --- | --- |

—

Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Ningbo,

| — | Ningbo Jinding Fastening Piece Co., Ltd, Ningbo, |
| --- | --- |

—

Ningbo Jinding Fastening Piece Co., Ltd, Ningbo,

| — | Kunshan Chenghe Standard Component Co., Ltd, Kunshan, |
| --- | --- |

—

Kunshan Chenghe Standard Component Co., Ltd, Kunshan,

| — | Pol Shin Fastener (ZheJiang) Co., Ltd, Jiashan, |
| --- | --- |

—

Pol Shin Fastener (ZheJiang) Co., Ltd, Jiashan,

| — | Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd in Shanghai Prime Machinery Co., Ltd, Shanghai, |
| --- | --- |

—

Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd in Shanghai Prime Machinery Co., Ltd, Shanghai,

| — | Zhejiang Zhapu Industrial Co., Ltd, Jiaxing Washan Fasteners Co., Ltd in Zhejiang WB Auto Fasteners Co., Ltd, Jiaxing, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Zhapu Industrial Co., Ltd, Jiaxing Washan Fasteners Co., Ltd in Zhejiang WB Auto Fasteners Co., Ltd, Jiaxing,

| — | Eastport Fastener Manufacturing Co., Ltd, Ningbo, |
| --- | --- |

—

Eastport Fastener Manufacturing Co., Ltd, Ningbo,

| — | CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Taicang, |
| --- | --- |

—

CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Taicang,

| — | Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City, |
| --- | --- |

—

Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City,

| — | Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai, |
| --- | --- |

—

Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai,

| — | Zhejiang Guanglong Hardware and Plastic Co., Ltd, in Zhejiang Guanglong Plating Machinery & Product Co., Ltd, Anji; |
| --- | --- |

—

Zhejiang Guanglong Hardware and Plastic Co., Ltd, in Zhejiang Guanglong Plating Machinery & Product Co., Ltd, Anji;

| (c) | povezana družba v Skupnosti






  — | Celo S.A., Barcelona, Španija; |
| --- | --- | --- |

(c)

povezana družba v Skupnosti

—

Celo S.A., Barcelona, Španija;

| (d) | povezana družba v Tajvanu






  — | Sunny Corp., Taipei; |
| --- | --- | --- |

(d)

povezana družba v Tajvanu

—

Sunny Corp., Taipei;

| (e) | nepovezani uvozniki v Skupnosti






  — | Adolf Würth GmbH, Kunzelsau, Nemčija, |
| --- | --- | --- |

(e)

nepovezani uvozniki v Skupnosti

—

Adolf Würth GmbH, Kunzelsau, Nemčija,

| — | Chaves Bilbao, S.A., Larrabetzu, Španija, |
| --- | --- |

—

Chaves Bilbao, S.A., Larrabetzu, Španija,

| — | FM Bulloneria Viterie SpA, Reggio Emilia, Italija, |
| --- | --- |

—

FM Bulloneria Viterie SpA, Reggio Emilia, Italija,

| — | F. Reyher Nchfg. GmbH &CO KG, Hamburg, Nemčija, |
| --- | --- |

—

F. Reyher Nchfg. GmbH &CO KG, Hamburg, Nemčija,

| — | Hexstone Ltd t/a Owlett Jaton, Stone, Združeno kraljestvo, |
| --- | --- |

—

Hexstone Ltd t/a Owlett Jaton, Stone, Združeno kraljestvo,

| — | VIPA SpA, Reggio Emilia, Italija. |
| --- | --- |

—

VIPA SpA, Reggio Emilia, Italija.

| (38) | Glede na potrebo po določitvi normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK, ki jim TGO morda ne bo odobrena, so bili opravljeni preveritveni obiski z namenom določitve normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države (Indije) v prostorih naslednjih družb:






  (f) | proizvajalci v primerljivi državi, Indiji






  — | Pooja Forge Ltd, Faridabad, |
| --- | --- | --- | --- |

(38)

Glede na potrebo po določitvi normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK, ki jim TGO morda ne bo odobrena, so bili opravljeni preveritveni obiski z namenom določitve normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države (Indije) v prostorih naslednjih družb:

(f)

proizvajalci v primerljivi državi, Indiji

—

Pooja Forge Ltd, Faridabad,

| — | Mohindra Fasteners Ltd, New Delhi. |
| --- | --- |

—

Mohindra Fasteners Ltd, New Delhi.

7.   Obdobje preiskave

| (39) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Glede na gibanja, pomembna za oceno škode, so bili analizirani podatki, ki zajemajo obdobje od 1. januarja 2003 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(39)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Glede na gibanja, pomembna za oceno škode, so bili analizirani podatki, ki zajemajo obdobje od 1. januarja 2003 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (40) | Zadevni izdelek so nekateri pritrdilni elementi iz železa ali jekla, razen iz nerjavnega jekla, tj. lesni vijaki (razen tirnih vijakov), samovrezni vijaki, drugi vijaki in sorniki z glavo (s svojimi maticami ali podložkami ali brez njih, razen vijakov, izdelanih s struženjem iz palic, profilov ali žice, s polnim prerezom, debeline do vključno 6 mm, ter razen vijakov in sornikov za pritrjevanje sestavnega materiala na železniške tire) in podložke s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (vse skupaj v nadaljnjem besedilu: pritrdilni elementi ali zadevni izdelek). |
| --- | --- |

(40)

Zadevni izdelek so nekateri pritrdilni elementi iz železa ali jekla, razen iz nerjavnega jekla, tj. lesni vijaki (razen tirnih vijakov), samovrezni vijaki, drugi vijaki in sorniki z glavo (s svojimi maticami ali podložkami ali brez njih, razen vijakov, izdelanih s struženjem iz palic, profilov ali žice, s polnim prerezom, debeline do vključno 6 mm, ter razen vijakov in sornikov za pritrjevanje sestavnega materiala na železniške tire) in podložke s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (vse skupaj v nadaljnjem besedilu: pritrdilni elementi ali zadevni izdelek).

| (41) | Zadevni izdelek je običajno uvrščen pod oznakami KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 in ex 7318 22 00. |
| --- | --- |

(41)

Zadevni izdelek je običajno uvrščen pod oznakami KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 in ex 7318 22 00.

| (42) | Pritrdilni elementi se uporabljajo za mehansko spojitev dveh ali več elementov v gradbeništvu, inženirstvu itd. in se uporabljajo v številnih industrijskih sektorjih, uporabljajo pa jih tudi potrošniki. Na podlagi svojih osnovnih fizikalnih in tehničnih lastnosti ter končnih uporab se vsi pritrdilni elementi za namene postopka obravnavajo kot en izdelek. V okviru istih nacionalnih ali mednarodnih standardov morajo biti pritrdilni elementi usklajeni z istimi osnovnimi fizikalnimi in tehničnimi lastnostmi, zlasti vključno s trdnostjo, odpornostjo, končno obdelavo in premazom. |
| --- | --- |

(42)

Pritrdilni elementi se uporabljajo za mehansko spojitev dveh ali več elementov v gradbeništvu, inženirstvu itd. in se uporabljajo v številnih industrijskih sektorjih, uporabljajo pa jih tudi potrošniki. Na podlagi svojih osnovnih fizikalnih in tehničnih lastnosti ter končnih uporab se vsi pritrdilni elementi za namene postopka obravnavajo kot en izdelek. V okviru istih nacionalnih ali mednarodnih standardov morajo biti pritrdilni elementi usklajeni z istimi osnovnimi fizikalnimi in tehničnimi lastnostmi, zlasti vključno s trdnostjo, odpornostjo, končno obdelavo in premazom.

| (43) | Med preiskavo in zlasti na polemični razpravi je več uvoznikov ali izvoznikov prevajalcev v LRK trdilo, da je treba nekatere vrste vijakov, podložkov ali sornikov z nizkimi stopnjami upornosti izključiti iz obsega preiskave izdelka, in sicer zato, ker jih industrija Skupnosti ne proizvaja oz. ker niso podobni tipičnim izdelkom industrije Skupnosti. V zvezi s tem je med preiskavo bilo ugotovljeno, da industrija Skupnosti proizvaja znaten obseg enakih ali podobnih vrst pritrdilnih elementov. Poleg tega osnovna uredba ne zahteva, da so izvoženi izdelki enaki v vseh pogledih, da bi se obravnavali kot en izdelek za namene preiskave. Te utemeljitve je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(43)

Med preiskavo in zlasti na polemični razpravi je več uvoznikov ali izvoznikov prevajalcev v LRK trdilo, da je treba nekatere vrste vijakov, podložkov ali sornikov z nizkimi stopnjami upornosti izključiti iz obsega preiskave izdelka, in sicer zato, ker jih industrija Skupnosti ne proizvaja oz. ker niso podobni tipičnim izdelkom industrije Skupnosti. V zvezi s tem je med preiskavo bilo ugotovljeno, da industrija Skupnosti proizvaja znaten obseg enakih ali podobnih vrst pritrdilnih elementov. Poleg tega osnovna uredba ne zahteva, da so izvoženi izdelki enaki v vseh pogledih, da bi se obravnavali kot en izdelek za namene preiskave. Te utemeljitve je bilo zato treba zavrniti.

| (44) | Zlasti eden od distributerjev Skupnosti je trdil, da je treba lesne vijake izključiti iz obsega preiskave, ker domnevno (i) se v industriji Skupnosti ne proizvajajo v velikih količinah in ker (ii) tisti proizvajalci Skupnosti, specializirani za lesne vijake, niso podprli postopka. Vendar je preiskava pokazala velik obseg proizvodnje lesnih vijakov med proizvajalci Skupnosti, vključno z nekaterimi, ki podpirajo postopek. Poleg tega je treba opozoriti, da minimalna raven pomoči, določena v osnovni uredbi, ni zahtevana za vsako vrsto izdelka in da tega ni mogoče obravnavati kot osnovo za določitev obsega preiskave izdelka. Utemeljitve so zato bile zavrnjene. |
| --- | --- |

(44)

Zlasti eden od distributerjev Skupnosti je trdil, da je treba lesne vijake izključiti iz obsega preiskave, ker domnevno (i) se v industriji Skupnosti ne proizvajajo v velikih količinah in ker (ii) tisti proizvajalci Skupnosti, specializirani za lesne vijake, niso podprli postopka. Vendar je preiskava pokazala velik obseg proizvodnje lesnih vijakov med proizvajalci Skupnosti, vključno z nekaterimi, ki podpirajo postopek. Poleg tega je treba opozoriti, da minimalna raven pomoči, določena v osnovni uredbi, ni zahtevana za vsako vrsto izdelka in da tega ni mogoče obravnavati kot osnovo za določitev obsega preiskave izdelka. Utemeljitve so zato bile zavrnjene.

| (45) | Drugi distributer Skupnosti je trdil, da je treba pritrdilne elemente, namenjene za segment trga neprofesionalnih uporabnikov, izključiti iz obsega preiskave, ker naj ne bi bili nadomestljivi s pritrdilnimi elementi, proizvedenimi v industriji Skupnosti, in ker so izdelek ločene „industrijske panoge“. Po razkritju je ta distributer zahteval dodatno zaslišanje, ki mu je bilo odobreno in na katerem je ponovil utemeljitve, da se pritrdilni elementi za neprofesionalne uporabnike lahko jasno ločijo od drugih izdelkov in da za industrijo Skupnosti niso zanimivi. Najprej je treba poudariti, da pritrdilni elementi za neprofesionalne uporabnike niso bistveno drugačni od drugih pritrdilnih elementov za bolj profesionalno uporabo in da se kategorije pritrdilnih elementov za neprofesionalne, profesionalne in industrijske uporabe do neke mere prekrivajo. Isti distributer je opisal značilne lastnosti tako imenovanih pritrdilnih elementov za neprofesionalne uporabnike, kot so embalaža, upornost, oznake ali premazi, in trdil, da se na podlagi tega pritrdilni elementi za segment trga neprofesionalnih uporabnikov lahko ločijo od pritrdilnih elementov za uporabo v drugih segmentih. Vendar se je štelo, da navedene značilnosti niso bile dovolj za jasno ločevanje med pritrdilnimi elementi za segment trga neprofesionalnih uporabnikov in drugimi vrstami pritrdilnih elementov. Nenazadnje so predstavniki industrije Skupnosti med preiskavo in zlasti na polemični razpravi prav tako predstavili primere družb Skupnosti, ki proizvajajo vijake in standardne pritrdilne elemente, v katere je treba vključiti tako imenovane pritrdilne elemente za neprofesionalne uporabnike. Prav tako je bilo potrjeno, da imajo preostali proizvajalci Skupnosti tehnične zmogljivosti za proizvajanje navedenih pritrdilnih elementov, če bi tržni pogoji to omogočali. Utemeljitve tega distributerja je zato bilo treba zavrniti. |
| --- | --- |

(45)

Drugi distributer Skupnosti je trdil, da je treba pritrdilne elemente, namenjene za segment trga neprofesionalnih uporabnikov, izključiti iz obsega preiskave, ker naj ne bi bili nadomestljivi s pritrdilnimi elementi, proizvedenimi v industriji Skupnosti, in ker so izdelek ločene „industrijske panoge“. Po razkritju je ta distributer zahteval dodatno zaslišanje, ki mu je bilo odobreno in na katerem je ponovil utemeljitve, da se pritrdilni elementi za neprofesionalne uporabnike lahko jasno ločijo od drugih izdelkov in da za industrijo Skupnosti niso zanimivi. Najprej je treba poudariti, da pritrdilni elementi za neprofesionalne uporabnike niso bistveno drugačni od drugih pritrdilnih elementov za bolj profesionalno uporabo in da se kategorije pritrdilnih elementov za neprofesionalne, profesionalne in industrijske uporabe do neke mere prekrivajo. Isti distributer je opisal značilne lastnosti tako imenovanih pritrdilnih elementov za neprofesionalne uporabnike, kot so embalaža, upornost, oznake ali premazi, in trdil, da se na podlagi tega pritrdilni elementi za segment trga neprofesionalnih uporabnikov lahko ločijo od pritrdilnih elementov za uporabo v drugih segmentih. Vendar se je štelo, da navedene značilnosti niso bile dovolj za jasno ločevanje med pritrdilnimi elementi za segment trga neprofesionalnih uporabnikov in drugimi vrstami pritrdilnih elementov. Nenazadnje so predstavniki industrije Skupnosti med preiskavo in zlasti na polemični razpravi prav tako predstavili primere družb Skupnosti, ki proizvajajo vijake in standardne pritrdilne elemente, v katere je treba vključiti tako imenovane pritrdilne elemente za neprofesionalne uporabnike. Prav tako je bilo potrjeno, da imajo preostali proizvajalci Skupnosti tehnične zmogljivosti za proizvajanje navedenih pritrdilnih elementov, če bi tržni pogoji to omogočali. Utemeljitve tega distributerja je zato bilo treba zavrniti.

| (46) | Proizvajalec sider v Skupnosti je iz LRK uvažal vijačne žeblje, ki se uporabljajo v proizvodnji sider, poleg tega pa je trdil, da po njegovi najboljši vednosti v Skupnosti ni proizvodne zmogljivosti navedenih vijačnih žebljev. Nadalje je trdil, da se vijačni žeblji ne smejo vključiti v obseg izdelka, ker se ne morejo uporabljati kot običajni vijaki. Vendar je preiskava pokazala, da imajo vijačni žeblji enake osnovne fizikalne lastnosti kot drugi pritrdilni elementi in se proizvajajo tudi v industriji Skupnosti. Zadevna družba tem ugotovitvam ni oporekala. Zato ni bilo razlogov za izključitev teh izdelkov iz obsega izdelka. |
| --- | --- |

(46)

Proizvajalec sider v Skupnosti je iz LRK uvažal vijačne žeblje, ki se uporabljajo v proizvodnji sider, poleg tega pa je trdil, da po njegovi najboljši vednosti v Skupnosti ni proizvodne zmogljivosti navedenih vijačnih žebljev. Nadalje je trdil, da se vijačni žeblji ne smejo vključiti v obseg izdelka, ker se ne morejo uporabljati kot običajni vijaki. Vendar je preiskava pokazala, da imajo vijačni žeblji enake osnovne fizikalne lastnosti kot drugi pritrdilni elementi in se proizvajajo tudi v industriji Skupnosti. Zadevna družba tem ugotovitvam ni oporekala. Zato ni bilo razlogov za izključitev teh izdelkov iz obsega izdelka.

| (47) | Dva proizvajalca Skupnosti sta trdila, da je treba pritrdilne elemente brez glavice in „ženske“ pritrdilne elemente vključiti v obseg preiskave, ker imajo podobne fizične lastnosti kot zadevni izdelek in ker tudi v tem primeru uvoz s poreklom iz LRK povzroča škodo. V zvezi s tem je treba opozoriti, da navedeni izdelki niso bili vključeni v obseg pritožbe iz uvodne izjave 1 in da posledično v dokumentih preiskave ni informacij o teh izdelkih. Zato na tej stopnji ni možno sprejeti takšnih sprememb obsega preiskave izdelka. |
| --- | --- |

(47)

Dva proizvajalca Skupnosti sta trdila, da je treba pritrdilne elemente brez glavice in „ženske“ pritrdilne elemente vključiti v obseg preiskave, ker imajo podobne fizične lastnosti kot zadevni izdelek in ker tudi v tem primeru uvoz s poreklom iz LRK povzroča škodo. V zvezi s tem je treba opozoriti, da navedeni izdelki niso bili vključeni v obseg pritožbe iz uvodne izjave 1 in da posledično v dokumentih preiskave ni informacij o teh izdelkih. Zato na tej stopnji ni možno sprejeti takšnih sprememb obsega preiskave izdelka.

2.   Podobni izdelek

| (48) | Veliko strank je trdilo, da pritrdilni elementi, ki se proizvajajo v LRK za izvoz v Skupnost, niso primerljivi s tistimi, proizvedenimi v industriji Skupnosti, in da se slednji uporabljajo za drugačne namene kot pritrdilni elementi s poreklom iz LRK, zato jim niso neposredna konkurenca. Trdili so zlasti, da je večina pritrdilnih elementov, proizvedenih v LRK, (i) standardnih izdelkov (običajno z odpornostjo med razredoma 4.8 in 8.8), ki nimajo posebnih lastnosti v zvezi s surovinami, odpornostjo, premazom ali certifikacijo/varnostjo; (ii) namenjenih za končne uporabe na nižji ravni (neprofesionalna uporaba in splošna distribucija) v nasprotju z visokotehničnimi uporabami ter (iii) ne izpolnjuje strogih zahtev posebnih končnih uporabnikov, kot so avtomobilska, kemična ali letalska in vesoljska industrija. Navedene trditve so bile predložene v številnih pisnih stališčih in na polemični razpravi. Prav tako so bile predložene v pisnem stališču, ki so ga poslali organi LRK. |
| --- | --- |

(48)

Veliko strank je trdilo, da pritrdilni elementi, ki se proizvajajo v LRK za izvoz v Skupnost, niso primerljivi s tistimi, proizvedenimi v industriji Skupnosti, in da se slednji uporabljajo za drugačne namene kot pritrdilni elementi s poreklom iz LRK, zato jim niso neposredna konkurenca. Trdili so zlasti, da je večina pritrdilnih elementov, proizvedenih v LRK, (i) standardnih izdelkov (običajno z odpornostjo med razredoma 4.8 in 8.8), ki nimajo posebnih lastnosti v zvezi s surovinami, odpornostjo, premazom ali certifikacijo/varnostjo; (ii) namenjenih za končne uporabe na nižji ravni (neprofesionalna uporaba in splošna distribucija) v nasprotju z visokotehničnimi uporabami ter (iii) ne izpolnjuje strogih zahtev posebnih končnih uporabnikov, kot so avtomobilska, kemična ali letalska in vesoljska industrija. Navedene trditve so bile predložene v številnih pisnih stališčih in na polemični razpravi. Prav tako so bile predložene v pisnem stališču, ki so ga poslali organi LRK.

| (49) | Nekateri uvozniki in njihova združenja so na polemični razpravi prav tako trdili, da se pritrdilni elementi, proizvedeni v LRK, prodajajo po znatno nižjih cenah kot pritrdilni elementi, proizvedeni v industriji Skupnosti, ter da to dokazuje, da so kitajski pritrdilni elementi in pritrdilni elementi iz Skupnosti namenjeni za različne uporabe. V podporo svojih trditev so navedli tudi, da je industrija Skupnosti povečala obseg svoje prodaje in povprečno prodajno ceno na enoto, čeprav se je v istem obdobju uvoz iz LRK znatno povečal. |
| --- | --- |

(49)

Nekateri uvozniki in njihova združenja so na polemični razpravi prav tako trdili, da se pritrdilni elementi, proizvedeni v LRK, prodajajo po znatno nižjih cenah kot pritrdilni elementi, proizvedeni v industriji Skupnosti, ter da to dokazuje, da so kitajski pritrdilni elementi in pritrdilni elementi iz Skupnosti namenjeni za različne uporabe. V podporo svojih trditev so navedli tudi, da je industrija Skupnosti povečala obseg svoje prodaje in povprečno prodajno ceno na enoto, čeprav se je v istem obdobju uvoz iz LRK znatno povečal.

| (50) | V zvezi s tem se opozarja, da so na polemični razpravi vse stranke potrdile, da v industriji pritrdilnih elementov obstaja bistvena razlika med standardnimi in tako imenovanimi „posebnimi“ pritrdilnimi elementi. Standardne izdelke podrobno opisujejo industrijski standardi, kot so na primer standardi Nemškega inštituta za standardizacijo (Deutsches Institut für Normung („DIN“)). Ti standardi zagotavljajo, da so izdelki, ki jih proizvajajo različni dobavitelji v različnih državah, s stališča uporabnika v bistvu zamenljivi. Po drugi strani pa so posebni pritrdilni elementi oblikovani v skladu s posebnim načrtom in/ali zahtevo določenega uporabnika. Prav tako je na splošno priznano, da se posebni pritrdilni elementi pogosteje namenjeni zahtevnejšim uporabam, na primer v avtomobilski, kemični in drugih industrijah, njihova proizvodnja in prodaja pa sta v povprečju bistveno dražji kot pri standardnih pritrdilnih elementih. |
| --- | --- |

(50)

V zvezi s tem se opozarja, da so na polemični razpravi vse stranke potrdile, da v industriji pritrdilnih elementov obstaja bistvena razlika med standardnimi in tako imenovanimi „posebnimi“ pritrdilnimi elementi. Standardne izdelke podrobno opisujejo industrijski standardi, kot so na primer standardi Nemškega inštituta za standardizacijo (Deutsches Institut für Normung („DIN“)). Ti standardi zagotavljajo, da so izdelki, ki jih proizvajajo različni dobavitelji v različnih državah, s stališča uporabnika v bistvu zamenljivi. Po drugi strani pa so posebni pritrdilni elementi oblikovani v skladu s posebnim načrtom in/ali zahtevo določenega uporabnika. Prav tako je na splošno priznano, da se posebni pritrdilni elementi pogosteje namenjeni zahtevnejšim uporabam, na primer v avtomobilski, kemični in drugih industrijah, njihova proizvodnja in prodaja pa sta v povprečju bistveno dražji kot pri standardnih pritrdilnih elementih.

| (51) | Čeprav razlikovanje med standardnimi in posebnimi pritrdilnimi elementi prvotno ni bila del klasifikacije vrste izdelka (številčne oznake izdelka ali „PCN“), uporabljene v preiskavi, je bila po polemični razpravi sprejeta odločitev, da ga je treba vključiti v lastnosti izdelka, ki se obravnavajo za izračune dampinga in stopnje škode. Glede na to, da so veliko večino izvoza zadevnega izdelka obravnavanih družb sestavljali standardni izdelki, so se v večini primerov primerjali standardni izdelki, proizvedeni v LRK, primerljivi državi in Skupnosti. |
| --- | --- |

(51)

Čeprav razlikovanje med standardnimi in posebnimi pritrdilnimi elementi prvotno ni bila del klasifikacije vrste izdelka (številčne oznake izdelka ali „PCN“), uporabljene v preiskavi, je bila po polemični razpravi sprejeta odločitev, da ga je treba vključiti v lastnosti izdelka, ki se obravnavajo za izračune dampinga in stopnje škode. Glede na to, da so veliko večino izvoza zadevnega izdelka obravnavanih družb sestavljali standardni izdelki, so se v večini primerov primerjali standardni izdelki, proizvedeni v LRK, primerljivi državi in Skupnosti.

| (52) | Predloženemu stališču organov LRK, navedenemu v uvodni izjavi 48, je bilo priloženo poročilo o analizi s podrobnostmi o domnevnih razlikah v kakovosti pritrdilnih elementov določenega standarda (standard DIN 933 je dan kot primer), proizvedenih v Skupnosti in LRK. Ta analiza je upoštevala odstopanja v geometriji, trdoti in kemični sestavi. Bilo je navedeno, da so kljub temu, da oba izdelka izpolnjujeta standard DIN, pritrdilni elementi, proizvedeni v Skupnosti, bolj skladni, tj. pri njih je bilo ugotovljenih manj odstopanj glede na vse analizirane parametre kot pri pritrdilnih elementih, proizvedenih v LRK. Na podlagi tega so organi LRK sklenili, da se izdelek, proizveden v Skupnosti, glede na svojo boljšo kakovost ne more primerjati z izdelkom iz LRK. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je namen standarda DIN in drugih široko sprejetih standardov zagotovitev, da izdelki izpolnjujejo nekatere bistvene zahteve uporabnikov. Vsako morebitno odstopanje ne sme bistveno vplivati na kakovost in funkcijo pritrdilnega elementa. Zato mora biti pritrdilni element, ki se trži kot sornik DIN 933, v bistvu primerljiv z drugim pritrdilnim elementom, ki se trži pod enakim standardom. Če s stališča uporabnika obstajajo kakršne koli opazne razlike v kakovosti, se fizikalne razlike lahko prilagodijo (glej uvodno izjavo 103), toda to ne pomeni, da izdelka nista primerljiva. |
| --- | --- |

(52)

Predloženemu stališču organov LRK, navedenemu v uvodni izjavi 48, je bilo priloženo poročilo o analizi s podrobnostmi o domnevnih razlikah v kakovosti pritrdilnih elementov določenega standarda (standard DIN 933 je dan kot primer), proizvedenih v Skupnosti in LRK. Ta analiza je upoštevala odstopanja v geometriji, trdoti in kemični sestavi. Bilo je navedeno, da so kljub temu, da oba izdelka izpolnjujeta standard DIN, pritrdilni elementi, proizvedeni v Skupnosti, bolj skladni, tj. pri njih je bilo ugotovljenih manj odstopanj glede na vse analizirane parametre kot pri pritrdilnih elementih, proizvedenih v LRK. Na podlagi tega so organi LRK sklenili, da se izdelek, proizveden v Skupnosti, glede na svojo boljšo kakovost ne more primerjati z izdelkom iz LRK. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je namen standarda DIN in drugih široko sprejetih standardov zagotovitev, da izdelki izpolnjujejo nekatere bistvene zahteve uporabnikov. Vsako morebitno odstopanje ne sme bistveno vplivati na kakovost in funkcijo pritrdilnega elementa. Zato mora biti pritrdilni element, ki se trži kot sornik DIN 933, v bistvu primerljiv z drugim pritrdilnim elementom, ki se trži pod enakim standardom. Če s stališča uporabnika obstajajo kakršne koli opazne razlike v kakovosti, se fizikalne razlike lahko prilagodijo (glej uvodno izjavo 103), toda to ne pomeni, da izdelka nista primerljiva.

| (53) | V istem predloženem stališču je bilo navedeno, da so pritrdilni elementi, ki jih proizvaja industrija Skupnosti, boljši zaradi boljših premazovalnih tehnik, ki proizvajalcem v LRK niso na voljo, zato se navedeni izdelki ne morejo obravnavati kot podobni izdelki. Vendar pa so razlike v vrsti premaza bile upoštevane v PCN, uporabljenem v preiskavi, in ne kažejo na to, da pritrdilni elementi, ki jih proizvaja industrija Skupnosti, in pritrdilni elementi, proizvedeni v LRK, niso podobni v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. Ta člen dejansko samo zahteva, da ima podobni izdelek lastnosti, ki zelo spominjajo na tiste, ki jih ima obravnavani izdelek. Te utemeljitve zato ni bilo mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(53)

V istem predloženem stališču je bilo navedeno, da so pritrdilni elementi, ki jih proizvaja industrija Skupnosti, boljši zaradi boljših premazovalnih tehnik, ki proizvajalcem v LRK niso na voljo, zato se navedeni izdelki ne morejo obravnavati kot podobni izdelki. Vendar pa so razlike v vrsti premaza bile upoštevane v PCN, uporabljenem v preiskavi, in ne kažejo na to, da pritrdilni elementi, ki jih proizvaja industrija Skupnosti, in pritrdilni elementi, proizvedeni v LRK, niso podobni v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. Ta člen dejansko samo zahteva, da ima podobni izdelek lastnosti, ki zelo spominjajo na tiste, ki jih ima obravnavani izdelek. Te utemeljitve zato ni bilo mogoče sprejeti.

| (54) | Če povzamemo, je v zvezi z domnevnimi razlikami med fizikalnimi in tehničnimi lastnostmi preiskava pokazala, da se kljub velikemu obsegu različnih vrst izdelkov na trgu veliko vrst, proizvedenih v LRK za izvoz v Skupnost, in vrst, proizvedenih v industriji Skupnosti, najpogosteje trži pod podobnimi industrijskimi standardi. Poleg tega so se za namene preiskave skoraj izključno primerjale cene pritrdilnih elementov „standardnih“ vrst. V zvezi s tem se opozarja, da morajo pritrdilni elementi, proizvedeni in uvrščeni pod iste standarde, načeloma izpolnjevati vse zahteve glede mehanskih lastnosti uporabljenih surovin, oblike, odpornosti itd. Medtem ko je bilo priznano, da se vse vrste pritrdilnih elementov ne uporabljajo za vse namene in da to še zlasti velja za „posebne“ pritrdilne elemente in uporabe na visoki ravni, je bilo ugotovljeno, da so v okviru istega standarda vse vrste pritrdilnih elementov med seboj zamenljive vsaj za večino drugih uporab. Poleg tega je kljub nižjim cenam v LRK Evropsko združenje proizvajalcev železa in jekla („Eurofer“) potrdilo, da ni bistvene razlike v kakovosti med jeklom, proizvedenim v LRK, in jeklom iz Skupnosti, ko jeklo ustreza standardizirani stopnji. Posledičen sklep je, da razlike v kakovosti surovin ne vplivajo na primerljivost med pritrdilnimi elementi, ki se izvažajo iz LRK, in tistimi, proizvedenimi in prodanimi v Skupnosti. |
| --- | --- |

(54)

Če povzamemo, je v zvezi z domnevnimi razlikami med fizikalnimi in tehničnimi lastnostmi preiskava pokazala, da se kljub velikemu obsegu različnih vrst izdelkov na trgu veliko vrst, proizvedenih v LRK za izvoz v Skupnost, in vrst, proizvedenih v industriji Skupnosti, najpogosteje trži pod podobnimi industrijskimi standardi. Poleg tega so se za namene preiskave skoraj izključno primerjale cene pritrdilnih elementov „standardnih“ vrst. V zvezi s tem se opozarja, da morajo pritrdilni elementi, proizvedeni in uvrščeni pod iste standarde, načeloma izpolnjevati vse zahteve glede mehanskih lastnosti uporabljenih surovin, oblike, odpornosti itd. Medtem ko je bilo priznano, da se vse vrste pritrdilnih elementov ne uporabljajo za vse namene in da to še zlasti velja za „posebne“ pritrdilne elemente in uporabe na visoki ravni, je bilo ugotovljeno, da so v okviru istega standarda vse vrste pritrdilnih elementov med seboj zamenljive vsaj za večino drugih uporab. Poleg tega je kljub nižjim cenam v LRK Evropsko združenje proizvajalcev železa in jekla („Eurofer“) potrdilo, da ni bistvene razlike v kakovosti med jeklom, proizvedenim v LRK, in jeklom iz Skupnosti, ko jeklo ustreza standardizirani stopnji. Posledičen sklep je, da razlike v kakovosti surovin ne vplivajo na primerljivost med pritrdilnimi elementi, ki se izvažajo iz LRK, in tistimi, proizvedenimi in prodanimi v Skupnosti.

| (55) | Glede različnih ravni cen pa se šteje, da same razlike v cenah med izdelki ne utemeljujejo zaključka, da je treba neko vrsto izdelka obravnavati kot drugačen izdelek. Ker je bilo ugotovljeno, da imajo vse vrste pritrdilnih elementov v okviru istega standarda podobne osnovne lastnosti in končne uporabe, je bila zgornja utemeljitev zavrnjena. |
| --- | --- |

(55)

Glede različnih ravni cen pa se šteje, da same razlike v cenah med izdelki ne utemeljujejo zaključka, da je treba neko vrsto izdelka obravnavati kot drugačen izdelek. Ker je bilo ugotovljeno, da imajo vse vrste pritrdilnih elementov v okviru istega standarda podobne osnovne lastnosti in končne uporabe, je bila zgornja utemeljitev zavrnjena.

| (56) | Več uvoznikov in proizvajalcev izvoznikov je tudi trdilo, da so pritrdilni elementi, proizvedeni v primerljivi državi, Indiji, večinoma vrste izdelkov z visoko vrednostjo, namenjene za avtomobilsko industrijo in podobno uporabo ter zato niso taki kot pritrdilni elementi, ki jih proizvajalci v LRK izvažajo v Skupnost. Vendar je preiskava pokazala, da se v Indiji proizvajajo in prodajajo tudi posebni ter standardni izdelki. Za navedene pritrdilne elemente je bilo ugotovljeno, kot je navedeno zgoraj, da imajo enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti kot izdelki, ki se izvažajo iz LRK. |
| --- | --- |

(56)

Več uvoznikov in proizvajalcev izvoznikov je tudi trdilo, da so pritrdilni elementi, proizvedeni v primerljivi državi, Indiji, večinoma vrste izdelkov z visoko vrednostjo, namenjene za avtomobilsko industrijo in podobno uporabo ter zato niso taki kot pritrdilni elementi, ki jih proizvajalci v LRK izvažajo v Skupnost. Vendar je preiskava pokazala, da se v Indiji proizvajajo in prodajajo tudi posebni ter standardni izdelki. Za navedene pritrdilne elemente je bilo ugotovljeno, kot je navedeno zgoraj, da imajo enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti kot izdelki, ki se izvažajo iz LRK.

| (57) | Zato se sklepa, da so pritrdilni elementi, ki jih proizvaja in prodaja industrija Skupnosti v Skupnosti, pritrdilni elementi, proizvedeni in prodani na domačem trgu v LRK, in pritrdilni elementi, proizvedeni in prodani na domačem trgu v Indiji, ki je primerljiva država, ter pritrdilni elementi, ki se proizvajajo v LRK in prodajajo v Skupnost, enaki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(57)

Zato se sklepa, da so pritrdilni elementi, ki jih proizvaja in prodaja industrija Skupnosti v Skupnosti, pritrdilni elementi, proizvedeni in prodani na domačem trgu v LRK, in pritrdilni elementi, proizvedeni in prodani na domačem trgu v Indiji, ki je primerljiva država, ter pritrdilni elementi, ki se proizvajajo v LRK in prodajajo v Skupnost, enaki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   DAMPING

1.   Tržnogospodarska obravnava (TGO)

| (58) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki od 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(58)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki od 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (59) | Merila za TGO so na kratko in samo zaradi lažjega sklicevanja povzeta v nadaljevanju:






  1. | poslovne odločitve in stroški nastanejo kot odziv na tržne razmere in brez večjega poseganja države; |
| --- | --- | --- |

(59)

Merila za TGO so na kratko in samo zaradi lažjega sklicevanja povzeta v nadaljevanju:

1.

poslovne odločitve in stroški nastanejo kot odziv na tržne razmere in brez večjega poseganja države;

| 2. | podjetja imajo jasno določeno zbirko računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo v vse namene; |
| --- | --- |

2.

podjetja imajo jasno določeno zbirko računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo v vse namene;

| 3. | odsotnost znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

odsotnost znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva;

| 4. | stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata pravno varnost in stabilnost; ter |
| --- | --- |

4.

stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata pravno varnost in stabilnost; ter

| 5. | pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah. |
| --- | --- |

5.

pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah.

1.1   Vzorčene družbe

| (60) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 35, je 106 proizvajalcev izvoznikov, vključno z vsemi devetimi vzorčenimi družbami, vložilo zahtevek za TGO. |
| --- | --- |

(60)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 35, je 106 proizvajalcev izvoznikov, vključno z vsemi devetimi vzorčenimi družbami, vložilo zahtevek za TGO.

| (61) | Komisija je preverila vse informacije, ki so jih te družbe ali skupine družb navedle v zahtevkih za TGO, v prostorih devetih vzorčenih družb ali skupin. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je preverila vse informacije, ki so jih te družbe ali skupine družb navedle v zahtevkih za TGO, v prostorih devetih vzorčenih družb ali skupin.

| (62) | Od devetih družb ali skupin, ki so bile preverjene v zvezi s TGO, je bilo pri štirih ugotovljeno, da so predložile napačne ali zavajajoče informacije. Štiri zadevne družbe ali skupine so bile o tem obveščene ter so imele možnost, da predložijo pripombe v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Vendar nobena od teh štirih družb ni predložila novih dokazov ali informacij, ki bi preprečili uporabo člena 18 osnovne uredbe za te družbe. Glede na uporabo navedenega člena za te štiri družbe, v nobenem primeru ni bila sprejeta odločitev v zvezi s TGO. |
| --- | --- |

(62)

Od devetih družb ali skupin, ki so bile preverjene v zvezi s TGO, je bilo pri štirih ugotovljeno, da so predložile napačne ali zavajajoče informacije. Štiri zadevne družbe ali skupine so bile o tem obveščene ter so imele možnost, da predložijo pripombe v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Vendar nobena od teh štirih družb ni predložila novih dokazov ali informacij, ki bi preprečili uporabo člena 18 osnovne uredbe za te družbe. Glede na uporabo navedenega člena za te štiri družbe, v nobenem primeru ni bila sprejeta odločitev v zvezi s TGO.

| (63) | Ostalim petim vzorčenim družbam ali skupinam družb je bil zahtevek za TGO zavrnjen na podlagi utemeljitve, da stroški večjih vlaganj, tj. jeklene žičnate palice, niso bistveno odražali tržnih vrednosti, kot zahteva člen 2(7)(c) osnovne uredbe. Ugotovljeno je bilo, da so bile cene jeklenih žičnatih palic ali v nekaterih primerih vlečenih jeklenih žic na kitajskem trgu bistveno nižje od cen na drugih trgih, na primer v Evropi, Indiji, Severni Ameriki in na Japonskem (3). Glede na to, da mora Kitajska večino svoje železove rude uvažati po mednarodnih tržnih cenah, je jasno, da nima koristi od nobenih naravnih primerjalnih prednosti, kar lahko pojasnjuje te neobičajno nizke cene jeklenih žičnatih palic na kitajskem domačem trgu. Hkrati pa različne študije (4) in tudi letna poročila nekaterih večjih proizvajalcev jeklenih žičnatih palic (5) (ki proizvajalcem pritrdilnih elementov dobavljajo svoje surovine, čeprav večinoma prek trgovcev) opozarjajo na znatno poseganje države v tem sektorju. Na primer, glede na revidirane finančne izkaze navedenih proizvajalcev, sta oba prejela znatne vladne subvencije v letih 2006 in 2007. Poleg tega je ena od navedenih družb zaradi davčnih ugodnosti in donacij leta 2007 plačala le približno 4,5 % davka od svojega dobička v znesku 2,8 milijarde CNY, namesto običajnega 33-odstotnega davka od dobička pravnih oseb. Eno od navedenih poročil, „Denar za kovino“, povzema različne vrste in zneske vladnih subvencij, ki so jih v zadnjem desetletju prejeli glavni proizvajalci jekla na Kitajskem. Isto poročilo ugotavlja subvencije v višini več kot 393 milijard CNY, dodeljenih kitajskim proizvajalcem jekla, in navaja, da je to povzročilo umetno rast jeklarske zmogljivosti in proizvodnje jekla na Kitajskem v škodo njenim mednarodnim konkurentom. |
| --- | --- |

(63)

Ostalim petim vzorčenim družbam ali skupinam družb je bil zahtevek za TGO zavrnjen na podlagi utemeljitve, da stroški večjih vlaganj, tj. jeklene žičnate palice, niso bistveno odražali tržnih vrednosti, kot zahteva člen 2(7)(c) osnovne uredbe. Ugotovljeno je bilo, da so bile cene jeklenih žičnatih palic ali v nekaterih primerih vlečenih jeklenih žic na kitajskem trgu bistveno nižje od cen na drugih trgih, na primer v Evropi, Indiji, Severni Ameriki in na Japonskem (3). Glede na to, da mora Kitajska večino svoje železove rude uvažati po mednarodnih tržnih cenah, je jasno, da nima koristi od nobenih naravnih primerjalnih prednosti, kar lahko pojasnjuje te neobičajno nizke cene jeklenih žičnatih palic na kitajskem domačem trgu. Hkrati pa različne študije (4) in tudi letna poročila nekaterih večjih proizvajalcev jeklenih žičnatih palic (5) (ki proizvajalcem pritrdilnih elementov dobavljajo svoje surovine, čeprav večinoma prek trgovcev) opozarjajo na znatno poseganje države v tem sektorju. Na primer, glede na revidirane finančne izkaze navedenih proizvajalcev, sta oba prejela znatne vladne subvencije v letih 2006 in 2007. Poleg tega je ena od navedenih družb zaradi davčnih ugodnosti in donacij leta 2007 plačala le približno 4,5 % davka od svojega dobička v znesku 2,8 milijarde CNY, namesto običajnega 33-odstotnega davka od dobička pravnih oseb. Eno od navedenih poročil, „Denar za kovino“, povzema različne vrste in zneske vladnih subvencij, ki so jih v zadnjem desetletju prejeli glavni proizvajalci jekla na Kitajskem. Isto poročilo ugotavlja subvencije v višini več kot 393 milijard CNY, dodeljenih kitajskim proizvajalcem jekla, in navaja, da je to povzročilo umetno rast jeklarske zmogljivosti in proizvodnje jekla na Kitajskem v škodo njenim mednarodnim konkurentom.

| (64) | Zainteresirane stranke so dobile možnost, da dajo pripombe na zgornje ugotovitve. |
| --- | --- |

(64)

Zainteresirane stranke so dobile možnost, da dajo pripombe na zgornje ugotovitve.

| (65) | Več proizvajalcev izvoznikov je trdilo, da sklep o zavrnitvi zahtevka za TGO vsem vzorčenim družbam v skladu s členom 2(7)(c) osnovne uredbe na podlagi izkrivljenih stroškov za surovine temelji na napačni razlagi tega člena, ki ga je treba po njihovem mnenju uporabljati za posamezne družbe in ne za sektor na splošno. Nekatere družbe so tudi trdile, da je treba tržne vrednosti iz navedenega člena razumeti kot tržne vrednosti v LRK in ne kot mednarodne tržne vrednosti. |
| --- | --- |

(65)

Več proizvajalcev izvoznikov je trdilo, da sklep o zavrnitvi zahtevka za TGO vsem vzorčenim družbam v skladu s členom 2(7)(c) osnovne uredbe na podlagi izkrivljenih stroškov za surovine temelji na napačni razlagi tega člena, ki ga je treba po njihovem mnenju uporabljati za posamezne družbe in ne za sektor na splošno. Nekatere družbe so tudi trdile, da je treba tržne vrednosti iz navedenega člena razumeti kot tržne vrednosti v LRK in ne kot mednarodne tržne vrednosti.

| (66) | V odgovor na te utemeljitve je treba opozoriti, da člen 2(7)(c) osnovne uredbe med drugim zahteva, da stroški glavnih vložkov bistveno odražajo tržne vrednosti. Glavni vložek za pritrdilne elemente, tj. za jeklene žičnate cevi, znaša približno 50 % stroškov proizvodnje. Ob upoštevanju podatkov, pridobljenih in preverjenih med preiskavo ter od neodvisnih tržnih virov, kot je „elektronska oglasna deska za jeklo“, so cene jeklenih žičnatih cevi na kitajskem domačem trgu nedvomno bistveno nižje od cen na drugih trgih. Glede na to, da LRK nima koristi od nobenih naravnih primerjalnih prednosti v zvezi z železovo rudo, ki jo uvaža po mednarodnih tržnih cenah, neobičajno nizke cene jeklenih žičnatih cevi, ki ne odražajo bistveno tržnih vrednosti, niso štete za utemeljene. Ta sklep enako zadeva celotni sektor in vse posamezne obravnavane vzorčene družbe. Zato se šteje, da merilo 1 iz člena 2(7)(c) ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(66)

V odgovor na te utemeljitve je treba opozoriti, da člen 2(7)(c) osnovne uredbe med drugim zahteva, da stroški glavnih vložkov bistveno odražajo tržne vrednosti. Glavni vložek za pritrdilne elemente, tj. za jeklene žičnate cevi, znaša približno 50 % stroškov proizvodnje. Ob upoštevanju podatkov, pridobljenih in preverjenih med preiskavo ter od neodvisnih tržnih virov, kot je „elektronska oglasna deska za jeklo“, so cene jeklenih žičnatih cevi na kitajskem domačem trgu nedvomno bistveno nižje od cen na drugih trgih. Glede na to, da LRK nima koristi od nobenih naravnih primerjalnih prednosti v zvezi z železovo rudo, ki jo uvaža po mednarodnih tržnih cenah, neobičajno nizke cene jeklenih žičnatih cevi, ki ne odražajo bistveno tržnih vrednosti, niso štete za utemeljene. Ta sklep enako zadeva celotni sektor in vse posamezne obravnavane vzorčene družbe. Zato se šteje, da merilo 1 iz člena 2(7)(c) ni izpolnjeno.

| (67) | V zvezi z razlago „tržne vrednosti“ je treba to vrednost razumeti kot neizkrivljeno tržno ceno. Kot je navedeno zgoraj, je v zvezi s tem več virov in študij opozorilo na poseganje države v sektor proizvodnje jekla na Kitajskem. Poleg tega je bilo tudi navedeno, da so nekateri od največjih kitajskih proizvajalcev jeklenih žičnatih cevi v letih 2006 in 2007 prejeli različne vrste subvencij, kar dokazujejo njihovi revidirani finančni izkazi. Upoštevati je treba tudi, da morajo proizvajalci izvozniki sami dokazati, da delujejo v skladu s pogoji tržnega gospodarstva in da stroški njihovih glavnih vložkov bistveno odražajo tržne vrednosti. V tem primeru to ni bilo dokazano. |
| --- | --- |

(67)

V zvezi z razlago „tržne vrednosti“ je treba to vrednost razumeti kot neizkrivljeno tržno ceno. Kot je navedeno zgoraj, je v zvezi s tem več virov in študij opozorilo na poseganje države v sektor proizvodnje jekla na Kitajskem. Poleg tega je bilo tudi navedeno, da so nekateri od največjih kitajskih proizvajalcev jeklenih žičnatih cevi v letih 2006 in 2007 prejeli različne vrste subvencij, kar dokazujejo njihovi revidirani finančni izkazi. Upoštevati je treba tudi, da morajo proizvajalci izvozniki sami dokazati, da delujejo v skladu s pogoji tržnega gospodarstva in da stroški njihovih glavnih vložkov bistveno odražajo tržne vrednosti. V tem primeru to ni bilo dokazano.

| (68) | Nekateri proizvajalci izvozniki so tudi trdili, da bi se lahko razlika v cenah surovin na kitajskem domačem trgu in na drugih mednarodnih trgih, če bi obstajala, pojasnila z razlikami v kakovosti. Vendar je jasno, da tudi morebitne razlike v kakovosti ne bi pojasnile velike vrzeli med cenami, ugotovljene pri jeklu iz podobnih razredov, ki ga uporabljajo kitajski proizvajalci izvozniki ter proizvajalci Skupnosti in Indije. Poleg tega je razlika med cenami jeklenih žičnatih cevi na Kitajskem in cenami na drugih trgih, kot je razvidno iz objavljenih virov, ter v zvezi z enako vrsto žičnate cevi zelo velika; glede na podatke, objavljene na elektronski oglasni deski za jeklo, so bile kitajske domače cene jeklenih žičnatih cevi v obdobju preiskave med 300–350 EUR/MT, medtem ko so bile cene v Severni Ameriki, Evropi in na Japonskem med 400 in 500 EUR/MT za enako kakovost. Podatki, ki so se med preiskavo pridobili in preverili pri vzorčenih proizvajalcih izvoznikih in proizvajalcih Skupnosti, so v skladu z navedenimi objavljenimi podatki. Zato še vedno velja, da tudi kakršne koli razlike v kakovosti ne bi mogle pojasniti velike razlike v cenah surovin na kitajskem domačem trgu in cenah na drugih mednarodnih trgih. |
| --- | --- |

(68)

Nekateri proizvajalci izvozniki so tudi trdili, da bi se lahko razlika v cenah surovin na kitajskem domačem trgu in na drugih mednarodnih trgih, če bi obstajala, pojasnila z razlikami v kakovosti. Vendar je jasno, da tudi morebitne razlike v kakovosti ne bi pojasnile velike vrzeli med cenami, ugotovljene pri jeklu iz podobnih razredov, ki ga uporabljajo kitajski proizvajalci izvozniki ter proizvajalci Skupnosti in Indije. Poleg tega je razlika med cenami jeklenih žičnatih cevi na Kitajskem in cenami na drugih trgih, kot je razvidno iz objavljenih virov, ter v zvezi z enako vrsto žičnate cevi zelo velika; glede na podatke, objavljene na elektronski oglasni deski za jeklo, so bile kitajske domače cene jeklenih žičnatih cevi v obdobju preiskave med 300–350 EUR/MT, medtem ko so bile cene v Severni Ameriki, Evropi in na Japonskem med 400 in 500 EUR/MT za enako kakovost. Podatki, ki so se med preiskavo pridobili in preverili pri vzorčenih proizvajalcih izvoznikih in proizvajalcih Skupnosti, so v skladu z navedenimi objavljenimi podatki. Zato še vedno velja, da tudi kakršne koli razlike v kakovosti ne bi mogle pojasniti velike razlike v cenah surovin na kitajskem domačem trgu in cenah na drugih mednarodnih trgih.

| (69) | Nekateri proizvajalci izvozniki so tudi trdili, da je treba kakršna koli izkrivljanja cen surovin obravnavati s prilagajanjem normalne vrednosti v izračunu dampinga in ne z zavrnitvijo zahtevka za TGO. Vendar je v tem primeru ob upoštevanju velikega deleža jeklenih žičnatih cevi v skupnih stroških jasno, da člen 2(7)(c), ki med drugim zahteva, da „stroški večjih vlaganj v glavnem odražajo tržne vrednosti“, ni upoštevan. Zato bi se s kakršno koli prilagoditvijo v izračunih dampinga zaradi obravnavanja izkrivljenih stroškov vlaganj člen 2(7)(c) izkazal za zelo nesmiselnega. |
| --- | --- |

(69)

Nekateri proizvajalci izvozniki so tudi trdili, da je treba kakršna koli izkrivljanja cen surovin obravnavati s prilagajanjem normalne vrednosti v izračunu dampinga in ne z zavrnitvijo zahtevka za TGO. Vendar je v tem primeru ob upoštevanju velikega deleža jeklenih žičnatih cevi v skupnih stroških jasno, da člen 2(7)(c), ki med drugim zahteva, da „stroški večjih vlaganj v glavnem odražajo tržne vrednosti“, ni upoštevan. Zato bi se s kakršno koli prilagoditvijo v izračunih dampinga zaradi obravnavanja izkrivljenih stroškov vlaganj člen 2(7)(c) izkazal za zelo nesmiselnega.

| (70) | Ena skupina proizvajalcev izvoznikov je oporekala sklepu o zavrnitvi zahtevka za TGO, tudi zato, ker je bilo ugotovljeno, da je lahko kitajska država (s 47,18-odstotnim imetništvom delnic) pomembno vplivala na kakršne koli odločitve glede družbe ali jih preprečila, in je v zvezi s tem predložila dokaze. Zlasti je izpostavila, da so odločitve o cenah, stroških in vlaganjih sprejeli generalni direktorji in generalni poddirektorji, ki jih je imenoval svet direktorjev in ne delničarji. Zato je trdila, da je nepomembno, da so bile nekatere odločitve sprejete na srečanju delničarjev z 2/3 večino, ker nobena od teh odločitev ni zadevala poslovnih odločitev glede cen, stroškov in vlaganj. |
| --- | --- |

(70)

Ena skupina proizvajalcev izvoznikov je oporekala sklepu o zavrnitvi zahtevka za TGO, tudi zato, ker je bilo ugotovljeno, da je lahko kitajska država (s 47,18-odstotnim imetništvom delnic) pomembno vplivala na kakršne koli odločitve glede družbe ali jih preprečila, in je v zvezi s tem predložila dokaze. Zlasti je izpostavila, da so odločitve o cenah, stroških in vlaganjih sprejeli generalni direktorji in generalni poddirektorji, ki jih je imenoval svet direktorjev in ne delničarji. Zato je trdila, da je nepomembno, da so bile nekatere odločitve sprejete na srečanju delničarjev z 2/3 večino, ker nobena od teh odločitev ni zadevala poslovnih odločitev glede cen, stroškov in vlaganj.

| (71) | Dejstvo, da se svet direktorjev, ki so ga imenovali večinski delničarji, med procesom privatizacije ni spremenil, vzbuja sum glede neodvisnosti članov sveta od države. Omeniti je treba tudi, da sestava sveta direktorjev po privatizaciji ni odražala odstotka imetništva delnic v skupini. Zato ni mogoče izključiti, da je na poslovne odločitve neposredno vplivala država, družba pa ni predložila nobenih dokazov o nasprotnem. |
| --- | --- |

(71)

Dejstvo, da se svet direktorjev, ki so ga imenovali večinski delničarji, med procesom privatizacije ni spremenil, vzbuja sum glede neodvisnosti članov sveta od države. Omeniti je treba tudi, da sestava sveta direktorjev po privatizaciji ni odražala odstotka imetništva delnic v skupini. Zato ni mogoče izključiti, da je na poslovne odločitve neposredno vplivala država, družba pa ni predložila nobenih dokazov o nasprotnem.

| (72) | Zato se prvotni sklep o zavrnitvi zahtevka za TGO te skupine ohrani tudi v tem primeru. |
| --- | --- |

(72)

Zato se prvotni sklep o zavrnitvi zahtevka za TGO te skupine ohrani tudi v tem primeru.

| (73) | Drugi proizvajalec izvoznik, katerega zahtevek za TGO je bil zavrnjen, je oporekal sklepom Komisije glede njegovih računovodskih standardov in izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva, ter predložil utemeljitve, da te ugotovitve ne smejo biti podlaga za zavrnitev zahtevka za TGO. Te ugotovitve so bile podrobno analizirane. Glede računovodskih standardov je še vedno nesporno, da družba v zvezi z zmanjšanjem osnovnih sredstev ni bila v skladu z mednarodnimi in kitajskimi računovodskimi standardi. V zvezi z izkrivljanji, prenesenimi iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva in povezanimi s privatizacijo družbe pred obdobjem preiskave, družba ni predložila nobenih novih dokazov, na podlagi katerih bi lahko Komisija spremenila svoje sklepe glede procesa privatizacije. |
| --- | --- |

(73)

Drugi proizvajalec izvoznik, katerega zahtevek za TGO je bil zavrnjen, je oporekal sklepom Komisije glede njegovih računovodskih standardov in izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva, ter predložil utemeljitve, da te ugotovitve ne smejo biti podlaga za zavrnitev zahtevka za TGO. Te ugotovitve so bile podrobno analizirane. Glede računovodskih standardov je še vedno nesporno, da družba v zvezi z zmanjšanjem osnovnih sredstev ni bila v skladu z mednarodnimi in kitajskimi računovodskimi standardi. V zvezi z izkrivljanji, prenesenimi iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva in povezanimi s privatizacijo družbe pred obdobjem preiskave, družba ni predložila nobenih novih dokazov, na podlagi katerih bi lahko Komisija spremenila svoje sklepe glede procesa privatizacije.

| (74) | Zato se prvotni sklep o zavrnitvi zahtevka za TGO te družbe ohrani tudi v teh dveh primerih. |
| --- | --- |

(74)

Zato se prvotni sklep o zavrnitvi zahtevka za TGO te družbe ohrani tudi v teh dveh primerih.

| (75) | Tretji proizvajalec izvoznik je trdil, da dejstvo, da je bila večina njegovega kapitala pod nadzorom sindikata, ne pomeni, da prvo merilo za TGO ni bilo izpolnjeno. Vendar družba ni mogla pojasniti, kako so lahko delničarji svobodno nadzirali družbo in glede na svoj delež kapitala, kot je značilno v tržnem gospodarstvu. Zato poseganja države ni mogoče izključiti. Ista družba je oporekala ugotovitvi, da je od države prejemala finančno podporo pod posebno ugodnimi pogoji, glede na to, da za njene dolgove državi veljajo obrestne mere, ki so skoraj enake prevladujočim tržnim stopnjam. Vendar ne le, da je bila dogovorjena obrestna mera nižja od tržnih stopenj, tudi dolgovi državi se niso odplačevali v skladu z dogovorjenimi roki. Ta družba je tudi trdila, da je treba kot merilo za odobritev TGO uporabiti le kitajske računovodske standarde. |
| --- | --- |

(75)

Tretji proizvajalec izvoznik je trdil, da dejstvo, da je bila večina njegovega kapitala pod nadzorom sindikata, ne pomeni, da prvo merilo za TGO ni bilo izpolnjeno. Vendar družba ni mogla pojasniti, kako so lahko delničarji svobodno nadzirali družbo in glede na svoj delež kapitala, kot je značilno v tržnem gospodarstvu. Zato poseganja države ni mogoče izključiti. Ista družba je oporekala ugotovitvi, da je od države prejemala finančno podporo pod posebno ugodnimi pogoji, glede na to, da za njene dolgove državi veljajo obrestne mere, ki so skoraj enake prevladujočim tržnim stopnjam. Vendar ne le, da je bila dogovorjena obrestna mera nižja od tržnih stopenj, tudi dolgovi državi se niso odplačevali v skladu z dogovorjenimi roki. Ta družba je tudi trdila, da je treba kot merilo za odobritev TGO uporabiti le kitajske računovodske standarde.

| (76) | Vendar člen 2(7)(c) osnovne uredbe zahteva, kot je navedeno zgoraj, da se družbe revidirajo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Poleg tega je bilo v zvezi z računovodskimi praksami te družbe tudi ugotovljeno, da niso bile v skladu s kitajskimi računovodskimi predpisi. Zato so bile njene trditve zavrnjene. |
| --- | --- |

(76)

Vendar člen 2(7)(c) osnovne uredbe zahteva, kot je navedeno zgoraj, da se družbe revidirajo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Poleg tega je bilo v zvezi z računovodskimi praksami te družbe tudi ugotovljeno, da niso bile v skladu s kitajskimi računovodskimi predpisi. Zato so bile njene trditve zavrnjene.

1.2   Družbe, ki jim je bila odobrena individualna obravnava

| (77) | Kot je navedeno zgoraj, je bila štirim proizvajalcem izvoznikom, ki niso bili izbrani v vzorec, odobrena individualna obravnava, ki so jo zahtevali, v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(77)

Kot je navedeno zgoraj, je bila štirim proizvajalcem izvoznikom, ki niso bili izbrani v vzorec, odobrena individualna obravnava, ki so jo zahtevali, v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe.

| (78) | Ena skupina proizvajalcev je predložila zavajajoče informacije, zato so bile uporabljene določbe iz člena 18(1) osnovne uredbe. Zahtevek za TGO je bil zavrnjen dvema od preostalih treh družb iz istih razlogov, kot so navedeni za vzorčene družbe, tj. neizpolnjevanje prvega merila za TGO iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, ker stroški njunih večjih vlaganj, tj. jeklene žice, niso bistveno odražali mednarodnih tržnih vrednosti. Četrti družbi pa je bil zahtevek za TGO zavrnjen, ker ni izpolnjevala drugega in tretjega merila za TGO. |
| --- | --- |

(78)

Ena skupina proizvajalcev je predložila zavajajoče informacije, zato so bile uporabljene določbe iz člena 18(1) osnovne uredbe. Zahtevek za TGO je bil zavrnjen dvema od preostalih treh družb iz istih razlogov, kot so navedeni za vzorčene družbe, tj. neizpolnjevanje prvega merila za TGO iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, ker stroški njunih večjih vlaganj, tj. jeklene žice, niso bistveno odražali mednarodnih tržnih vrednosti. Četrti družbi pa je bil zahtevek za TGO zavrnjen, ker ni izpolnjevala drugega in tretjega merila za TGO.

| (79) | Ena od družb, ki ji je bila odobrena individualna obravnava, je oporekala ugotovitvi Komisije, da se ji zahtevek za TGO zavrne zaradi neizpolnjevanja prvega merila za TGO, pri čemer je trdila, da jeklene žice v njenem proizvodnem procesu ne predstavljajo največjih vlaganj in da se je poleg tega del teh vlaganj financiral iz drugih virov in ne iz kitajskih jeklarn. Vendar so se stroški te družbe v obdobju preiskave povečali zaradi zagonskih stroškov, zaradi česar se je zdel delež jeklenih žic v skupnih stroških manjši, kot bi bil sicer v običajnih okoliščinah. Delež jeklenih žic iz kitajskih jeklarn pa je predstavljal večino jeklenih žic, kupljenih v obdobju preiskave. Te trditve so zato bile zavrnjene. |
| --- | --- |

(79)

Ena od družb, ki ji je bila odobrena individualna obravnava, je oporekala ugotovitvi Komisije, da se ji zahtevek za TGO zavrne zaradi neizpolnjevanja prvega merila za TGO, pri čemer je trdila, da jeklene žice v njenem proizvodnem procesu ne predstavljajo največjih vlaganj in da se je poleg tega del teh vlaganj financiral iz drugih virov in ne iz kitajskih jeklarn. Vendar so se stroški te družbe v obdobju preiskave povečali zaradi zagonskih stroškov, zaradi česar se je zdel delež jeklenih žic v skupnih stroških manjši, kot bi bil sicer v običajnih okoliščinah. Delež jeklenih žic iz kitajskih jeklarn pa je predstavljal večino jeklenih žic, kupljenih v obdobju preiskave. Te trditve so zato bile zavrnjene.

2.   Individualna obravnava („IO“)

2.1   Vzorčene družbe

| (80) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se dajatev za območje celotne države, če se uporablja, uvede za države, ki spadajo pod navedeni člen, razen v primerih, v katerih lahko družbe v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe dokažejo, da so njihove izvozne cene in količine ter pogoji prodaje prosto oblikovani, da se menjalni tečaji izvajajo po tržnih stopnjah in da kakršno koli vmešavanje države ni take narave, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če je izvoznikom določena drugačna stopnja dajatve. |
| --- | --- |

(80)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se dajatev za območje celotne države, če se uporablja, uvede za države, ki spadajo pod navedeni člen, razen v primerih, v katerih lahko družbe v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe dokažejo, da so njihove izvozne cene in količine ter pogoji prodaje prosto oblikovani, da se menjalni tečaji izvajajo po tržnih stopnjah in da kakršno koli vmešavanje države ni take narave, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če je izvoznikom določena drugačna stopnja dajatve.

| (81) | Vseh pet vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, ki jim je bil zavrnjen zahtevek za TGO, je zahtevalo tudi IO, če jim TGO ne bi bil odobren. Na podlagi razpoložljivih informacij je najprej bilo ugotovljeno, da štiri od teh družb izpolnjujejo vse zahteve za odobritev IO v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(81)

Vseh pet vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, ki jim je bil zavrnjen zahtevek za TGO, je zahtevalo tudi IO, če jim TGO ne bi bil odobren. Na podlagi razpoložljivih informacij je najprej bilo ugotovljeno, da štiri od teh družb izpolnjujejo vse zahteve za odobritev IO v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe.

| (82) | Kot zainteresiranim strankam razkriva obvestilo, ki navaja predhodne ugotovitve preiskave, je bilo prvotno določeno, da se peti družbi IO ne odobri, ker ne more dokazati, da lahko tuji delničarji svobodno vračajo kapital in dobiček v domovino. Vendar je zadevna družba po objavi predhodnih ugotovitev predložila dodatne obrazložitve, ki so bile potrjene na zaslišanju s predstavnikom tujega delničarja. Tako je sprejeto, da vračanje kapitala in dobička v domovino ni omejeno ter se zato družbi lahko odobri IO. |
| --- | --- |

(82)

Kot zainteresiranim strankam razkriva obvestilo, ki navaja predhodne ugotovitve preiskave, je bilo prvotno določeno, da se peti družbi IO ne odobri, ker ne more dokazati, da lahko tuji delničarji svobodno vračajo kapital in dobiček v domovino. Vendar je zadevna družba po objavi predhodnih ugotovitev predložila dodatne obrazložitve, ki so bile potrjene na zaslišanju s predstavnikom tujega delničarja. Tako je sprejeto, da vračanje kapitala in dobička v domovino ni omejeno ter se zato družbi lahko odobri IO.

| (83) | Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da se izmed devetih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v LRK IO odobri naslednjim:






  — | Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

(83)

Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da se izmed devetih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v LRK IO odobri naslednjim:

—

Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd

| — | Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd

| — | Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd

| — | Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd

| — | Changshu City Standard Parts Factory in Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Changshu City Standard Parts Factory in Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd

2.2   Družbe, ki jim je bila odobrena individualna obravnava

| (84) | Vsi trije proizvajalci izvozniki, ki jim je bil zavrnjen zahtevek za TGO, so zahtevali tudi IO, če jim TGO ne bi bil odobren. Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo vse zahteve za odobritev IO v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(84)

Vsi trije proizvajalci izvozniki, ki jim je bil zavrnjen zahtevek za TGO, so zahtevali tudi IO, če jim TGO ne bi bil odobren. Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo vse zahteve za odobritev IO v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe.

| (85) | Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da se IO odobri naslednjim trem proizvajalcem-izvoznikom v LRK:






  — | CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

(85)

Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da se IO odobri naslednjim trem proizvajalcem-izvoznikom v LRK:

—

CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd

| — | Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd

| — | Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd

3.   Določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK, ki jim ni bila odobrena TGO

3.1   Primerljiva država

| (86) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe mora biti normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren, določena na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(86)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe mora biti normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren, določena na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi.

| (87) | V obvestilu o začetku je bilo navedeno, da se bo Indija uporabila kot primerna primerljiva država za opredelitev normalne vrednosti za LRK, pri čemer so bile zainteresirane stranke pozvane, da predložijo pripombe v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(87)

V obvestilu o začetku je bilo navedeno, da se bo Indija uporabila kot primerna primerljiva država za opredelitev normalne vrednosti za LRK, pri čemer so bile zainteresirane stranke pozvane, da predložijo pripombe v zvezi s tem.

| (88) | Več uvoznikov v Skupnosti in proizvajalcev izvoznikov v LRK je nasprotovalo izbiri Indije, pri čemer so trdili, da njen obseg izdelka ni primerljiv z obsegom kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Večina navedenih strank je namesto Indije predlagalo Tajvan. |
| --- | --- |

(88)

Več uvoznikov v Skupnosti in proizvajalcev izvoznikov v LRK je nasprotovalo izbiri Indije, pri čemer so trdili, da njen obseg izdelka ni primerljiv z obsegom kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Večina navedenih strank je namesto Indije predlagalo Tajvan.

| (89) | Komisija si je dejavno prizadevala za sodelovanje vseh znanih proizvajalcev pritrdilnih elementov po svetu, vključno s Tajvanom. Vendar nobeden od tajvanskih proizvajalcev ni želel sodelovati. Prav tako sodelovanje v postopku ni ponudil noben drug proizvajalec iz tretjih držav. V nasprotju s tem pa sta dva indijska proizvajalca privolila v sodelovanje, tako da sta izpolnila vprašalnik za proizvajalce v primerljivi državi. Podatki, predloženi v izpolnjenih vprašalnikih teh dveh družb, so bili preverjeni v njunih prostorih. Vendar je samo ena družba predložila dovolj podrobne podatke, ki so se lahko uporabili kot podlaga za opredelitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(89)

Komisija si je dejavno prizadevala za sodelovanje vseh znanih proizvajalcev pritrdilnih elementov po svetu, vključno s Tajvanom. Vendar nobeden od tajvanskih proizvajalcev ni želel sodelovati. Prav tako sodelovanje v postopku ni ponudil noben drug proizvajalec iz tretjih držav. V nasprotju s tem pa sta dva indijska proizvajalca privolila v sodelovanje, tako da sta izpolnila vprašalnik za proizvajalce v primerljivi državi. Podatki, predloženi v izpolnjenih vprašalnikih teh dveh družb, so bili preverjeni v njunih prostorih. Vendar je samo ena družba predložila dovolj podrobne podatke, ki so se lahko uporabili kot podlaga za opredelitev normalne vrednosti.

| (90) | Po dokončnem razkritju je več uvoznikov in izvoznikov podvomilo v primernost uporabe podatkov slednjega indijskega proizvajalca, ker (i) količina izdelkov, ki jo ta proizvajalec proizvaja in prodaja na indijskem domačem trgu, domnevno ni reprezentativna za količino, izvoženo iz LRK v Skupnost, in ker (ii) je ta indijski proizvajalec domnevno trgovinsko povezan z enim od proizvajalcev Skupnosti, ki podpira pritožbo. V zvezi s tem je treba opozoriti, da (i) se je obseg prodaje indijskega proizvajalca štel za dovolj reprezentativnega, da se omogoči vzpostavitev zanesljivih normalnih vrednosti, in da (ii) zaradi dejstva, da je proizvajalec iz primerljive države povezan s proizvajalcem Skupnosti, ki podpira pritožbo, izbira navedene primerljive države ni neprimerna. Prav tako je bilo poudarjeno, da sta se proizvajalca povezala po obdobju preiskave. Glede na navedeno in glede na nesodelovanje drugih proizvajalcev iz tretjih držav se je izbira Indije za primerljivo državo štela za primerno. |
| --- | --- |

(90)

Po dokončnem razkritju je več uvoznikov in izvoznikov podvomilo v primernost uporabe podatkov slednjega indijskega proizvajalca, ker (i) količina izdelkov, ki jo ta proizvajalec proizvaja in prodaja na indijskem domačem trgu, domnevno ni reprezentativna za količino, izvoženo iz LRK v Skupnost, in ker (ii) je ta indijski proizvajalec domnevno trgovinsko povezan z enim od proizvajalcev Skupnosti, ki podpira pritožbo. V zvezi s tem je treba opozoriti, da (i) se je obseg prodaje indijskega proizvajalca štel za dovolj reprezentativnega, da se omogoči vzpostavitev zanesljivih normalnih vrednosti, in da (ii) zaradi dejstva, da je proizvajalec iz primerljive države povezan s proizvajalcem Skupnosti, ki podpira pritožbo, izbira navedene primerljive države ni neprimerna. Prav tako je bilo poudarjeno, da sta se proizvajalca povezala po obdobju preiskave. Glede na navedeno in glede na nesodelovanje drugih proizvajalcev iz tretjih držav se je izbira Indije za primerljivo državo štela za primerno.

| (91) | Ob upoštevanju navedenega, konkurenčnih pogojev in odprtosti indijskega trga ter dejstva, da je sodelujoči indijski proizvajalec prodajal izdelke, primerljive z izdelki, ki jih izvažajo proizvajalci izvozniki iz LRK, je bilo sklenjeno, da je Indija primerna tretja država s tržnim gospodarstvom v smislu člena 2(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(91)

Ob upoštevanju navedenega, konkurenčnih pogojev in odprtosti indijskega trga ter dejstva, da je sodelujoči indijski proizvajalec prodajal izdelke, primerljive z izdelki, ki jih izvažajo proizvajalci izvozniki iz LRK, je bilo sklenjeno, da je Indija primerna tretja država s tržnim gospodarstvom v smislu člena 2(7) osnovne uredbe.

3.2   Normalna vrednost

| (92) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določena na podlagi preverjenih informacij proizvajalca iz primerljive države, kot je navedeno spodaj. |
| --- | --- |

(92)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določena na podlagi preverjenih informacij proizvajalca iz primerljive države, kot je navedeno spodaj.

| (93) | Nato je bilo preučeno, ali se za vsako vrsto zadevnega izdelka, ki je bila prodana v reprezentativnih količinah na indijskem domačem trgu, lahko šteje, da je bila prodana v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Pri tem je bil za vsako vrsto izdelka določen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu med obdobjem preiskave. |
| --- | --- |

(93)

Nato je bilo preučeno, ali se za vsako vrsto zadevnega izdelka, ki je bila prodana v reprezentativnih količinah na indijskem domačem trgu, lahko šteje, da je bila prodana v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Pri tem je bil za vsako vrsto izdelka določen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu med obdobjem preiskave.

| (94) | Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je bila enaka ali višja od izračunanih stroškov proizvodnje, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste enaka ali višja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste med OP, ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne. |
| --- | --- |

(94)

Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je bila enaka ali višja od izračunanih stroškov proizvodnje, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste enaka ali višja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste med OP, ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne.

| (95) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje neke vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bilo tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosnih prodaj samo navedene vrste. |
| --- | --- |

(95)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje neke vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bilo tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosnih prodaj samo navedene vrste.

| (96) | Glede na vrsto izdelka je bila normalna vrednost določena na podlagi tehtanega povprečja prodajnih cen vseh prodaj ali tehtanega povprečja prodajnih cen samo dobičkonosnih prodaj na domačem trgu primerljive države na podlagi preverjenih podatkov proizvajalca v navedeni državi. |
| --- | --- |

(96)

Glede na vrsto izdelka je bila normalna vrednost določena na podlagi tehtanega povprečja prodajnih cen vseh prodaj ali tehtanega povprečja prodajnih cen samo dobičkonosnih prodaj na domačem trgu primerljive države na podlagi preverjenih podatkov proizvajalca v navedeni državi.

| (97) | Ena od družb, ki ji je bila odobrena individualna obravnava, in nekateri uvozniki so trdili, da normalna vrednost, pridobljena od enega proizvajalca v Indiji, ki domnevno ne proizvaja enakih vrst pritrdilnih elementov kot zadevna družba, ne zagotavlja najboljše podlage za ustrezno primerjavo. Zato je predlagala, da se normalna vrednost, kot določa člen 2(7)(a) osnovne uredbe, izračuna „na kateri koli drugi razumni podlagi“, v tem primeru na podlagi številk izvoznika, prilagojenih domnevnim izkrivljanjem stroškov surovin. |
| --- | --- |

(97)

Ena od družb, ki ji je bila odobrena individualna obravnava, in nekateri uvozniki so trdili, da normalna vrednost, pridobljena od enega proizvajalca v Indiji, ki domnevno ne proizvaja enakih vrst pritrdilnih elementov kot zadevna družba, ne zagotavlja najboljše podlage za ustrezno primerjavo. Zato je predlagala, da se normalna vrednost, kot določa člen 2(7)(a) osnovne uredbe, izračuna „na kateri koli drugi razumni podlagi“, v tem primeru na podlagi številk izvoznika, prilagojenih domnevnim izkrivljanjem stroškov surovin.

| (98) | Navedena trditev je bila zavrnjena, ker je bilo ugotovljeno, da indijski proizvajalec, kot je navedeno v uvodni izjavi 91, prodaja tudi vrste pritrdilnih elementov, ki so primerljivi s tistimi, ki jih izvažajo proizvajalci izvozniki iz LRK. Poleg tega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 103, je bila normalna vrednost ustrezno prilagojena, kar je vplivalo na primerljivost cen. |
| --- | --- |

(98)

Navedena trditev je bila zavrnjena, ker je bilo ugotovljeno, da indijski proizvajalec, kot je navedeno v uvodni izjavi 91, prodaja tudi vrste pritrdilnih elementov, ki so primerljivi s tistimi, ki jih izvažajo proizvajalci izvozniki iz LRK. Poleg tega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 103, je bila normalna vrednost ustrezno prilagojena, kar je vplivalo na primerljivost cen.

3.3   Izvozne cene

| (99) | V vseh primerih, v katerih se je zadevni izdelek izvažal neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(99)

V vseh primerih, v katerih se je zadevni izdelek izvažal neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.

| (100) | V zvezi z dvema proizvajalcema izvoznikoma je ves izvoz ali del izvoza v Skupnost potekal prek povezanih družb v Skupnosti in se je pozneje preprodal nepovezanim družbam v Skupnosti. V teh primerih je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe konstruirana na podlagi cene, po kateri so bili uvoženi izdelki najprej preprodani neodvisnemu kupcu, ta pa je bila ustrezno prilagojena za vse stroške, ki so nastali med uvozom in preprodajo, ter dobičke. Stopnja dobička je bila določena na podlagi razpoložljivih informacij sodelujočih nepovezanih uvoznikov. |
| --- | --- |

(100)

V zvezi z dvema proizvajalcema izvoznikoma je ves izvoz ali del izvoza v Skupnost potekal prek povezanih družb v Skupnosti in se je pozneje preprodal nepovezanim družbam v Skupnosti. V teh primerih je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe konstruirana na podlagi cene, po kateri so bili uvoženi izdelki najprej preprodani neodvisnemu kupcu, ta pa je bila ustrezno prilagojena za vse stroške, ki so nastali med uvozom in preprodajo, ter dobičke. Stopnja dobička je bila določena na podlagi razpoložljivih informacij sodelujočih nepovezanih uvoznikov.

3.4   Primerjava

| (101) | Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi cene franko tovarna. V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene, in primerljivost cen. |
| --- | --- |

(101)

Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi cene franko tovarna. V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene, in primerljivost cen.

| (102) | Primerjava cen pritrdilnih elementov, ki se izvažajo iz LRK, in pritrdilnih elementov, ki jih na indijskem trgu prodaja indijski sodelujoči proizvajalec, je bila izvedena z razlikovanjem med standardnimi in posebnimi vrstami pritrdilnih elementov. |
| --- | --- |

(102)

Primerjava cen pritrdilnih elementov, ki se izvažajo iz LRK, in pritrdilnih elementov, ki jih na indijskem trgu prodaja indijski sodelujoči proizvajalec, je bila izvedena z razlikovanjem med standardnimi in posebnimi vrstami pritrdilnih elementov.

| (103) | Poleg tega so bili glede na dokaze, zbrane na kraju samem, postopki za nadzor kakovosti, ki jih uporablja indijski proizvajalec, katerega podatki so bili uporabljeni za opredelitev normalne vrednosti, naprednejši od tistih pri kitajskih sodelujočih proizvajalcih izvoznikih, ki proizvajajo in izvažajo predvsem standardne vrste pritrdilnih elementov. V teh primerih je bila indijska normalna vrednost prilagojena glede na stroške nadzora kakovosti indijskega proizvajalca. |
| --- | --- |

(103)

Poleg tega so bili glede na dokaze, zbrane na kraju samem, postopki za nadzor kakovosti, ki jih uporablja indijski proizvajalec, katerega podatki so bili uporabljeni za opredelitev normalne vrednosti, naprednejši od tistih pri kitajskih sodelujočih proizvajalcih izvoznikih, ki proizvajajo in izvažajo predvsem standardne vrste pritrdilnih elementov. V teh primerih je bila indijska normalna vrednost prilagojena glede na stroške nadzora kakovosti indijskega proizvajalca.

| (104) | Poleg navedenega so bile opravljene ustrezne prilagoditve stroškov prevoza, zavarovanja, manipulativnih stroškov in drugih s tem povezanih stroškov, stroškov pakiranja, kredita in bančnih stroškov v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so razumne, točne in podprte s preverjenimi dokazi. |
| --- | --- |

(104)

Poleg navedenega so bile opravljene ustrezne prilagoditve stroškov prevoza, zavarovanja, manipulativnih stroškov in drugih s tem povezanih stroškov, stroškov pakiranja, kredita in bančnih stroškov v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so razumne, točne in podprte s preverjenimi dokazi.

4.   Stopnje dampinga

4.1   Za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO

| (105) | Za pet vzorčenih družb, ki jim je bila odobrena IO, so bile stopnje dampinga določene s primerjavo tehtane povprečne normalne vrednosti, določene za v celoti sodelujočega indijskega proizvajalca, s tehtano povprečno izvozno ceno vsake družbe pri izvozu v Skupnost, kot določa člen 2(11) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(105)

Za pet vzorčenih družb, ki jim je bila odobrena IO, so bile stopnje dampinga določene s primerjavo tehtane povprečne normalne vrednosti, določene za v celoti sodelujočega indijskega proizvajalca, s tehtano povprečno izvozno ceno vsake družbe pri izvozu v Skupnost, kot določa člen 2(11) osnovne uredbe.

| (106) | Povprečje vzorca je bilo izračunano kot tehtano povprečje stopenj dampinga vseh petih sodelujočih vzorčnih družb v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(106)

Povprečje vzorca je bilo izračunano kot tehtano povprečje stopenj dampinga vseh petih sodelujočih vzorčnih družb v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe.

| (107) | Dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, brez plačane dajatve, so:






  Družba | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd | 69,9 % |
| Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd | 93,2 % |
| Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd | 74,5 % |
| Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd | 105,3 % |
| Changshu City Standard Parts Factory in Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd | 63,1 % |
| Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso bili izbrani v vzorec | 78,1 % |

(107)

Dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, brez plačane dajatve, so:

Družba

Stopnja dampinga

Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd

69,9 %

Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd

93,2 %

Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd

74,5 %

Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd

105,3 %

Changshu City Standard Parts Factory in Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd

63,1 %

Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso bili izbrani v vzorec

78,1 %

4.2   Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena individualna obravnava

| (108) | Stopnje dampinga so bile določene, kot je opisano v uvodni izjavi 107. |
| --- | --- |

(108)

Stopnje dampinga so bile določene, kot je opisano v uvodni izjavi 107.

| (109) | Dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, brez plačane dajatve, so:






  Družba | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd | 0,0 % |
| Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd | 26,5 % |
| Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd | 0,0 % |

(109)

Dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, brez plačane dajatve, so:

Družba

Stopnja dampinga

CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd

0,0 %

Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd

26,5 %

Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd

0,0 %

4.3   Za vse druge proizvajalce izvoznike

| (110) | Za izračun stopnje dampinga v celotni državi za vse ostale izvoznike v LRK je bila najprej določena raven sodelovanja. Stopnja sodelovanja se lahko šteje za nizko, tj. približno 53 % skupnega uvoza iz LRK. Zato je bila stopnja dampinga za nesodelujoče družbe določena kot povprečje vrednosti podatkov Eurostata in najvišjih ugotovljenih stopenj za posamezne vrste izdelka, ki jih je sodelujoči proizvajalec izvoznik z najvišjo stopnjo dampinga prodal v reprezentativnih količinah. |
| --- | --- |

(110)

Za izračun stopnje dampinga v celotni državi za vse ostale izvoznike v LRK je bila najprej določena raven sodelovanja. Stopnja sodelovanja se lahko šteje za nizko, tj. približno 53 % skupnega uvoza iz LRK. Zato je bila stopnja dampinga za nesodelujoče družbe določena kot povprečje vrednosti podatkov Eurostata in najvišjih ugotovljenih stopenj za posamezne vrste izdelka, ki jih je sodelujoči proizvajalec izvoznik z najvišjo stopnjo dampinga prodal v reprezentativnih količinah.

| (111) | Na podlagi tega je stopnja dampinga v celotni državi določena na 115,4 % cene CIF na meji Skupnosti brez plačane dajatve. |
| --- | --- |

(111)

Na podlagi tega je stopnja dampinga v celotni državi določena na 115,4 % cene CIF na meji Skupnosti brez plačane dajatve.

D.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Skupnosti

| (112) | Preiskava je pokazala, da podoben izdelek proizvaja veliko število proizvajalcev v Skupnosti, ki se ocenjuje na več kot 300 predvsem malih in srednje velikih podjetij, vendar tudi nekaj večjih družb. Večina proizvajalcev Skupnosti se po objavi obvestila o začetku ni javila. Proizvajalci pritožniki, v imenu katerih je bila vložena pritožba, so sodelovali v preiskavi, čeprav ena od družb, izbrana v vzorec, med preverjanjem na kraju samem ni predložila dovolj informacij, da bi se lahko štela za sodelujočo. Ta družba je zato bila izključena iz podatkov v zvezi z industrijo Skupnosti. Veliko drugih proizvajalcev, ki so podprli pritožbo ali ji nasprotovali, je predložilo splošne podatke o svojem obsegu proizvodnje in prodaje. Ker veliko proizvajalcev v Skupnosti, večinoma mala podjetja, pri preiskavi ni sodelovalo, ni bilo mogoče natančno določiti celotnega obsega proizvodnje Skupnosti na podlagi podatkov posameznih družb. |
| --- | --- |

(112)

Preiskava je pokazala, da podoben izdelek proizvaja veliko število proizvajalcev v Skupnosti, ki se ocenjuje na več kot 300 predvsem malih in srednje velikih podjetij, vendar tudi nekaj večjih družb. Večina proizvajalcev Skupnosti se po objavi obvestila o začetku ni javila. Proizvajalci pritožniki, v imenu katerih je bila vložena pritožba, so sodelovali v preiskavi, čeprav ena od družb, izbrana v vzorec, med preverjanjem na kraju samem ni predložila dovolj informacij, da bi se lahko štela za sodelujočo. Ta družba je zato bila izključena iz podatkov v zvezi z industrijo Skupnosti. Veliko drugih proizvajalcev, ki so podprli pritožbo ali ji nasprotovali, je predložilo splošne podatke o svojem obsegu proizvodnje in prodaje. Ker veliko proizvajalcev v Skupnosti, večinoma mala podjetja, pri preiskavi ni sodelovalo, ni bilo mogoče natančno določiti celotnega obsega proizvodnje Skupnosti na podlagi podatkov posameznih družb.

| (113) | Zato je bil obseg proizvodnje Skupnosti ocenjen na podlagi podatkov Eurostata o industrijski proizvodnji. Na podlagi teh podatkov je celotna proizvodnja Skupnosti leta 2006 znašala 1 431 602 MT. |
| --- | --- |

(113)

Zato je bil obseg proizvodnje Skupnosti ocenjen na podlagi podatkov Eurostata o industrijski proizvodnji. Na podlagi teh podatkov je celotna proizvodnja Skupnosti leta 2006 znašala 1 431 602 MT.

2.   Opredelitev industrije Skupnosti

| (114) | Proizvodnja proizvajalcev Skupnosti, ki so podprli pritožbo in v celoti sodelovali v preiskavi, predstavlja 27,0 % proizvodnje zadevnega izdelka v Skupnosti. Zato se šteje, da te družbe sestavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(114)

Proizvodnja proizvajalcev Skupnosti, ki so podprli pritožbo in v celoti sodelovali v preiskavi, predstavlja 27,0 % proizvodnje zadevnega izdelka v Skupnosti. Zato se šteje, da te družbe sestavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe.

| (115) | Nekateri uvozniki Skupnosti in proizvajalci izvozniki so trdili, da je več sodelujočih proizvajalcev Skupnosti poleg lastnih proizvodnih zmogljivosti v Skupnosti uvažalo tudi znatne količine zadevnega izdelka iz LRK za nadaljnjo prodajo na trgu Skupnosti, kar je potrdila preiskava. |
| --- | --- |

(115)

Nekateri uvozniki Skupnosti in proizvajalci izvozniki so trdili, da je več sodelujočih proizvajalcev Skupnosti poleg lastnih proizvodnih zmogljivosti v Skupnosti uvažalo tudi znatne količine zadevnega izdelka iz LRK za nadaljnjo prodajo na trgu Skupnosti, kar je potrdila preiskava.

| (116) | Poleg tega so trdili, da so trije sodelujoči proizvajalci Skupnosti delno preselili svojo proizvodnjo z ustanovitvijo proizvodnih enot v LRK in da jih je treba zato izključiti iz običajnega izračuna. Vendar je bilo ugotovljeno, da so bile kitajske podružnice teh proizvajalcev ustanovljene predvsem za trg LRK in da je središče interesa teh družb ostalo v Skupnosti. |
| --- | --- |

(116)

Poleg tega so trdili, da so trije sodelujoči proizvajalci Skupnosti delno preselili svojo proizvodnjo z ustanovitvijo proizvodnih enot v LRK in da jih je treba zato izključiti iz običajnega izračuna. Vendar je bilo ugotovljeno, da so bile kitajske podružnice teh proizvajalcev ustanovljene predvsem za trg LRK in da je središče interesa teh družb ostalo v Skupnosti.

| (117) | Kar zadeva obseg uvoza sodelujočih proizvajalcev v Skupnosti, je preiskava pokazala, da so nekatere družbe uvažale sorazmerno majhne količine zadevnega izdelka s poreklom iz LRK v primerjavi s prodajo lastne proizvodnje v Skupnosti. Obseg navedene prodaje prek povezanih in nepovezanih družb je bil veliko manjši, kot so trdile navedene stranke. |
| --- | --- |

(117)

Kar zadeva obseg uvoza sodelujočih proizvajalcev v Skupnosti, je preiskava pokazala, da so nekatere družbe uvažale sorazmerno majhne količine zadevnega izdelka s poreklom iz LRK v primerjavi s prodajo lastne proizvodnje v Skupnosti. Obseg navedene prodaje prek povezanih in nepovezanih družb je bil veliko manjši, kot so trdile navedene stranke.

| (118) | Preiskava je pokazala, da je središče interesa teh družb nedvomno Skupnost in da jih je treba kljub uvozu iz LRK obravnavati kot del proizvodnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(118)

Preiskava je pokazala, da je središče interesa teh družb nedvomno Skupnost in da jih je treba kljub uvozu iz LRK obravnavati kot del proizvodnje Skupnosti.

3.   Poraba Skupnosti

| (119) | Poraba Skupnosti leta 2006 je bila določena na podlagi podatka o skupnem obsegu proizvodnje, povečanem za uvoz in zmanjšanem za izvoz, ki so ga države članice sporočile Eurostatu. Ugotovljeno je bilo, da je navidezna poraba v skladu z navedbami iz pritožbe. Ker niso bile na voljo druge informacije, so bili zato prav tako uporabljeni podatki iz pritožbe za 2004–2005. Za leta med letom 2003 in obdobjem preiskave je obseg uvoza in izvoza temeljil na podatkih Eurostata. Za leto 2003 ni bil na voljo noben podatek, zato ocena porabe Skupnosti in tržnih deležev ni bila mogoča. |
| --- | --- |

(119)

Poraba Skupnosti leta 2006 je bila določena na podlagi podatka o skupnem obsegu proizvodnje, povečanem za uvoz in zmanjšanem za izvoz, ki so ga države članice sporočile Eurostatu. Ugotovljeno je bilo, da je navidezna poraba v skladu z navedbami iz pritožbe. Ker niso bile na voljo druge informacije, so bili zato prav tako uporabljeni podatki iz pritožbe za 2004–2005. Za leta med letom 2003 in obdobjem preiskave je obseg uvoza in izvoza temeljil na podatkih Eurostata. Za leto 2003 ni bil na voljo noben podatek, zato ocena porabe Skupnosti in tržnih deležev ni bila mogoča.

| (120) | Na podlagi teh podatkov je bilo ugotovljeno, da se je med letom 2004 in obdobjem preiskave povpraševanje po zadevnem izdelku povečalo za 29 %. | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poraba Skupnosti (MT) | se ne uporablja | 1 761 838 | 1 744 473 | 2 104 425 | 2 272 981 |
| Indeks 2004 = 100 | se ne uporablja | 100 | 99 | 119 | 129 |
| Vir: Eurostat, Comext, pritožba. |

(120)

Na podlagi teh podatkov je bilo ugotovljeno, da se je med letom 2004 in obdobjem preiskave povpraševanje po zadevnem izdelku povečalo za 29 %.

2003

2004

2005

2006

Obdobje preiskave

Poraba Skupnosti (MT)

se ne uporablja

1 761 838

1 744 473

2 104 425

2 272 981

Indeks 2004 = 100

se ne uporablja

100

99

119

129

Vir: Eurostat, Comext, pritožba.

4.   Uvoz iz zadevne države v Skupnost

4.1   Obseg in tržni delež zadevnega uvoza

| (121) | Obseg uvoza iz LRK je bil pridobljen iz podatkov Eurostata. V smislu obsega in tržnega deleža je bil razvoj uvoza iz LRK naslednji: | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz LRK (MT) | 216 085 | 295 227 | 387 783 | 485 435 | 601 887 |
| Indeks | 100 | 137 | 179 | 225 | 279 |
| Tržni delež LRK | se ne uporablja | 17 % | 22 % | 23 % | 26 % |
| Vir: Evropski statistični urad. |

(121)

Obseg uvoza iz LRK je bil pridobljen iz podatkov Eurostata. V smislu obsega in tržnega deleža je bil razvoj uvoza iz LRK naslednji:

2003

2004

2005

2006

Obdobje preiskave

Obseg uvoza iz LRK (MT)

216 085

295 227

387 783

485 435

601 887

Indeks

100

137

179

225

279

Tržni delež LRK

se ne uporablja

17 %

22 %

23 %

26 %

Vir: Evropski statistični urad.

| (122) | Medtem ko se je poraba zadevnega izdelka med letom 2004 in obdobjem preiskave povečala za 29 %, se je uvoz iz LRK stalno povečeval, in sicer za 103 % v istem obdobju. Zato se je tržni delež LRK v obravnavanem obdobju povečal s 17 % na 26 % v istem obdobju. |
| --- | --- |

(122)

Medtem ko se je poraba zadevnega izdelka med letom 2004 in obdobjem preiskave povečala za 29 %, se je uvoz iz LRK stalno povečeval, in sicer za 103 % v istem obdobju. Zato se je tržni delež LRK v obravnavanem obdobju povečal s 17 % na 26 % v istem obdobju.

4.2   Cene uvoza in nelojalno nižanje cen

| (123) | Spodnja preglednica prikazuje razvoj povprečnih uvoznih cen iz LRK. V obravnavanem obdobju so te cene ostale sorazmerno stabilne ter so se do leta 2005 rahlo povečale in leta 2006 zmanjšale. | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvozne cene iz LRK v EUR/MT | 938,70 | 968,11 | 992,56 | 931,30 | 958,28 |
| Indeks | 100 | 103 | 106 | 99 | 102 |
| Vir: Evropski statistični urad. |

(123)

Spodnja preglednica prikazuje razvoj povprečnih uvoznih cen iz LRK. V obravnavanem obdobju so te cene ostale sorazmerno stabilne ter so se do leta 2005 rahlo povečale in leta 2006 zmanjšale.

2003

2004

2005

2006

Obdobje preiskave

Uvozne cene iz LRK v EUR/MT

938,70

968,11

992,56

931,30

958,28

Indeks

100

103

106

99

102

Vir: Evropski statistični urad.

| (124) | V zvezi s prodajno ceno zadevnega izdelka na trgu Skupnosti med obdobjem preiskave je bila opravljena primerjava med cenami vzorčenih proizvajalcev Skupnosti in cenami vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v LRK. Upoštevale so se ustrezne prodajne cene industrije Skupnosti za neodvisne stranke, po potrebi prilagojene na raven franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Skupnosti ter po odbitku popustov in rabatov. Te cene so se primerjale s prodajnimi cenami, ki so jih kitajski proizvajalci izvozniki zaračunali brez popustov, in so bile po potrebi prilagojene cenam CIF na meji Skupnosti z ustrezno prilagoditvijo za stroške carinjenja in stroške po uvozu. Ker industrija Skupnosti svojo proizvodnjo prodaja distributerjem in končnim uporabnikom, medtem ko se kitajsko blago prodaja prek povezanih ali nepovezanih uvoznikov in/ali trgovcev, se je uvozna cena prilagodila, kadar je bilo to primerno, za zagotovitev primerjave na isti ravni trgovanja. |
| --- | --- |

(124)

V zvezi s prodajno ceno zadevnega izdelka na trgu Skupnosti med obdobjem preiskave je bila opravljena primerjava med cenami vzorčenih proizvajalcev Skupnosti in cenami vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v LRK. Upoštevale so se ustrezne prodajne cene industrije Skupnosti za neodvisne stranke, po potrebi prilagojene na raven franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Skupnosti ter po odbitku popustov in rabatov. Te cene so se primerjale s prodajnimi cenami, ki so jih kitajski proizvajalci izvozniki zaračunali brez popustov, in so bile po potrebi prilagojene cenam CIF na meji Skupnosti z ustrezno prilagoditvijo za stroške carinjenja in stroške po uvozu. Ker industrija Skupnosti svojo proizvodnjo prodaja distributerjem in končnim uporabnikom, medtem ko se kitajsko blago prodaja prek povezanih ali nepovezanih uvoznikov in/ali trgovcev, se je uvozna cena prilagodila, kadar je bilo to primerno, za zagotovitev primerjave na isti ravni trgovanja.

| (125) | Kot je navedeno zgoraj, so uvozniki in izvozni proizvajalci Skupnosti trdili, da so kitajski izdelki večinoma standardni pritrdilni elementi osnovne kakovosti, medtem ko industrija Skupnosti oskrbuje segmente trga z najdražjimi pritrdilnimi elementi. Zato so trdili, da bi bile primerjave cen na podlagi povprečnih cen zavajajoče. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bila stopnja nelojalnega nižanja cen določena na podlagi podatkov družbe glede na vrsto izdelka, pri čemer se upoštevajo značilnosti izdelkov, ki se primerjajo. Zlasti je bila uporabljena metoda, podobna metodi iz uvodnih izjav 102 in 103, pri čemer so bili standardni pritrdilni elementi, ki predstavljajo veliko večino kitajskega izvoza, ločeni od posebnih vrst pritrdilnih elementov. |
| --- | --- |

(125)

Kot je navedeno zgoraj, so uvozniki in izvozni proizvajalci Skupnosti trdili, da so kitajski izdelki večinoma standardni pritrdilni elementi osnovne kakovosti, medtem ko industrija Skupnosti oskrbuje segmente trga z najdražjimi pritrdilnimi elementi. Zato so trdili, da bi bile primerjave cen na podlagi povprečnih cen zavajajoče. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bila stopnja nelojalnega nižanja cen določena na podlagi podatkov družbe glede na vrsto izdelka, pri čemer se upoštevajo značilnosti izdelkov, ki se primerjajo. Zlasti je bila uporabljena metoda, podobna metodi iz uvodnih izjav 102 in 103, pri čemer so bili standardni pritrdilni elementi, ki predstavljajo veliko večino kitajskega izvoza, ločeni od posebnih vrst pritrdilnih elementov.

| (126) | Primerjava kaže, da je bil med obdobjem preiskave uvoz zadevnega izdelka prodan v Skupnosti po cenah, ki so cene industrije Skupnosti nelojalno znižale za povprečno več kot 40 %, izraženo v odstotkih cen industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(126)

Primerjava kaže, da je bil med obdobjem preiskave uvoz zadevnega izdelka prodan v Skupnosti po cenah, ki so cene industrije Skupnosti nelojalno znižale za povprečno več kot 40 %, izraženo v odstotkih cen industrije Skupnosti.

5.   Položaj industrije Skupnosti

| (127) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev učinka dampinškega uvoza iz LRK na industrijo Skupnosti vključila analizo vseh gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki zadevajo stanje industrije od leta 2003 do obdobja preiskave. Položaj industrije Skupnosti je bil, kot je navedeno zgoraj, analiziran za vzorčene družbe, razen za proizvodnjo, proizvodno zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, prodajo, tržni delež, zaposlovanje in produktivnost, pri čemer so podatki zagotovljeni za celotno industrijo Skupnosti in temeljijo na informacijah, ki jih predložijo sodelujoči proizvajalci Skupnosti. |
| --- | --- |

(127)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev učinka dampinškega uvoza iz LRK na industrijo Skupnosti vključila analizo vseh gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki zadevajo stanje industrije od leta 2003 do obdobja preiskave. Položaj industrije Skupnosti je bil, kot je navedeno zgoraj, analiziran za vzorčene družbe, razen za proizvodnjo, proizvodno zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, prodajo, tržni delež, zaposlovanje in produktivnost, pri čemer so podatki zagotovljeni za celotno industrijo Skupnosti in temeljijo na informacijah, ki jih predložijo sodelujoči proizvajalci Skupnosti.

5.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (128) | Razvoj proizvodnje, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti industrije Skupnosti so bili naslednji:










  Celotna industrija skupnosti | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (MT) | 379 354 | 407 185 | 371 884 | 387 057 | 403 040 |
| Indeks | 100 | 107 | 98 | 102 | 106 |
| Proizvodna zmogljivost (MT) | 712 567 | 726 171 | 731 200 | 742 901 | 768 689 |
| Indeks | 100 | 102 | 102 | 104 | 108 |
| Izkoriščenost zmogljivosti (%) | 53 % | 56 % | 51 % | 52 % | 52 % |

(128)

Razvoj proizvodnje, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti industrije Skupnosti so bili naslednji:

Celotna industrija skupnosti

2003

2004

2005

2006

Obdobje preiskave

Obseg proizvodnje (MT)

379 354

407 185

371 884

387 057

403 040

Indeks

100

107

98

102

106

Proizvodna zmogljivost (MT)

712 567

726 171

731 200

742 901

768 689

Indeks

100

102

102

104

108

Izkoriščenost zmogljivosti (%)

53 %

56 %

51 %

52 %

52 %

| (129) | Kljub občutnemu povečanju povpraševanja za 29 % med letom 2004 in obdobjem preiskave se je obseg proizvodnje industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju spreminjal in je bil v obdobju preiskave le 6 % višji kot leta 2003. |
| --- | --- |

(129)

Kljub občutnemu povečanju povpraševanja za 29 % med letom 2004 in obdobjem preiskave se je obseg proizvodnje industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju spreminjal in je bil v obdobju preiskave le 6 % višji kot leta 2003.

| (130) | Proizvodna zmogljivost se je v obravnavanem obdobju le malo povečala, kar pomeni, da je izkoriščenost zmogljivosti v celotnem obdobju ostala na zelo nizki ravni, in sicer 52 % do 53 %. Nekateri uvozniki Skupnosti so trdili, da so bili podatki v zvezi s proizvodno zmogljivostjo precenjeni, na primer zaradi domnev o neprekinjeni proizvodnji (24 ur/365 dni) ali podcenjevanja časa, potrebnega za prilagoditev opreme novim vrstam proizvodnje, ali vključitve stare opreme. Vendar je bila zmogljivost izračunana na podlagi 3 izmen za 220 dni, ob ustreznem upoštevanju proizvodnih ozkih grl, ki so bila v večini primerov povezana z linijo toplotne obdelave. Preverjeno je bilo število strojev za hladno kovanje, ki so na voljo, pri čemer se je pri izračunu razpoložljive zmogljivosti upošteval povprečen čas, potreben za prilagoditev opreme novim proizvodnim serijam (ki lahko znaša od 2 uri do 12 ur). |
| --- | --- |

(130)

Proizvodna zmogljivost se je v obravnavanem obdobju le malo povečala, kar pomeni, da je izkoriščenost zmogljivosti v celotnem obdobju ostala na zelo nizki ravni, in sicer 52 % do 53 %. Nekateri uvozniki Skupnosti so trdili, da so bili podatki v zvezi s proizvodno zmogljivostjo precenjeni, na primer zaradi domnev o neprekinjeni proizvodnji (24 ur/365 dni) ali podcenjevanja časa, potrebnega za prilagoditev opreme novim vrstam proizvodnje, ali vključitve stare opreme. Vendar je bila zmogljivost izračunana na podlagi 3 izmen za 220 dni, ob ustreznem upoštevanju proizvodnih ozkih grl, ki so bila v večini primerov povezana z linijo toplotne obdelave. Preverjeno je bilo število strojev za hladno kovanje, ki so na voljo, pri čemer se je pri izračunu razpoložljive zmogljivosti upošteval povprečen čas, potreben za prilagoditev opreme novim proizvodnim serijam (ki lahko znaša od 2 uri do 12 ur).

| (131) | Razvoj proizvodnje in kazalniki zmogljivosti industrije Skupnosti se lahko pojasnijo na naslednji način:






  — | Industrija Skupnosti je ohranila ali poskušala izboljšati svojo prisotnost na segmentih trga z izdelki višje kakovosti (posebnih izdelkov), ki zahtevajo višjo ceno na enoto, vendar so tudi proizvedeni v manjših količinah. |
| --- | --- | --- |

(131)

Razvoj proizvodnje in kazalniki zmogljivosti industrije Skupnosti se lahko pojasnijo na naslednji način:

—

Industrija Skupnosti je ohranila ali poskušala izboljšati svojo prisotnost na segmentih trga z izdelki višje kakovosti (posebnih izdelkov), ki zahtevajo višjo ceno na enoto, vendar so tudi proizvedeni v manjših količinah.

| — | Industrija Skupnosti je zato morala posodobiti svojo opremo in prilagoditi vzorce proizvodnje, da je lahko proizvedla te bolj specializirane vrste izdelkov, kar pojasnjuje rahlo povečanje splošne zmogljivosti in tudi visok odstotek neizkoriščene zmogljivosti, ki je bila prej namenjena proizvodnji standardnih vrst. |
| --- | --- |

—

Industrija Skupnosti je zato morala posodobiti svojo opremo in prilagoditi vzorce proizvodnje, da je lahko proizvedla te bolj specializirane vrste izdelkov, kar pojasnjuje rahlo povečanje splošne zmogljivosti in tudi visok odstotek neizkoriščene zmogljivosti, ki je bila prej namenjena proizvodnji standardnih vrst.

| (132) | Nepovezani uvozniki Skupnosti so prav tako trdili, da bi bil vpliv na izkoriščenost zmogljivosti, če bi proizvajalci Skupnosti dodatno proizvedli enake količine, kot so bile v obravnavanem obdobju uvožene iz LRK, zelo majhen in bi ostal pod 60 %. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so količine, uvožene iz LRK med obravnavanim obdobjem, znatne, ker predstavljajo okrog 26,9 % skupne proizvodnje Skupnosti v letu 2006. Zato bi bil pozitivni vpliv na izkoriščenost zmogljivosti večji od domnevnega, če bi bile te količine proizvedene v Skupnosti, za katero je bila zmogljivost na voljo. |
| --- | --- |

(132)

Nepovezani uvozniki Skupnosti so prav tako trdili, da bi bil vpliv na izkoriščenost zmogljivosti, če bi proizvajalci Skupnosti dodatno proizvedli enake količine, kot so bile v obravnavanem obdobju uvožene iz LRK, zelo majhen in bi ostal pod 60 %. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so količine, uvožene iz LRK med obravnavanim obdobjem, znatne, ker predstavljajo okrog 26,9 % skupne proizvodnje Skupnosti v letu 2006. Zato bi bil pozitivni vpliv na izkoriščenost zmogljivosti večji od domnevnega, če bi bile te količine proizvedene v Skupnosti, za katero je bila zmogljivost na voljo.

| (133) | Po dokončnem razkritju je več nepovezanih uvoznikov Skupnosti trdilo, da bi ukrepi, če bi na koncu bili sprejeti, privedli do pomanjkanja ponudbe na trgu Skupnosti, in sicer v višini več kot 200 000 MT. Vendar je na podlagi ravni neizkoriščenih zmogljivosti, ugotovljenih v obdobju preiskave, dejanska razpoložljiva proizvodna zmogljivost v Skupnosti ocenjena nad 2,5 milijona MT, tj. veliko višja od ravni porabe Skupnosti, ki je 2,27 milijona MT. Zato je bilo ugotovljeno, da je razpoložljiva neizkoriščena proizvodna zmogljivost v Skupnosti veliko višja od domnevnega pomanjkanja v višini 200 000 MT in bi zlahka zadovoljila potrebe povpraševanja po zadevnem izdelku. |
| --- | --- |

(133)

Po dokončnem razkritju je več nepovezanih uvoznikov Skupnosti trdilo, da bi ukrepi, če bi na koncu bili sprejeti, privedli do pomanjkanja ponudbe na trgu Skupnosti, in sicer v višini več kot 200 000 MT. Vendar je na podlagi ravni neizkoriščenih zmogljivosti, ugotovljenih v obdobju preiskave, dejanska razpoložljiva proizvodna zmogljivost v Skupnosti ocenjena nad 2,5 milijona MT, tj. veliko višja od ravni porabe Skupnosti, ki je 2,27 milijona MT. Zato je bilo ugotovljeno, da je razpoložljiva neizkoriščena proizvodna zmogljivost v Skupnosti veliko višja od domnevnega pomanjkanja v višini 200 000 MT in bi zlahka zadovoljila potrebe povpraševanja po zadevnem izdelku.

5.2   Zaloge

| (134) | Spodnje številke predstavljajo obseg zalog industrije Skupnosti na koncu posameznega obdobja.










  Vzorčena industrija Skupnosti | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg zalog končnih izdelkov | 78 722 | 82 275 | 77 293 | 72 360 | 74 859 |
| Indeks | 100 | 105 | 98 | 92 | 95 |

(134)

Spodnje številke predstavljajo obseg zalog industrije Skupnosti na koncu posameznega obdobja.

Vzorčena industrija Skupnosti

2003

2004

2005

2006

Obdobje preiskave

Obseg zalog končnih izdelkov

78 722

82 275

77 293

72 360

74 859

Indeks

100

105

98

92

95

| (135) | Zaloge so se v obravnavanem obdobju zmanjšale za 5 %, kljub povečanju proizvodnje za 7 %. To je večinoma povezano z vedno manjšim deležem standardnih izdelkov v portfelju industrije Skupnosti. Vendar ob upoštevanju, da se podobni izdelki v Skupnosti večinoma proizvajajo po naročilu, se količina zalog ne obravnava kot zelo pomemben kazalnik za ta izdelek. |
| --- | --- |

(135)

Zaloge so se v obravnavanem obdobju zmanjšale za 5 %, kljub povečanju proizvodnje za 7 %. To je večinoma povezano z vedno manjšim deležem standardnih izdelkov v portfelju industrije Skupnosti. Vendar ob upoštevanju, da se podobni izdelki v Skupnosti večinoma proizvajajo po naročilu, se količina zalog ne obravnava kot zelo pomemben kazalnik za ta izdelek.

5.3   Prodaja, tržni delež, rast in povprečne cene na enoto v Skupnosti

| (136) | Spodnje številke predstavljajo prodajo industrije Skupnosti neodvisnim strankam v Skupnosti.










  Celotna industrija skupnosti | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaja industrije Skupnosti v Skupnosti (v 1 000 EUR) | 722 974 | 739 563 | 754 101 | 816 532 | 874 380 |
| Indeks | 100 | 102 | 104 | 113 | 121 |
| Prodaja industrije Skupnosti v Skupnosti
  (MT) | 338 417 | 383 625 | 351 296 | 378 650 | 377 966 |
| Indeks | 100 | 113 | 104 | 112 | 112 |
| Prodajna cena industrije Skupnosti v Skupnosti na enoto (EUR/MT) | 2 136 | 1 928 | 2 147 | 2 156 | 2 313 |
| Indeks | 100 | 90 | 100 | 101 | 108 |
| Tržni delež industrije Skupnosti (v MT) | se ne uporablja | 22 % | 20 % | 18 % | 17 % |
| Indeks | se ne uporablja | 100 | 92 | 83 | 76 |

(136)

Spodnje številke predstavljajo prodajo industrije Skupnosti neodvisnim strankam v Skupnosti.

Celotna industrija skupnosti

2003

2004

2005

2006

Obdobje preiskave

Prodaja industrije Skupnosti v Skupnosti (v 1 000 EUR)

722 974

739 563

754 101

816 532

874 380

Indeks

100

102

104

113

121

Prodaja industrije Skupnosti v Skupnosti

(MT)

338 417

383 625

351 296

378 650

377 966

Indeks

100

113

104

112

112

Prodajna cena industrije Skupnosti v Skupnosti na enoto (EUR/MT)

2 136

1 928

2 147

2 156

2 313

Indeks

100

90

100

101

108

Tržni delež industrije Skupnosti (v MT)

se ne uporablja

22 %

20 %

18 %

17 %

Indeks

se ne uporablja

100

92

83

76

| (137) | Obseg prodaje industrije Skupnosti se je med obravnavanim obdobjem povečal za 12 % in za 21 % v vrednosti zaradi vedno večjega deleža posebnih izdelkov na podlagi načrtov strank. |
| --- | --- |

(137)

Obseg prodaje industrije Skupnosti se je med obravnavanim obdobjem povečal za 12 % in za 21 % v vrednosti zaradi vedno večjega deleža posebnih izdelkov na podlagi načrtov strank.

| (138) | Hkrati je bilo ugotovljeno, da so se povprečne prodajne cene nepovezanim kupcem na trgu Skupnosti v obravnavanem obdobju zvišale. To zvišanje cen je treba upoštevati v okviru znatnega zvišanja cen surovin in dejstva, da je industrija Skupnosti svoja prizadevanja osredotočila na višji segment trga (posebne izdelke), na katerega je manj vplival dampinški uvoz. Prodajna cena na enoto pri visokokakovostnih izdelkih, ki izpolnjujejo posebne potrebe strank, je običajno višja kot pri standardnih izdelkih. Zato zvišanje prodajnih cen kaže na povečanje stroškov surovin in tudi na spremembe obsega izdelkov, ki jih proizvede industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(138)

Hkrati je bilo ugotovljeno, da so se povprečne prodajne cene nepovezanim kupcem na trgu Skupnosti v obravnavanem obdobju zvišale. To zvišanje cen je treba upoštevati v okviru znatnega zvišanja cen surovin in dejstva, da je industrija Skupnosti svoja prizadevanja osredotočila na višji segment trga (posebne izdelke), na katerega je manj vplival dampinški uvoz. Prodajna cena na enoto pri visokokakovostnih izdelkih, ki izpolnjujejo posebne potrebe strank, je običajno višja kot pri standardnih izdelkih. Zato zvišanje prodajnih cen kaže na povečanje stroškov surovin in tudi na spremembe obsega izdelkov, ki jih proizvede industrija Skupnosti.

| (139) | Po povečanju med letoma 2003 in 2004 se je obseg prodaje proizvajalcev Skupnosti zmanjšal za 1 %. V istem obdobju se je poraba Skupnosti povečala za 29 %, kar pomeni, da industrija Skupnosti ni mogla izkoristiti povečanja porabe Skupnosti in da se je zato tržni delež proizvajalcev Skupnosti v manj kot 3 letih zmanjšal za 24 %. Zelo verjetno bi bilo zmanjšanje tržnega deleža proizvajalcev Skupnosti še večje, če bi se izračunalo za celotno obravnavano obdobje (tj. vključno z letom 2003). |
| --- | --- |

(139)

Po povečanju med letoma 2003 in 2004 se je obseg prodaje proizvajalcev Skupnosti zmanjšal za 1 %. V istem obdobju se je poraba Skupnosti povečala za 29 %, kar pomeni, da industrija Skupnosti ni mogla izkoristiti povečanja porabe Skupnosti in da se je zato tržni delež proizvajalcev Skupnosti v manj kot 3 letih zmanjšal za 24 %. Zelo verjetno bi bilo zmanjšanje tržnega deleža proizvajalcev Skupnosti še večje, če bi se izračunalo za celotno obravnavano obdobje (tj. vključno z letom 2003).

| (140) | Zato je bilo ugotovljeno, da industrija Skupnosti ne bi mogla imeti koristi od rasti trga zaradi povečanja porabe Skupnosti, ker proizvajalci Skupnosti zaradi dampinškega uvoza iz LRK niso imeli možnosti, da bi še naprej proizvajali standardne izdelke v večjem obsegu. |
| --- | --- |

(140)

Zato je bilo ugotovljeno, da industrija Skupnosti ne bi mogla imeti koristi od rasti trga zaradi povečanja porabe Skupnosti, ker proizvajalci Skupnosti zaradi dampinškega uvoza iz LRK niso imeli možnosti, da bi še naprej proizvajali standardne izdelke v večjem obsegu.

5.4   Dobičkonosnost in denarni tok

| Vzorčena industrija Skupnosti | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje podobnega izdelka v Skupnosti | 2,1 % | 4,7 % | 3,4 % | 2,9 % | 4,4 % |
| Denarni tok prodaje podobnega izdelka v Skupnosti v 1 000 EUR | 60 772 | 69 501 | 80 874 | 73 372 | 65 200 |
| Indeks | 100 | 114 | 133 | 121 | 107 |

Vzorčena industrija Skupnosti

2003

2004

2005

2006

Obdobje preiskave

Dobičkonosnost prodaje podobnega izdelka v Skupnosti

2,1 %

4,7 %

3,4 %

2,9 %

4,4 %

Denarni tok prodaje podobnega izdelka v Skupnosti v 1 000 EUR

60 772

69 501

80 874

73 372

65 200

Indeks

100

114

133

121

107

| (141) | Stopnje dobička od prodaje podobnega izdelka industrije Skupnosti so se v celotnem obravnavanem obdobju spreminjale, medtem ko so dosegle le zmerno pozitivno raven. |
| --- | --- |

(141)

Stopnje dobička od prodaje podobnega izdelka industrije Skupnosti so se v celotnem obravnavanem obdobju spreminjale, medtem ko so dosegle le zmerno pozitivno raven.

| (142) | Dobičkonosnost je bila na najnižji ravni leta 2003 (2,1 %), vendar se je od takrat izboljšala, kar je delno povezano s prizadevanji industrije Skupnosti za zmanjšanje proizvodnih stroškov in povečanje produktivnosti ter dejstvom, da so bila njena prizadevanja osredotočena na dobavo visokokakovostnih izdelkov z višjim dobičkom kot pri standardnih izdelkih, pri čemer dampinški uvoz iz LRK manj vpliva na visokokakovostne izdelke kot na standardne izdelke. |
| --- | --- |

(142)

Dobičkonosnost je bila na najnižji ravni leta 2003 (2,1 %), vendar se je od takrat izboljšala, kar je delno povezano s prizadevanji industrije Skupnosti za zmanjšanje proizvodnih stroškov in povečanje produktivnosti ter dejstvom, da so bila njena prizadevanja osredotočena na dobavo visokokakovostnih izdelkov z višjim dobičkom kot pri standardnih izdelkih, pri čemer dampinški uvoz iz LRK manj vpliva na visokokakovostne izdelke kot na standardne izdelke.

| (143) | Opozoriti je treba, da je splošna pozitivna dobičkonosnost med obravnavanim obdobjem sovpadla z rastočim trgom med širitveno fazo gospodarskega cikla, ki je potekala leta 2004 in na začetku leta 2008, ter da se bo verjetno znatno poslabšala, potem ko se bo ta trend spremenil. Pritrdilni elementi so kot široko razširjen industrijski izdelek zelo občutljivi na spremembe splošnih gospodarskih razmer in zlasti industrijske proizvodnje. |
| --- | --- |

(143)

Opozoriti je treba, da je splošna pozitivna dobičkonosnost med obravnavanim obdobjem sovpadla z rastočim trgom med širitveno fazo gospodarskega cikla, ki je potekala leta 2004 in na začetku leta 2008, ter da se bo verjetno znatno poslabšala, potem ko se bo ta trend spremenil. Pritrdilni elementi so kot široko razširjen industrijski izdelek zelo občutljivi na spremembe splošnih gospodarskih razmer in zlasti industrijske proizvodnje.

| (144) | Razvoj denarnega toka od prodaje podobnega izdelka v Skupnosti se je do leta 2005 povečal za 33 %, vendar se je v obdobju preiskave vrnil skoraj na prvotno raven. |
| --- | --- |

(144)

Razvoj denarnega toka od prodaje podobnega izdelka v Skupnosti se je do leta 2005 povečal za 33 %, vendar se je v obdobju preiskave vrnil skoraj na prvotno raven.

5.5   Naložbe, donosnost naložb in sposobnost zbiranja kapitala

| (145) | Proizvodnja pritrdilnih elementov je sorazmerno kapitalsko intenzivna. Industrija Skupnosti je trdila, da je treba optimizirati proizvodnjo, da bi se odzvali na vedno večje izzive tržnega okolja. Da bi dosegli to prožnost, je industrija Skupnosti ohranila sorazmerno visoko raven naložb, ki se je v obravnavanem obdobju nekoliko zmanjšala, vendar je še vedno na visoki ravni. Te naložbe so bile večinoma povezane z nakupom novih strojev za optimizacijo proizvodnje.










  Vzorčena industrija Skupnosti | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupne naložbe v obravnavanem obdobju
  (v 1 000 EUR) | 35 294 | 23 965 | 31 373 | 30 634 | 31 442 |
| Indeks | 100 | 68 | 89 | 87 | 89 |

(145)

Proizvodnja pritrdilnih elementov je sorazmerno kapitalsko intenzivna. Industrija Skupnosti je trdila, da je treba optimizirati proizvodnjo, da bi se odzvali na vedno večje izzive tržnega okolja. Da bi dosegli to prožnost, je industrija Skupnosti ohranila sorazmerno visoko raven naložb, ki se je v obravnavanem obdobju nekoliko zmanjšala, vendar je še vedno na visoki ravni. Te naložbe so bile večinoma povezane z nakupom novih strojev za optimizacijo proizvodnje.

Vzorčena industrija Skupnosti

2003

2004

2005

2006

Obdobje preiskave

Skupne naložbe v obravnavanem obdobju

(v 1 000 EUR)

35 294

23 965

31 373

30 634

31 442

Indeks

100

68

89

87

89

| (146) | Med obravnavanim obdobjem se je donosnost naložb, izražena v odstotkih neto prodaje, med letom 2003 in obdobjem preiskave povečala za 7 odstotnih točk. To je mogoče pojasniti z dejstvom, da je industrija Skupnosti poskušala čim bolj izkoristiti obstoječe proizvodne zmogljivosti brez obsežnih naložb. Med preiskavo se je izkazalo, da so vsi vzorčeni proizvajalci razvili svojo notranjo opremo, da so prilagodili proizvodne zmogljivosti svojim novim strankam (posebni izdelki na podlagi načrtov strank).










  Vzorčena industrija Skupnosti | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Donosnost naložb | 6 % | 16 % | 12 % | 12 % | 13 % |

(146)

Med obravnavanim obdobjem se je donosnost naložb, izražena v odstotkih neto prodaje, med letom 2003 in obdobjem preiskave povečala za 7 odstotnih točk. To je mogoče pojasniti z dejstvom, da je industrija Skupnosti poskušala čim bolj izkoristiti obstoječe proizvodne zmogljivosti brez obsežnih naložb. Med preiskavo se je izkazalo, da so vsi vzorčeni proizvajalci razvili svojo notranjo opremo, da so prilagodili proizvodne zmogljivosti svojim novim strankam (posebni izdelki na podlagi načrtov strank).

Vzorčena industrija Skupnosti

2003

2004

2005

2006

Obdobje preiskave

Donosnost naložb

6 %

16 %

12 %

12 %

13 %

| (147) | Nobeni dokazi niso bili ugotovljeni v zvezi z zmanjšanjem ali povečanjem zmožnosti zbiranja kapitala v zadevnem obdobju. |
| --- | --- |

(147)

Nobeni dokazi niso bili ugotovljeni v zvezi z zmanjšanjem ali povečanjem zmožnosti zbiranja kapitala v zadevnem obdobju.

5.6   Zaposlovanje in produktivnost

| (148) | Razvoj zaposlovanja, produktivnosti in stroškov dela v industriji Skupnosti je bil naslednji:










  Celotna industrija skupnosti | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 5 600 | 6 353 | 6 359 | 6 272 | 6 257 |
| Indeks | 100 | 113 | 114 | 112 | 112 |
| Produktivnost (MT/zaposlenega) | 68 | 64 | 58 | 62 | 64 |
| Indeks | 100 | 95 | 86 | 91 | 95 |

(148)

Razvoj zaposlovanja, produktivnosti in stroškov dela v industriji Skupnosti je bil naslednji:

Celotna industrija skupnosti

2003

2004

2005

2006

Obdobje preiskave

Število zaposlenih

5 600

6 353

6 359

6 272

6 257

Indeks

100

113

114

112

112

Produktivnost (MT/zaposlenega)

68

64

58

62

64

Indeks

100

95

86

91

95

| (149) | Število zaposlenih v industriji Skupnosti se je med letom 2003 in obdobjem preiskave povečalo. To je posledica prizadevanja za ohranitev obsega proizvodnje in proizvodnje bolj raznolikih kompleksnih izdelkov, pri katerih je potrebna stalna prilagodljivost opreme in strojev. Rezultati tega strateškega procesa znotraj industrije Skupnosti so se odražali tudi v produktivnosti, ki je med obravnavanim obdobjem ostala stabilna, čeprav se je morala industrija prilagoditi svojim novim strankam (posebni izdelki na podlagi načrtov strank), pri čemer je bilo potrebnih več človeških virov. |
| --- | --- |

(149)

Število zaposlenih v industriji Skupnosti se je med letom 2003 in obdobjem preiskave povečalo. To je posledica prizadevanja za ohranitev obsega proizvodnje in proizvodnje bolj raznolikih kompleksnih izdelkov, pri katerih je potrebna stalna prilagodljivost opreme in strojev. Rezultati tega strateškega procesa znotraj industrije Skupnosti so se odražali tudi v produktivnosti, ki je med obravnavanim obdobjem ostala stabilna, čeprav se je morala industrija prilagoditi svojim novim strankam (posebni izdelki na podlagi načrtov strank), pri čemer je bilo potrebnih več človeških virov.

5.7   Plače

| (150) | Povprečne ravni plač so se v obravnavanem obdobju nekoliko zvišale.










  Vzorčena industrija Skupnosti | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stroški dela na zaposlenega v obravnavanem obdobju | 30 478 | 32 042 | 32 089 | 34 232 | 35 662 |
| Indeks | 100 | 105 | 105 | 112 | 117 |

(150)

Povprečne ravni plač so se v obravnavanem obdobju nekoliko zvišale.

Vzorčena industrija Skupnosti

2003

2004

2005

2006

Obdobje preiskave

Stroški dela na zaposlenega v obravnavanem obdobju

30 478

32 042

32 089

34 232

35 662

Indeks

100

105

105

112

117

5.8   Višina dejanske stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (151) | Kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi, so ugotovljene stopnje dampinga jasno nad stopnjo de minimis. Poleg tega glede na obseg in ceno dampinškega uvoza vpliv dejanske stopnje dampinga nikakor ne more veljati za zanemarljivega. |
| --- | --- |

(151)

Kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi, so ugotovljene stopnje dampinga jasno nad stopnjo de minimis. Poleg tega glede na obseg in ceno dampinškega uvoza vpliv dejanske stopnje dampinga nikakor ne more veljati za zanemarljivega.

| (152) | Skupnost si ni opomogla od učinkov preteklega dampinga, saj v preteklosti pred sedanjo preiskavo ni bila opravljena nobena druga preiskava. |
| --- | --- |

(152)

Skupnost si ni opomogla od učinkov preteklega dampinga, saj v preteklosti pred sedanjo preiskavo ni bila opravljena nobena druga preiskava.

5.9   Sklep o škodi

| (153) | Med letom 2003 in obdobjem preiskave se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz LRK povečal za skoraj 180 % in je v obdobju preiskave dosegel 26-odstotni tržni delež. Poleg tega je dampinški uvoz zadevnega izdelka v obdobju preiskave znatno nelojalno nižal prodajne cene industrije Skupnosti. Na podlagi tehtanega povprečja je nelojalno nižanje cen znašalo več kot 40 %. |
| --- | --- |

(153)

Med letom 2003 in obdobjem preiskave se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz LRK povečal za skoraj 180 % in je v obdobju preiskave dosegel 26-odstotni tržni delež. Poleg tega je dampinški uvoz zadevnega izdelka v obdobju preiskave znatno nelojalno nižal prodajne cene industrije Skupnosti. Na podlagi tehtanega povprečja je nelojalno nižanje cen znašalo več kot 40 %.

| (154) | Hkrati s povečanjem porabe Skupnosti za 29 % se je obseg prodaje industrije Skupnosti znižal le za 1 %. Njen tržni delež se je zmanjšal za 24 %, splošnega povečanja cen surovin pa ni mogla prenesti na svoje stranke, kar je povzročilo stalno negativne ravni dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(154)

Hkrati s povečanjem porabe Skupnosti za 29 % se je obseg prodaje industrije Skupnosti znižal le za 1 %. Njen tržni delež se je zmanjšal za 24 %, splošnega povečanja cen surovin pa ni mogla prenesti na svoje stranke, kar je povzročilo stalno negativne ravni dobičkonosnosti.

| (155) | Zato se proizvodnja ni povečevala enako hitro kot poraba Skupnosti in je bila izkoriščenost zmogljivosti med obravnavanim obdobjem še vedno zelo nizka, tj. okrog 50-odstotna. To je prav tako negativno vplivalo na dobičkonosnost, ker industrija ni mogla v celoti izkoristiti ekonomije obsega. |
| --- | --- |

(155)

Zato se proizvodnja ni povečevala enako hitro kot poraba Skupnosti in je bila izkoriščenost zmogljivosti med obravnavanim obdobjem še vedno zelo nizka, tj. okrog 50-odstotna. To je prav tako negativno vplivalo na dobičkonosnost, ker industrija ni mogla v celoti izkoristiti ekonomije obsega.

| (156) | Vpliv dampinškega uvoza na dobičkonosnost industrije Skupnosti se je med obravnavanim obdobjem nekoliko zmanjšal zaradi širitve trga Skupnosti in ugodnega gospodarskega cikla. Vendar se lahko te razmere spremenijo, ko se ta cikel konča. |
| --- | --- |

(156)

Vpliv dampinškega uvoza na dobičkonosnost industrije Skupnosti se je med obravnavanim obdobjem nekoliko zmanjšal zaradi širitve trga Skupnosti in ugodnega gospodarskega cikla. Vendar se lahko te razmere spremenijo, ko se ta cikel konča.

| (157) | Kljub precejšnjim prizadevanjem industrije za ohranitev obsega proizvodnje s prilagodljivo proizvodnjo v celotnem obravnavanem obdobju ter njenemu nenehnemu prizadevanju za povečanje produktivnosti in konkurenčnosti, njena dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb niso odražali stalnega povečanja povpraševanja Skupnosti po zadevnem izdelku. To gibanje bi lahko resno vplivalo na sposobnost industrije Skupnosti, da ohrani proizvodnjo visokokakovostnih delov. |
| --- | --- |

(157)

Kljub precejšnjim prizadevanjem industrije za ohranitev obsega proizvodnje s prilagodljivo proizvodnjo v celotnem obravnavanem obdobju ter njenemu nenehnemu prizadevanju za povečanje produktivnosti in konkurenčnosti, njena dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb niso odražali stalnega povečanja povpraševanja Skupnosti po zadevnem izdelku. To gibanje bi lahko resno vplivalo na sposobnost industrije Skupnosti, da ohrani proizvodnjo visokokakovostnih delov.

| (158) | Po razkritju obvestila so proizvajalci izvozniki na Kitajskem in uvozniki Skupnosti trdili, da bi morala Komisija skleniti, da industrija Skupnosti ni utrpela znatne škode, ker nekateri kazalniki, kot so obseg prodaje, cene in dobiček, kažejo na pozitiven razvoj med obravnavanim obdobjem. |
| --- | --- |

(158)

Po razkritju obvestila so proizvajalci izvozniki na Kitajskem in uvozniki Skupnosti trdili, da bi morala Komisija skleniti, da industrija Skupnosti ni utrpela znatne škode, ker nekateri kazalniki, kot so obseg prodaje, cene in dobiček, kažejo na pozitiven razvoj med obravnavanim obdobjem.

| (159) | Industrija Skupnosti je po drugi strani trdila, da sedanje nizke ravni dobičkonosnosti vedno bolj vplivajo na njeno zmožnost ohranjanja in izboljšanja proizvodne opreme na ravni, ki bi ji omogočila, da ohrani pomembno prisotnost na trgu visokokakovostnih izdelkov. Zato zmanjšanje velikega obsega proizvodnje standardnih izdelkov prav tako vpliva na sposobnost industrije Skupnosti, da še naprej zagotavlja visokokakovostne izdelke. |
| --- | --- |

(159)

Industrija Skupnosti je po drugi strani trdila, da sedanje nizke ravni dobičkonosnosti vedno bolj vplivajo na njeno zmožnost ohranjanja in izboljšanja proizvodne opreme na ravni, ki bi ji omogočila, da ohrani pomembno prisotnost na trgu visokokakovostnih izdelkov. Zato zmanjšanje velikega obsega proizvodnje standardnih izdelkov prav tako vpliva na sposobnost industrije Skupnosti, da še naprej zagotavlja visokokakovostne izdelke.

| (160) | Preiskava je nato potrdila, da je znatna škoda nastala, ker je izdelke Skupnosti na nekaterih pomembnih segmentih trga znatno nadomestil kitajski uvoz, kar je negativno vplivalo na izkoriščenost zmogljivosti in dobičkonosnost, čeprav je ta vpliv nekoliko omililo dejstvo, da je lahko industrija nadomestila manjši obseg proizvodnje z osredotočenjem na segmente trga in izdelke z višjim dobičkom. |
| --- | --- |

(160)

Preiskava je nato potrdila, da je znatna škoda nastala, ker je izdelke Skupnosti na nekaterih pomembnih segmentih trga znatno nadomestil kitajski uvoz, kar je negativno vplivalo na izkoriščenost zmogljivosti in dobičkonosnost, čeprav je ta vpliv nekoliko omililo dejstvo, da je lahko industrija nadomestila manjši obseg proizvodnje z osredotočenjem na segmente trga in izdelke z višjim dobičkom.

| (161) | Ob upoštevanju navedenega se sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(161)

Ob upoštevanju navedenega se sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe.

E.   VZROČNA ZVEZA

1.   Uvodna opomba

| (162) | V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko v istem času povzročili škodo industriji Skupnosti, da bi se zagotovilo, da se morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti dejavniki, ne pripiše dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(162)

V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko v istem času povzročili škodo industriji Skupnosti, da bi se zagotovilo, da se morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti dejavniki, ne pripiše dampinškemu uvozu.

2.   Učinek uvoza iz LRK

| (163) | Med letom 2004 in obdobjem preiskave se je vidna poraba Skupnosti povečala za 29 % (obseg), medtem ko se je prodaja proizvajalcev Skupnosti povečala le za 17 %. Proizvajalci Skupnosti so zato v istem obdobju izgubili več kot 6,8 odstotne točke tržnega deleža. |
| --- | --- |

(163)

Med letom 2004 in obdobjem preiskave se je vidna poraba Skupnosti povečala za 29 % (obseg), medtem ko se je prodaja proizvajalcev Skupnosti povečala le za 17 %. Proizvajalci Skupnosti so zato v istem obdobju izgubili več kot 6,8 odstotne točke tržnega deleža.

| (164) | Nepovezani uvozniki Skupnosti so trdili, da bi bil položaj popolnoma drugačen, če bi bila prodaja izražena v vrednosti namesto v količini, ker je prodajna cena enote pritrdilnih elementov, proizvedenih v Skupnosti, bistveno višja kot pri izdelkih iz LRK in se je v obravnavanem obdobju zvišala. Vendar se je pri analizi vpliva poceni uvoza na trgu Skupnosti štelo, da je v skladu s preteklo prakso primerno oceniti uvozne trende in tržne deleže predvsem glede na obseg in ne glede na vrednost. Poleg tega na vrednost prodaje vplivajo spremembe ponudbe, tako kot v tem primeru, v katerem je industrija Skupnosti začela izdelovati izdelke z višjo vrednostjo. Na koncu je treba opozoriti, da so prodajni trendi le eden od dejavnikov škode in sami po sebi niso odločilni. |
| --- | --- |

(164)

Nepovezani uvozniki Skupnosti so trdili, da bi bil položaj popolnoma drugačen, če bi bila prodaja izražena v vrednosti namesto v količini, ker je prodajna cena enote pritrdilnih elementov, proizvedenih v Skupnosti, bistveno višja kot pri izdelkih iz LRK in se je v obravnavanem obdobju zvišala. Vendar se je pri analizi vpliva poceni uvoza na trgu Skupnosti štelo, da je v skladu s preteklo prakso primerno oceniti uvozne trende in tržne deleže predvsem glede na obseg in ne glede na vrednost. Poleg tega na vrednost prodaje vplivajo spremembe ponudbe, tako kot v tem primeru, v katerem je industrija Skupnosti začela izdelovati izdelke z višjo vrednostjo. Na koncu je treba opozoriti, da so prodajni trendi le eden od dejavnikov škode in sami po sebi niso odločilni.

| (165) | Znatno povečanje obsega dampinškega uvoza iz LRK za več kot 170 % med letom 2003 in obdobjem preiskave ter njegovega količinskega tržnega deleža na trgu Skupnosti, ki se je med letom 2004 in obdobjem preiskave povečal s 17 % na 26 %, je sovpadlo z vedno večjim zmanjšanjem tržnega deleža proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(165)

Znatno povečanje obsega dampinškega uvoza iz LRK za več kot 170 % med letom 2003 in obdobjem preiskave ter njegovega količinskega tržnega deleža na trgu Skupnosti, ki se je med letom 2004 in obdobjem preiskave povečal s 17 % na 26 %, je sovpadlo z vedno večjim zmanjšanjem tržnega deleža proizvajalcev Skupnosti.

| (166) | V obravnavanem obdobju so cene dampinškega uvoza ostale sorazmerno stabilne in nizke, kljub povečanju cen surovin po vsem svetu. Prodajne cene proizvajalcev Skupnosti so sledile zvišanju cen surovin, kar ne velja za izvoznike LRK. |
| --- | --- |

(166)

V obravnavanem obdobju so cene dampinškega uvoza ostale sorazmerno stabilne in nizke, kljub povečanju cen surovin po vsem svetu. Prodajne cene proizvajalcev Skupnosti so sledile zvišanju cen surovin, kar ne velja za izvoznike LRK.

| (167) | Industrija Skupnosti je v odziv na vedno večjo količino uvoza standardnih izdelkov s poreklom iz LRK razvila svoje proizvodne dejavnosti posebnih delov (na podlagi načrtov strank), s čimer ji je uspelo ohraniti obseg proizvodnje in preprečiti nadaljnje zmanjšanje dobičkonosnosti. Vendar ti izdelki, ki spadajo na trg visokokakovostnih izdelkov, ne morejo v celoti nadomestiti zmanjšanja velikega obsega proizvodnje standardnih izdelkov. |
| --- | --- |

(167)

Industrija Skupnosti je v odziv na vedno večjo količino uvoza standardnih izdelkov s poreklom iz LRK razvila svoje proizvodne dejavnosti posebnih delov (na podlagi načrtov strank), s čimer ji je uspelo ohraniti obseg proizvodnje in preprečiti nadaljnje zmanjšanje dobičkonosnosti. Vendar ti izdelki, ki spadajo na trg visokokakovostnih izdelkov, ne morejo v celoti nadomestiti zmanjšanja velikega obsega proizvodnje standardnih izdelkov.

| (168) | Poleg tega so cene dampinškega uvoza znatno nelojalno nižale cene industrije Skupnosti in tako nanje izvajale močan pritisk v času znatnega povečanja stroškov za surovine. Preiskava je pokazala, da zaradi hudega pritiska na cene, ki je nastal zaradi znatnega obsega dampinškega uvoza izdelkov iz LRK, industrija Skupnosti ni mogla prenesti celotnega povečanja stroškov naprej na svoje stranke. To je povzročilo pomanjkanje zadostnih ravni dobičkonosnosti ter nizko donosnost naložb in denarnega toka. |
| --- | --- |

(168)

Poleg tega so cene dampinškega uvoza znatno nelojalno nižale cene industrije Skupnosti in tako nanje izvajale močan pritisk v času znatnega povečanja stroškov za surovine. Preiskava je pokazala, da zaradi hudega pritiska na cene, ki je nastal zaradi znatnega obsega dampinškega uvoza izdelkov iz LRK, industrija Skupnosti ni mogla prenesti celotnega povečanja stroškov naprej na svoje stranke. To je povzročilo pomanjkanje zadostnih ravni dobičkonosnosti ter nizko donosnost naložb in denarnega toka.

| (169) | Več izvoznikov, uvoznikov in njihovih združenj je trdilo, da kitajski izvozniki ne pomenijo konkurence za izdelke industrije Skupnosti, ker so v različnih in dopolnilnih kategorijah izdelkov. Čeprav se zdi, da je bil kitajski izvoz med obdobjem preiskave osredotočen na nekatere segmente trga, kot so standardni vijaki in sorniki, je treba upoštevati, da je kljub temu na trgu precejšnje prekrivanje med izdelki, ki jih proizvedejo in prodajo industrija Skupnosti in kitajski izvozniki, pri čemer se ta položaj dinamično spreminja. Industrija Skupnosti je že izgubila večino tržnega deleža zaradi uvoza na nekaterih segmentih trga, vendar bi lahko prav tako izgubila trg za sedanje močne izdelke, če se bodo sedanji trendi nadaljevali. |
| --- | --- |

(169)

Več izvoznikov, uvoznikov in njihovih združenj je trdilo, da kitajski izvozniki ne pomenijo konkurence za izdelke industrije Skupnosti, ker so v različnih in dopolnilnih kategorijah izdelkov. Čeprav se zdi, da je bil kitajski izvoz med obdobjem preiskave osredotočen na nekatere segmente trga, kot so standardni vijaki in sorniki, je treba upoštevati, da je kljub temu na trgu precejšnje prekrivanje med izdelki, ki jih proizvedejo in prodajo industrija Skupnosti in kitajski izvozniki, pri čemer se ta položaj dinamično spreminja. Industrija Skupnosti je že izgubila večino tržnega deleža zaradi uvoza na nekaterih segmentih trga, vendar bi lahko prav tako izgubila trg za sedanje močne izdelke, če se bodo sedanji trendi nadaljevali.

| (170) | Poleg tega so podatki Eurostata pokazali znatno količino proizvodnje v Skupnosti za posamezno oznako KN, konkurenčno uvozu iz LRK. Čeprav je proizvodnja Skupnosti povezana s skoraj vsemi oznakami KN, so nekateri uvozniki trdili, da to ne velja za nekatere vrste in kakovosti izdelkov pri posamezni oznaki KN. Vendar ni bil predložen noben podatek, ki bi podprl to izjavo. Poleg tega je v rubriki 4.5.1 prikazano, da proizvajalci Skupnosti zdaj uporabljajo približno polovico svojih proizvodnih zmogljivosti in da so tehnično sposobni proizvesti vse vrste pritrdilnih elementov, če to upravičujejo tržni pogoji. |
| --- | --- |

(170)

Poleg tega so podatki Eurostata pokazali znatno količino proizvodnje v Skupnosti za posamezno oznako KN, konkurenčno uvozu iz LRK. Čeprav je proizvodnja Skupnosti povezana s skoraj vsemi oznakami KN, so nekateri uvozniki trdili, da to ne velja za nekatere vrste in kakovosti izdelkov pri posamezni oznaki KN. Vendar ni bil predložen noben podatek, ki bi podprl to izjavo. Poleg tega je v rubriki 4.5.1 prikazano, da proizvajalci Skupnosti zdaj uporabljajo približno polovico svojih proizvodnih zmogljivosti in da so tehnično sposobni proizvesti vse vrste pritrdilnih elementov, če to upravičujejo tržni pogoji.

| (171) | Zato se sklene, da je pritisk zaradi dampinškega uvoza, katerega obseg in tržni delež sta se od leta 2003 znatno povečevala ter se je izvajal po dampinških cenah, imel ključno vlogo pri škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(171)

Zato se sklene, da je pritisk zaradi dampinškega uvoza, katerega obseg in tržni delež sta se od leta 2003 znatno povečevala ter se je izvajal po dampinških cenah, imel ključno vlogo pri škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

3.   Učinek drugih dejavnikov

3.1   Uvoz iz drugih tretjih držav

| (172) | Kot je navedeno zgoraj, je bila v obravnavanem obdobju LRK najpomembnejša izvoznica podobnega izdelka na trg Skupnosti. Delež uvoza zadevnega izdelka iz LRK od skupnega uvoza iz ostalega sveta se je med obravnavnim obdobjem povečal za 20 % in je ob koncu obdobja preiskave dosegel 61 %. | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obdobje preiskave Skupni uvoz iz ostalega sveta (razen iz LRK) v MT | 321 059 | 337 402 | 306 525 | 359 860 | 391 590 |
| Indeks | 100 | 105 | 95 | 112 | 122 |
| Skupni uvoz iz ostalega sveta (razen iz LRK) v 1 000 EUR | 725 264 | 799 161 | 825 250 | 929 873 | 1 052 993 |
| Indeks | 100 | 110 | 114 | 128 | 145 |
| Cena na enoto: (EUR/MT) | 2 258 | 2 368 | 2 692 | 2 583 | 2 689 |
| Indeks | 100 | 105 | 119 | 114 | 119 |
| Delež uvoza LRK od skupnega uvoza iz ostalega sveta (%) | 40,23 % | 46,67 % | 55,85 % | 57,43 % | 60,58 % |
| Vir: Comext. |

(172)

Kot je navedeno zgoraj, je bila v obravnavanem obdobju LRK najpomembnejša izvoznica podobnega izdelka na trg Skupnosti. Delež uvoza zadevnega izdelka iz LRK od skupnega uvoza iz ostalega sveta se je med obravnavnim obdobjem povečal za 20 % in je ob koncu obdobja preiskave dosegel 61 %.

2003

2004

2005

2006

Obdobje preiskave

Obdobje preiskave Skupni uvoz iz ostalega sveta (razen iz LRK) v MT

321 059

337 402

306 525

359 860

391 590

Indeks

100

105

95

112

122

Skupni uvoz iz ostalega sveta (razen iz LRK) v 1 000 EUR

725 264

799 161

825 250

929 873

1 052 993

Indeks

100

110

114

128

145

Cena na enoto: (EUR/MT)

2 258

2 368

2 692

2 583

2 689

Indeks

100

105

119

114

119

Delež uvoza LRK od skupnega uvoza iz ostalega sveta (%)

40,23 %

46,67 %

55,85 %

57,43 %

60,58 %

Vir: Comext.

| (173) | Kot prikazuje spodnji graf (vir: Comext), je bilo poleg tega ugotovljeno, da se povprečne prodajne cene na enoto (v EUR) pri uvozu iz ostalega sveta niso spreminjale enako kot pri uvozu iz LRK, ker se je uvoz iz ostalega sveta med obravnavanim obdobjem povečal za 19 % v primerjavi z 2-odstotnim povečanjem uvoza iz LRK. Povprečna cena na enoto (v EUR) na MT pri ostalem svetu je bila za 180 % višja kot povprečna cena na enoto na MT, uvoženo iz LRK. |
| --- | --- |

(173)

Kot prikazuje spodnji graf (vir: Comext), je bilo poleg tega ugotovljeno, da se povprečne prodajne cene na enoto (v EUR) pri uvozu iz ostalega sveta niso spreminjale enako kot pri uvozu iz LRK, ker se je uvoz iz ostalega sveta med obravnavanim obdobjem povečal za 19 % v primerjavi z 2-odstotnim povečanjem uvoza iz LRK. Povprečna cena na enoto (v EUR) na MT pri ostalem svetu je bila za 180 % višja kot povprečna cena na enoto na MT, uvoženo iz LRK.

Image

| (174) | V skladu s tem se šteje, da uvoz s poreklom iz drugih tretjih držav ni mogel prispevati k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Natančneje, spodnja preglednica, ki zajema podatke o glavnih državah izvoznicah, in sicer o Tajvanu, Japonski in Združenih državah Amerike, prikazuje popolnoma enak razvoj kot pri ostalem svetu. | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tajvan (MT) | 171 770 | 180 176 | 160 765 | 169 777 | 186 901 |
| Japonska (MT) | 22 392 | 17 289 | 21 735 | 52 056 | 56 852 |
| ZDA (MT) | 6 537 | 6 132 | 6 059 | 7 254 | 7 459 |
| Indeks (skupaj) | 100 | 101 | 94 | 114 | 125 |
| Skupna cena na enoto: (EUR/MT) | 2 238 | 2 297 | 2 626 | 2 456 | 2 510 |
| Vir: Comext. |

(174)

V skladu s tem se šteje, da uvoz s poreklom iz drugih tretjih držav ni mogel prispevati k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Natančneje, spodnja preglednica, ki zajema podatke o glavnih državah izvoznicah, in sicer o Tajvanu, Japonski in Združenih državah Amerike, prikazuje popolnoma enak razvoj kot pri ostalem svetu.

2003

2004

2005

2006

Obdobje preiskave

Tajvan (MT)

171 770

180 176

160 765

169 777

186 901

Japonska (MT)

22 392

17 289

21 735

52 056

56 852

ZDA (MT)

6 537

6 132

6 059

7 254

7 459

Indeks (skupaj)

100

101

94

114

125

Skupna cena na enoto: (EUR/MT)

2 238

2 297

2 626

2 456

2 510

Vir: Comext.

3.2   Izvoz industrije Skupnosti

| (175) | Proučeno je bilo tudi, ali je izvoz industrije Skupnosti v države, ki niso članice Skupnosti, prispeval k škodi, nastali med obravnavanim obdobjem. Izvoz v države, ki niso članice Skupnosti, je leta 2006 predstavljal le okoli 11 % proizvodnje podobnega izdelka industrije Skupnosti. Ta izvoz se je med letom 2003 in obdobjem preiskave povečal za okoli 81 %. Poleg tega so bile cene tega izvoza vedno znatno višje od prodajnih cen na trgu Skupnosti. Zato se sklene, da izvoz v tretje države ni povzročil znatne škode za industrijo Skupnosti. | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izvoz Skupnosti v ostali svet v obravnavanem obdobju (MT) | 114 211 | 135 656 | 149 463 | 171 240 | 197 722 |
| Indeks | 100 | 119 | 131 | 150 | 173 |
| Izvoz Skupnosti v ostali svet v obravnavanem obdobju (v 1 000 EUR) | 513 286 | 611 366 | 683 624 | 825 528 | 927 644 |
| Indeks | 100 | 119 | 133 | 161 | 181 |
| Cena na enoto: (EUR/MT): | 4 494 | 4 506 | 4 573 | 4 820 | 4 691 |

(175)

Proučeno je bilo tudi, ali je izvoz industrije Skupnosti v države, ki niso članice Skupnosti, prispeval k škodi, nastali med obravnavanim obdobjem. Izvoz v države, ki niso članice Skupnosti, je leta 2006 predstavljal le okoli 11 % proizvodnje podobnega izdelka industrije Skupnosti. Ta izvoz se je med letom 2003 in obdobjem preiskave povečal za okoli 81 %. Poleg tega so bile cene tega izvoza vedno znatno višje od prodajnih cen na trgu Skupnosti. Zato se sklene, da izvoz v tretje države ni povzročil znatne škode za industrijo Skupnosti.

2003

2004

2005

2006

Obdobje preiskave

Izvoz Skupnosti v ostali svet v obravnavanem obdobju (MT)

114 211

135 656

149 463

171 240

197 722

Indeks

100

119

131

150

173

Izvoz Skupnosti v ostali svet v obravnavanem obdobju (v 1 000 EUR)

513 286

611 366

683 624

825 528

927 644

Indeks

100

119

133

161

181

Cena na enoto: (EUR/MT):

4 494

4 506

4 573

4 820

4 691

3.3   Zvišanje cen surovin

| (176) | Čeprav razpoložljivi dokazi, kažejo, da so se v obdobju preiskave cene jekla v Skupnosti nekoliko zvišale, se zdi, da to zvišanje ni bilo odločilni dejavnik za poslabšanje položaja industrije Skupnosti. To poslabšanje je bilo posledica zmanjšanja tržnega deleža, kot je izpostavljeno v uvodni izjavi 165. Preiskava je pokazala, da so bile višje povprečne prodajne cene na enoto med obravnavanim obdobjem večinoma posledica povečanja deleža posebnih vrst v ponudbi industrije Skupnosti, ker je proizvodnja teh vrst dražja. |
| --- | --- |

(176)

Čeprav razpoložljivi dokazi, kažejo, da so se v obdobju preiskave cene jekla v Skupnosti nekoliko zvišale, se zdi, da to zvišanje ni bilo odločilni dejavnik za poslabšanje položaja industrije Skupnosti. To poslabšanje je bilo posledica zmanjšanja tržnega deleža, kot je izpostavljeno v uvodni izjavi 165. Preiskava je pokazala, da so bile višje povprečne prodajne cene na enoto med obravnavanim obdobjem večinoma posledica povečanja deleža posebnih vrst v ponudbi industrije Skupnosti, ker je proizvodnja teh vrst dražja.

| (177) | Vendar industrija Skupnosti ni mogla dovolj zvišati svojih prodajnih cen in tako pokriti zvišanja stroškov zaradi proizvodnje visokokakovostnih izdelkov. To neprožnost cen je povzročil hkratni porast dampinškega uvoza s poreklom iz LRK po cenah, ki so znatno nelojalno nižale cene industrije Skupnosti. V teh okoliščinah je treba skleniti, da je bila industrija Skupnosti zaradi dampinškega uvoza izpostavljena močnemu pritisku cen in zato ni imela možnosti, da bi z zvišanjem svojih prodajnih cen v celoti nadomestila zvišanje stroškov. |
| --- | --- |

(177)

Vendar industrija Skupnosti ni mogla dovolj zvišati svojih prodajnih cen in tako pokriti zvišanja stroškov zaradi proizvodnje visokokakovostnih izdelkov. To neprožnost cen je povzročil hkratni porast dampinškega uvoza s poreklom iz LRK po cenah, ki so znatno nelojalno nižale cene industrije Skupnosti. V teh okoliščinah je treba skleniti, da je bila industrija Skupnosti zaradi dampinškega uvoza izpostavljena močnemu pritisku cen in zato ni imela možnosti, da bi z zvišanjem svojih prodajnih cen v celoti nadomestila zvišanje stroškov.

| (178) | Na koncu je treba opozoriti, da bi moralo zvišanje cen surovin vplivati na vse gospodarske subjekte na trgu, vključno s kitajskimi proizvajalci izvozniki, in se zato ne more obravnavati kot poseben dejavnik, ki je povzročil škodo industriji Skupnosti, zlasti ker so prodajne cene zadevnega izdelka s poreklom iz LRK na enoto kljub zvišanju cen surovin ostale nespremenjene. |
| --- | --- |

(178)

Na koncu je treba opozoriti, da bi moralo zvišanje cen surovin vplivati na vse gospodarske subjekte na trgu, vključno s kitajskimi proizvajalci izvozniki, in se zato ne more obravnavati kot poseben dejavnik, ki je povzročil škodo industriji Skupnosti, zlasti ker so prodajne cene zadevnega izdelka s poreklom iz LRK na enoto kljub zvišanju cen surovin ostale nespremenjene.

| (179) | Na podlagi navedenega se sklene, da zvišanje cen surovin kot tako ne bi prekinilo vzročne zveze med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(179)

Na podlagi navedenega se sklene, da zvišanje cen surovin kot tako ne bi prekinilo vzročne zveze med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

4.   Sklep o vzročni zvezi

| (180) | Škoda je v tem primeru večinoma v obliki izgube možnega obsega prodaje na rastočem trgu in tržnega deleža. Posledični padec cene in izguba ekonomije obsega zaradi majhne izkoriščenosti zmogljivosti sta povzročila nezadostno raven dobičkonosnosti kljub ugodnim splošnim gospodarskim pogojem, ki so prevladali v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(180)

Škoda je v tem primeru večinoma v obliki izgube možnega obsega prodaje na rastočem trgu in tržnega deleža. Posledični padec cene in izguba ekonomije obsega zaradi majhne izkoriščenosti zmogljivosti sta povzročila nezadostno raven dobičkonosnosti kljub ugodnim splošnim gospodarskim pogojem, ki so prevladali v obravnavanem obdobju.

| (181) | Preiskava je pokazala, da je neizboljšanje položaja večine kazalnikov škode industrije Skupnosti sovpadlo z velikim povečanjem obsega uvoza iz LRK in njenega tržnega deleža ter občutnim nelojalnim nižanjem cen, ki ga je povzročil ta uvoz. Prav tako je bilo ugotovljeno, da uvoz s poreklom iz drugih tretjih držav ne bi mogel prispevati k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, ker so povprečne uvozne cene znatno višje od uvoznih cen LRK in se je tržni delež uvoza, ki ni iz LRK, zmanjšal v primerjavi z uvozom iz LRK v Skupnost. |
| --- | --- |

(181)

Preiskava je pokazala, da je neizboljšanje položaja večine kazalnikov škode industrije Skupnosti sovpadlo z velikim povečanjem obsega uvoza iz LRK in njenega tržnega deleža ter občutnim nelojalnim nižanjem cen, ki ga je povzročil ta uvoz. Prav tako je bilo ugotovljeno, da uvoz s poreklom iz drugih tretjih držav ne bi mogel prispevati k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, ker so povprečne uvozne cene znatno višje od uvoznih cen LRK in se je tržni delež uvoza, ki ni iz LRK, zmanjšal v primerjavi z uvozom iz LRK v Skupnost.

| (182) | Pozitivni razvoj izvoza industrije Skupnosti v države, ki niso članice ES, pomeni, da mogoč vpliv navedenega razvoja ne more prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(182)

Pozitivni razvoj izvoza industrije Skupnosti v države, ki niso članice ES, pomeni, da mogoč vpliv navedenega razvoja ne more prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (183) | Čeprav so se cene surovin v obravnavanem obdobju zvišale bolj kot kdaj koli prej, bi moralo to vplivati na vse gospodarske subjekte na trgu, poleg tega pa iz časovnega vzorca kazalnikov škode ni razvidno, da bi bil to glavni vzrok škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(183)

Čeprav so se cene surovin v obravnavanem obdobju zvišale bolj kot kdaj koli prej, bi moralo to vplivati na vse gospodarske subjekte na trgu, poleg tega pa iz časovnega vzorca kazalnikov škode ni razvidno, da bi bil to glavni vzrok škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (184) | Zato se sklene, da je dampinški uvoz s poreklom iz LRK povzročil znatno škodo industriji Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(184)

Zato se sklene, da je dampinški uvoz s poreklom iz LRK povzročil znatno škodo industriji Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

F.   INTERES SKUPNOSTI

1.   Splošni premisleki

| (185) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali obstajajo nujni razlogi za sklep, da uvedba protidampinških ukrepov za uvoz iz zadevne države ni v interesu industrije Skupnosti. Vprašalniki so bili poslani vsem uvoznikom, trgovcem in industrijskim uporabnikom, navedenim v pritožbi. Odgovore na vprašalnik je poslalo sedem uvoznikov, pri čemer so nekaj informacij poslali tudi industrijski uporabniki. |
| --- | --- |

(185)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali obstajajo nujni razlogi za sklep, da uvedba protidampinških ukrepov za uvoz iz zadevne države ni v interesu industrije Skupnosti. Vprašalniki so bili poslani vsem uvoznikom, trgovcem in industrijskim uporabnikom, navedenim v pritožbi. Odgovore na vprašalnik je poslalo sedem uvoznikov, pri čemer so nekaj informacij poslali tudi industrijski uporabniki.

2.   Interes industrije Skupnosti

| (186) | Pričakuje se, da bo uvedba ukrepov preprečila nadaljnja izkrivljanja in ponovno vzpostavila pošteno konkurenco na trgu. Industrija Skupnosti je konkurenčna industrija, ki je sposobna preživeti, kar je dokazano z dejstvom, da lahko izvaža različne izdelke na zelo konkurenčne svetovne trge. Zato ji je treba z uvedbo ukrepov omogočiti, da doseže primerno raven izkoriščenosti zmogljivosti in izboljša svoj finančni položaj. To ji bo tudi omogočilo, da nadaljuje naložbe v tehnologijo in posodobi svoje proizvodne zmogljivosti, s čimer se bo zagotovilo preživetje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(186)

Pričakuje se, da bo uvedba ukrepov preprečila nadaljnja izkrivljanja in ponovno vzpostavila pošteno konkurenco na trgu. Industrija Skupnosti je konkurenčna industrija, ki je sposobna preživeti, kar je dokazano z dejstvom, da lahko izvaža različne izdelke na zelo konkurenčne svetovne trge. Zato ji je treba z uvedbo ukrepov omogočiti, da doseže primerno raven izkoriščenosti zmogljivosti in izboljša svoj finančni položaj. To ji bo tudi omogočilo, da nadaljuje naložbe v tehnologijo in posodobi svoje proizvodne zmogljivosti, s čimer se bo zagotovilo preživetje industrije Skupnosti.

| (187) | Če pa se protidampinški ukrepi ne uvedejo, se bo položaj industrije Skupnosti verjetno poslabšal. Industrija Skupnosti ne bi bila sposobna izvesti potrebnih naložb, da bi lahko učinkovito konkurirala z uvozom iz tretjih držav, zlasti iz LRK. To bo nekatera podjetja prisililo, da v bližnji prihodnosti opustijo proizvodnjo in odpustijo zaposlene. Z zaprtjem proizvodnje Skupnosti bi industrija Skupnosti v veliko nadaljnjih sektorjih postala bolj odvisna od dobaviteljev zunaj Skupnosti. |
| --- | --- |

(187)

Če pa se protidampinški ukrepi ne uvedejo, se bo položaj industrije Skupnosti verjetno poslabšal. Industrija Skupnosti ne bi bila sposobna izvesti potrebnih naložb, da bi lahko učinkovito konkurirala z uvozom iz tretjih držav, zlasti iz LRK. To bo nekatera podjetja prisililo, da v bližnji prihodnosti opustijo proizvodnjo in odpustijo zaposlene. Z zaprtjem proizvodnje Skupnosti bi industrija Skupnosti v veliko nadaljnjih sektorjih postala bolj odvisna od dobaviteljev zunaj Skupnosti.

| (188) | V skladu s tem se sklene, da bi uvedba protidampinških ukrepov industriji Skupnosti omogočila, da si opomore od učinkov nastalega škodljivega dampinga, in da je zato v interesu industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(188)

V skladu s tem se sklene, da bi uvedba protidampinških ukrepov industriji Skupnosti omogočila, da si opomore od učinkov nastalega škodljivega dampinga, in da je zato v interesu industrije Skupnosti.

3.   Interes nepovezanih uvoznikov/trgovcev v Skupnosti

| (189) | Sedem uvoznikov, izbranih v končnem vzorcu (glej uvodno izjavo 28), je sodelovalo pri preiskavi s predložitvijo izpolnjenih vprašalnikov. Teh sedem uvoznikov med obdobjem preiskave predstavlja približno 15 % celotnega uvoza zadevnega izdelka v Skupnost. Vendar eden od uvoznikov ni sprejel preveritvenega obiska in podatki v zvezi s to družbo se niso mogli upoštevati. Za uvoznike, ki so v celoti sodelovali, zadevni izdelek predstavlja znatni del njegovega prihodka od prodaje. Ugotovljeno je bilo, da je povprečna dobičkonosnost zadevnega izdelka višja od splošne dobičkonosnosti družb. Med obravnavanim obdobjem je bilo mogoče opaziti porast uvoza zadevnega izdelka teh uvoznikov in zmanjšanje nakupov proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(189)

Sedem uvoznikov, izbranih v končnem vzorcu (glej uvodno izjavo 28), je sodelovalo pri preiskavi s predložitvijo izpolnjenih vprašalnikov. Teh sedem uvoznikov med obdobjem preiskave predstavlja približno 15 % celotnega uvoza zadevnega izdelka v Skupnost. Vendar eden od uvoznikov ni sprejel preveritvenega obiska in podatki v zvezi s to družbo se niso mogli upoštevati. Za uvoznike, ki so v celoti sodelovali, zadevni izdelek predstavlja znatni del njegovega prihodka od prodaje. Ugotovljeno je bilo, da je povprečna dobičkonosnost zadevnega izdelka višja od splošne dobičkonosnosti družb. Med obravnavanim obdobjem je bilo mogoče opaziti porast uvoza zadevnega izdelka teh uvoznikov in zmanjšanje nakupov proizvajalcev Skupnosti.

| (190) | V več odgovorih, ki so jih predložili nepovezani uvozniki Skupnosti, je bilo navedeno, da bi bil negativni vpliv morebitnih ukrepov dvojen, in sicer (a) neobstoj ustreznih zmogljivosti v Skupnosti, če sploh obstajajo, za ohranitev enake ravni dobave zadevnega izdelka in (b) višje cene zadevnega izdelka, ki jih ne bi bilo mogoče prenesti na končne stranke in bi povzročile manjšo dobičkonosnost za uvoznike. Preiskava je pokazala, da je zadevni izdelek le omejen del obsega izdelkov, ki jih zagotavljajo nepovezani uvozniki Skupnosti, pri čemer se ostalo nakupi večinoma v Skupnosti. Poleg tega uvozniki Skupnosti kupujejo enake vrste izdelka od proizvajalcev Skupnosti in LRK, da ne bi bili odvisni le od enega vira, čeprav največ kupujejo od proizvajalcev izvoznikov LRK. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da se uvozniki Skupnosti pri dobavi majhnih količin zadevnega izdelka še vedno zanašajo na proizvajalce Skupnosti, da bi se odzvali na kratkoročne potrebe strank in še naprej zagotavljali popoln obseg izdelkov. Uvozniki Skupnosti niso mogli zagotoviti nobenega prepričljivega dokaza, da proizvajalci Skupnosti ne morejo zadovoljiti potreb povpraševanja po vseh vrstah pritrdilnih elementov, tj. standardnih elementov ali elementov, ki ustrezajo posebnim potrebam strank. Preiskava je prav tako pokazala, da uvozniki Skupnosti vedno pogosteje ponujajo svojim strankam dodatne posebne logistične storitve poleg preproste dobave pritrdilnih elementov. Zato bi bil vpliv morebitnih ukrepov, ki bi se uporabljali le za omejen del obsega izdelkov, še bolj omejen, ker pri zagotavljanju logističnih storitev nastajajo novi stroški in prihodki. Zato bi v primeru uvedbe ukrepov uvozniki Skupnosti svojim strankam še naprej zagotavljali enako raven storitev glede na znatne in raznolike razpoložljive proizvodne zmogljivosti v Skupnosti, ki bi omejile vpliv ukrepov na dobičkonosnost uvoznikov Skupnosti. |
| --- | --- |

(190)

V več odgovorih, ki so jih predložili nepovezani uvozniki Skupnosti, je bilo navedeno, da bi bil negativni vpliv morebitnih ukrepov dvojen, in sicer (a) neobstoj ustreznih zmogljivosti v Skupnosti, če sploh obstajajo, za ohranitev enake ravni dobave zadevnega izdelka in (b) višje cene zadevnega izdelka, ki jih ne bi bilo mogoče prenesti na končne stranke in bi povzročile manjšo dobičkonosnost za uvoznike. Preiskava je pokazala, da je zadevni izdelek le omejen del obsega izdelkov, ki jih zagotavljajo nepovezani uvozniki Skupnosti, pri čemer se ostalo nakupi večinoma v Skupnosti. Poleg tega uvozniki Skupnosti kupujejo enake vrste izdelka od proizvajalcev Skupnosti in LRK, da ne bi bili odvisni le od enega vira, čeprav največ kupujejo od proizvajalcev izvoznikov LRK. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da se uvozniki Skupnosti pri dobavi majhnih količin zadevnega izdelka še vedno zanašajo na proizvajalce Skupnosti, da bi se odzvali na kratkoročne potrebe strank in še naprej zagotavljali popoln obseg izdelkov. Uvozniki Skupnosti niso mogli zagotoviti nobenega prepričljivega dokaza, da proizvajalci Skupnosti ne morejo zadovoljiti potreb povpraševanja po vseh vrstah pritrdilnih elementov, tj. standardnih elementov ali elementov, ki ustrezajo posebnim potrebam strank. Preiskava je prav tako pokazala, da uvozniki Skupnosti vedno pogosteje ponujajo svojim strankam dodatne posebne logistične storitve poleg preproste dobave pritrdilnih elementov. Zato bi bil vpliv morebitnih ukrepov, ki bi se uporabljali le za omejen del obsega izdelkov, še bolj omejen, ker pri zagotavljanju logističnih storitev nastajajo novi stroški in prihodki. Zato bi v primeru uvedbe ukrepov uvozniki Skupnosti svojim strankam še naprej zagotavljali enako raven storitev glede na znatne in raznolike razpoložljive proizvodne zmogljivosti v Skupnosti, ki bi omejile vpliv ukrepov na dobičkonosnost uvoznikov Skupnosti.

| (191) | Preiskava je pokazala, da je šest obiskanih nepovezanih uvoznikov Skupnosti med obravnavanim obdobjem znatno povečalo svoje nakupe izdelkov iz LRK, kar je zlasti pozitivno vplivalo na dobičkonosnost njihove prodaje pritrdilnih elementov. Povprečno je bila stopnja dobička za zadevni izdelek višja od splošnega dobička in je bila povprečno blizu 10 %. Splošna dobičkonosnost za šest obiskanih nepovezanih uvoznikov Skupnosti je bila prav tako v vseh primerih pozitivna in je bila med 5 % in 10 %. |
| --- | --- |

(191)

Preiskava je pokazala, da je šest obiskanih nepovezanih uvoznikov Skupnosti med obravnavanim obdobjem znatno povečalo svoje nakupe izdelkov iz LRK, kar je zlasti pozitivno vplivalo na dobičkonosnost njihove prodaje pritrdilnih elementov. Povprečno je bila stopnja dobička za zadevni izdelek višja od splošnega dobička in je bila povprečno blizu 10 %. Splošna dobičkonosnost za šest obiskanih nepovezanih uvoznikov Skupnosti je bila prav tako v vseh primerih pozitivna in je bila med 5 % in 10 %.

| (192) | Ponudba obravnavanih družb je zelo široka in zadevni izdelek predstavlja le del te ponudbe. Poleg tega uvozniki še naprej kupujejo zadevni izdelek od proizvajalcev Skupnosti in ga uvažajo iz drugih tretjih držav, da ne bi bili v celoti odvisni od ponudbe proizvajalcev iz LRK, ampak da bi lahko zadovoljili tudi kratkoročne potrebe. Ker uvozniki razpršijo svoje vire oskrbe med proizvajalce Skupnosti in proizvajalce z Daljnega vzhoda, da bi svojim strankam zagotovili čim širšo ponudbo, se lahko šteje, da jim posledice morebitnega obstoja protidampinškega ukrepa za eno državo izvoznico ne smejo preprečiti, da bi še naprej zagotavljali enake izdelke, medtem ko bi ohranili primerno stopnjo dobička. |
| --- | --- |

(192)

Ponudba obravnavanih družb je zelo široka in zadevni izdelek predstavlja le del te ponudbe. Poleg tega uvozniki še naprej kupujejo zadevni izdelek od proizvajalcev Skupnosti in ga uvažajo iz drugih tretjih držav, da ne bi bili v celoti odvisni od ponudbe proizvajalcev iz LRK, ampak da bi lahko zadovoljili tudi kratkoročne potrebe. Ker uvozniki razpršijo svoje vire oskrbe med proizvajalce Skupnosti in proizvajalce z Daljnega vzhoda, da bi svojim strankam zagotovili čim širšo ponudbo, se lahko šteje, da jim posledice morebitnega obstoja protidampinškega ukrepa za eno državo izvoznico ne smejo preprečiti, da bi še naprej zagotavljali enake izdelke, medtem ko bi ohranili primerno stopnjo dobička.

| (193) | Po razkritju zgoraj navedenih ugotovitev je več uvoznikov in njihovih združenj trdilo, da bi predlagani ukrepi zelo negativno vplivali na njihovo poslovanje v smislu obsega poslovanja, dobičkonosnosti in zaposlovanja. Uvozniki so zlasti trdili, da bi uvedba dajatev skupaj z nedavnim visokim povišanjem cen pritrdilnih elementov zaradi višjih cen surovin močno obremenila njihov denarni tok ter povečala potrebe po gibljivem kapitalu in financiranju. Prav tako so trdili, da bi potrošniki s težavo sprejeli nadaljnja povišanja cen, in glede na obstoječe pogodbe uvozniki v mnogih primerih ne bi mogli prenesti povišanja cen, ki bi izhajala iz dajatev. Nekateri uvozniki so tudi trdili, da so močno odvisni od uvoza iz LRK in da bi bilo težko najti druge dobavitelje v Skupnosti ali drugih tretjih državah. To bi zlasti veljalo za uvoznike, ki so vlagali v proizvodne obrate v LRK ali ki so na tehničnem področju povezani s proizvajalci LRK, npr. za proizvodnjo posebnih vrst pritrdilnih elementov. |
| --- | --- |

(193)

Po razkritju zgoraj navedenih ugotovitev je več uvoznikov in njihovih združenj trdilo, da bi predlagani ukrepi zelo negativno vplivali na njihovo poslovanje v smislu obsega poslovanja, dobičkonosnosti in zaposlovanja. Uvozniki so zlasti trdili, da bi uvedba dajatev skupaj z nedavnim visokim povišanjem cen pritrdilnih elementov zaradi višjih cen surovin močno obremenila njihov denarni tok ter povečala potrebe po gibljivem kapitalu in financiranju. Prav tako so trdili, da bi potrošniki s težavo sprejeli nadaljnja povišanja cen, in glede na obstoječe pogodbe uvozniki v mnogih primerih ne bi mogli prenesti povišanja cen, ki bi izhajala iz dajatev. Nekateri uvozniki so tudi trdili, da so močno odvisni od uvoza iz LRK in da bi bilo težko najti druge dobavitelje v Skupnosti ali drugih tretjih državah. To bi zlasti veljalo za uvoznike, ki so vlagali v proizvodne obrate v LRK ali ki so na tehničnem področju povezani s proizvajalci LRK, npr. za proizvodnjo posebnih vrst pritrdilnih elementov.

| (194) | Čeprav zgornjih trditev ni bilo mogoče preveriti, ni izključeno, da bi ukrepi lahko imeli negativen vpliv na nekatere uvoznike in druge trgovce v Skupnosti, vsaj v obdobju pred sklenitvijo prenovljenih pogodb in reorganizacijo distribucijske verige. Negativen vpliv bo verjetno odvisen od posameznega položaja navedenih gospodarskih subjektov na trgu, pa tudi od odnosa s kitajskimi izvozniki proizvajalci. Vendar se opozarja, da imajo proizvajalci Skupnosti znaten obseg proizvodne zmogljivosti in da je to možni alternativni vir dobave poleg tudi drugih dobaviteljev iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(194)

Čeprav zgornjih trditev ni bilo mogoče preveriti, ni izključeno, da bi ukrepi lahko imeli negativen vpliv na nekatere uvoznike in druge trgovce v Skupnosti, vsaj v obdobju pred sklenitvijo prenovljenih pogodb in reorganizacijo distribucijske verige. Negativen vpliv bo verjetno odvisen od posameznega položaja navedenih gospodarskih subjektov na trgu, pa tudi od odnosa s kitajskimi izvozniki proizvajalci. Vendar se opozarja, da imajo proizvajalci Skupnosti znaten obseg proizvodne zmogljivosti in da je to možni alternativni vir dobave poleg tudi drugih dobaviteljev iz tretjih držav.

| (195) | Pri vplivu na cene je treba poudariti, da so se cene jeklenih žičnatih palic v prvi polovici leta 2008 sicer močno zvišale, bolj kot kdaj koli prej, vendar pa se je ta trend v drugi polovici leta obrnil, tako da bi bile dajatve verjetno uvedene ob nižanju cen zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(195)

Pri vplivu na cene je treba poudariti, da so se cene jeklenih žičnatih palic v prvi polovici leta 2008 sicer močno zvišale, bolj kot kdaj koli prej, vendar pa se je ta trend v drugi polovici leta obrnil, tako da bi bile dajatve verjetno uvedene ob nižanju cen zadevnega izdelka.

| (196) | Iz tega se lahko sklepa, da čeprav se vpliv predlaganih ukrepov na uvoznike in distributerje ne šteje za tako močnega, kot trdijo navedene stranke, ni izključeno, da bodo ti ukrepi negativno vplivali na denarni tok in dobičkonosnost, zlasti v začetnem obdobju po uvedbi ukrepov. |
| --- | --- |

(196)

Iz tega se lahko sklepa, da čeprav se vpliv predlaganih ukrepov na uvoznike in distributerje ne šteje za tako močnega, kot trdijo navedene stranke, ni izključeno, da bodo ti ukrepi negativno vplivali na denarni tok in dobičkonosnost, zlasti v začetnem obdobju po uvedbi ukrepov.

4.   Interes uporabnikov in potrošnikov

| (197) | Vprašalniki, namenjeni uporabnikom, so bili poslani 16 podjetjem ali skupinam podjetij. Predloženi so bili le trije odgovori. Dva proizvajalca avtomobilov sta navedla, da ju sedanji postopek ne zadeva, ker nista neposredno kupila zadevnega izdelka iz LRK in nista vedela, kakšen je položaj njunih dobaviteljev. Glede na njihove posebne zahteve se zdi, da avtomobilska industrija v širšem smislu (tj. vključno s proizvajalci avtomobilov in dobavitelji njihovih delov) zaenkrat nabavlja zadevni izdelek večinoma v Skupnosti. |
| --- | --- |

(197)

Vprašalniki, namenjeni uporabnikom, so bili poslani 16 podjetjem ali skupinam podjetij. Predloženi so bili le trije odgovori. Dva proizvajalca avtomobilov sta navedla, da ju sedanji postopek ne zadeva, ker nista neposredno kupila zadevnega izdelka iz LRK in nista vedela, kakšen je položaj njunih dobaviteljev. Glede na njihove posebne zahteve se zdi, da avtomobilska industrija v širšem smislu (tj. vključno s proizvajalci avtomobilov in dobavitelji njihovih delov) zaenkrat nabavlja zadevni izdelek večinoma v Skupnosti.

| (198) | Tretji odgovor je poslalo nemško združenje proizvajalcev vozil Verband der Automobilindustries („VDA“), ki je navedlo, da člani združenja VDA zadevni izdelek večinoma kupujejo od proizvajalcev Skupnosti, kar je potrdilo izjave navedenih dveh uporabnikov. Vendar združenje VDA nasprotuje uvedbi protidampinških ukrepov, ker je interes njegovih članov ohranitev čim več alternativnih virov dobave. V zvezi s tem se opozarja, da namen ukrepov ni zaprtje trga Skupnosti za dobavitelje tretjih držav, ampak le ponovna vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev. Celo s predlaganimi protidampinškimi ukrepi se pričakuje, da bo več subjektov iz Skupnosti, LRK in drugih tretjih držav zadoščalo za zagotavljanje konkurenčne dobave pritrdilnih elementov za avtomobilsko industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(198)

Tretji odgovor je poslalo nemško združenje proizvajalcev vozil Verband der Automobilindustries („VDA“), ki je navedlo, da člani združenja VDA zadevni izdelek večinoma kupujejo od proizvajalcev Skupnosti, kar je potrdilo izjave navedenih dveh uporabnikov. Vendar združenje VDA nasprotuje uvedbi protidampinških ukrepov, ker je interes njegovih članov ohranitev čim več alternativnih virov dobave. V zvezi s tem se opozarja, da namen ukrepov ni zaprtje trga Skupnosti za dobavitelje tretjih držav, ampak le ponovna vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev. Celo s predlaganimi protidampinškimi ukrepi se pričakuje, da bo več subjektov iz Skupnosti, LRK in drugih tretjih držav zadoščalo za zagotavljanje konkurenčne dobave pritrdilnih elementov za avtomobilsko industrijo Skupnosti.

| (199) | Noben od uporabnikov, s katerimi je bil vzpostavljen stik, se ni odzval na razkritje obvestila. Po dokončnem razkritju pa je en proizvajalec sestavljivega pohištva trdil, da bi predlagane protidampinške dajatve znatno vplivale na stroške njegovih izdelkov. Treba je poudariti, da predloženih podatkov ni bilo mogoče preveriti, glede na to, da so bile informacije predložene v zelo pozni fazi preiskave. Vendar je videti, da je navedba o domnevnem vplivu na skupne stroške pohištva te družbe pretirana glede na tipični obseg zadevnega izdelka pri sestavljivem pohištvu. |
| --- | --- |

(199)

Noben od uporabnikov, s katerimi je bil vzpostavljen stik, se ni odzval na razkritje obvestila. Po dokončnem razkritju pa je en proizvajalec sestavljivega pohištva trdil, da bi predlagane protidampinške dajatve znatno vplivale na stroške njegovih izdelkov. Treba je poudariti, da predloženih podatkov ni bilo mogoče preveriti, glede na to, da so bile informacije predložene v zelo pozni fazi preiskave. Vendar je videti, da je navedba o domnevnem vplivu na skupne stroške pohištva te družbe pretirana glede na tipični obseg zadevnega izdelka pri sestavljivem pohištvu.

| (200) | Pred in po dokončnem razkritju so nekateri uvozniki in njihova združenja izrazili podobne pomisleke o možnem vplivu na gospodarske razmere gradbene industrije, ki je velik uporabnik pritrdilnih elementov in je utrpela padec konjunkture. V zvezi s tem je treba kot prvo opozoriti, da gradbena industrija ni izpostavljena mednarodni konkurenci, kar bi moralo omejiti vpliv zvišanja stroškov na njen položaj na trgu. Drugič, stranke, ki so predložile takšne pripombe, niso nikoli količinsko opredelile deleža zadevnega izdelka pri stroških te industrije. |
| --- | --- |

(200)

Pred in po dokončnem razkritju so nekateri uvozniki in njihova združenja izrazili podobne pomisleke o možnem vplivu na gospodarske razmere gradbene industrije, ki je velik uporabnik pritrdilnih elementov in je utrpela padec konjunkture. V zvezi s tem je treba kot prvo opozoriti, da gradbena industrija ni izpostavljena mednarodni konkurenci, kar bi moralo omejiti vpliv zvišanja stroškov na njen položaj na trgu. Drugič, stranke, ki so predložile takšne pripombe, niso nikoli količinsko opredelile deleža zadevnega izdelka pri stroških te industrije.

| (201) | Na podlagi razpoložljivih informacij, pritrdilni elementi v večini primerov na splošno pomenijo le majhen del skupnih proizvodnih stroškov, pri čemer protidampinške dajatve ne bi imele velikega vpliva na skupne proizvodne stroške in konkurenčni položaj zadevnih predelovalnih industrij. |
| --- | --- |

(201)

Na podlagi razpoložljivih informacij, pritrdilni elementi v večini primerov na splošno pomenijo le majhen del skupnih proizvodnih stroškov, pri čemer protidampinške dajatve ne bi imele velikega vpliva na skupne proizvodne stroške in konkurenčni položaj zadevnih predelovalnih industrij.

| (202) | Po dokončnem razkritju so en trgovec na drobno in dve združenji trgovcev na drobno za segment trga neprofesionalnih uporabnikov trdili, da bi ukrepi močno vplivali na maloprodajne cene in bi imeli negativne posledice v smislu inflacije, blaginje potrošnikov in gospodarskih razmer v sektorju za neprofesionalne uporabnike. Čeprav teh trditev ni bilo mogoče podrobno preveriti zaradi pozne predložitve pripomb, je treba poudariti, da predlagane dajatve ne bi predstavljale več kot nekaj odstotkov opazovanih maloprodajnih cen v sektorju za neprofesionalne uporabnike. Poleg tega zadevni izdelek glede na razpoložljive informacije pomeni samo okrog 0,5 % prometa sektorja za neprofesionalne uporabnike, kar kaže tudi na to, da zadevni izdelek ni pomemben del vzorca porabe tipičnega potrošnika. |
| --- | --- |

(202)

Po dokončnem razkritju so en trgovec na drobno in dve združenji trgovcev na drobno za segment trga neprofesionalnih uporabnikov trdili, da bi ukrepi močno vplivali na maloprodajne cene in bi imeli negativne posledice v smislu inflacije, blaginje potrošnikov in gospodarskih razmer v sektorju za neprofesionalne uporabnike. Čeprav teh trditev ni bilo mogoče podrobno preveriti zaradi pozne predložitve pripomb, je treba poudariti, da predlagane dajatve ne bi predstavljale več kot nekaj odstotkov opazovanih maloprodajnih cen v sektorju za neprofesionalne uporabnike. Poleg tega zadevni izdelek glede na razpoložljive informacije pomeni samo okrog 0,5 % prometa sektorja za neprofesionalne uporabnike, kar kaže tudi na to, da zadevni izdelek ni pomemben del vzorca porabe tipičnega potrošnika.

| (203) | En proizvajalec in dve združenji, ki predstavljata proizvajalce tako imenovanih sider, so po dokončnem razkritju predložili pripombe. Vse te stranke so nasprotovale ukrepom, čeprav je eno združenje priznalo, da so njeni člani v različnih položajih in so v zvezi s tem zavzeli različna stališča. Njihova najpomembnejša trditev je bila, da bi proizvajalci sider v Skupnosti bili postavljeni v podrejen konkurenčni položaj, ker ukrepi ne bi zajemali njihovega končnega izdelka, tj. sider, zajemali pa bi nekatere sestavne dele, ki se uvažajo iz LRK. Nadalje so trdili, da navedenih sestavnih delov ni mogoče dobiti v Skupnosti, čemur je industrija Skupnosti oporekala. Ker so bile zgornje trditve predložene razmeroma pozno v postopku, jih ni bilo mogoče ustrezno preveriti. Vendar je bilo ugotovljeno, da proizvajalci Skupnosti po potrebi lahko zagotovijo sestavne dele, ki se sedaj uvažajo iz LRK. |
| --- | --- |

(203)

En proizvajalec in dve združenji, ki predstavljata proizvajalce tako imenovanih sider, so po dokončnem razkritju predložili pripombe. Vse te stranke so nasprotovale ukrepom, čeprav je eno združenje priznalo, da so njeni člani v različnih položajih in so v zvezi s tem zavzeli različna stališča. Njihova najpomembnejša trditev je bila, da bi proizvajalci sider v Skupnosti bili postavljeni v podrejen konkurenčni položaj, ker ukrepi ne bi zajemali njihovega končnega izdelka, tj. sider, zajemali pa bi nekatere sestavne dele, ki se uvažajo iz LRK. Nadalje so trdili, da navedenih sestavnih delov ni mogoče dobiti v Skupnosti, čemur je industrija Skupnosti oporekala. Ker so bile zgornje trditve predložene razmeroma pozno v postopku, jih ni bilo mogoče ustrezno preveriti. Vendar je bilo ugotovljeno, da proizvajalci Skupnosti po potrebi lahko zagotovijo sestavne dele, ki se sedaj uvažajo iz LRK.

5.   Interes dobaviteljev jekla

| (204) | Eurofer je trdil, da se je izkoriščenost zmogljivosti industrije jekla Skupnosti na začetku proizvodne verige, tj. proizvajalcev Skupnosti valjane žice in palic za naprave za hladno preoblikovanje, od leta 2004 do leta 2007 poslabšala, domnevno zaradi neposrednega pritiska uvoza na njihov obseg izdelkov in ogrožanja njihovih prodajnih trgov zaradi nepoštene konkurence. Zato je ta organizacija trdila, da imajo proizvajalci Skupnosti valjane žice in palic za naprave za hladno preoblikovanje prav tako na voljo zmogljivost, da proizvajalcem Skupnosti zagotovijo zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(204)

Eurofer je trdil, da se je izkoriščenost zmogljivosti industrije jekla Skupnosti na začetku proizvodne verige, tj. proizvajalcev Skupnosti valjane žice in palic za naprave za hladno preoblikovanje, od leta 2004 do leta 2007 poslabšala, domnevno zaradi neposrednega pritiska uvoza na njihov obseg izdelkov in ogrožanja njihovih prodajnih trgov zaradi nepoštene konkurence. Zato je ta organizacija trdila, da imajo proizvajalci Skupnosti valjane žice in palic za naprave za hladno preoblikovanje prav tako na voljo zmogljivost, da proizvajalcem Skupnosti zagotovijo zadevni izdelek.

| (205) | Kmalu potem sta to trditev ponovila dva proizvajalca jeklene žice s sedežem v Španiji in na Češkem. Ti družbi menita, da je v Skupnosti dovolj zmogljivosti, da se zadovolji morebitno povečanje proizvodnje Skupnosti zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(205)

Kmalu potem sta to trditev ponovila dva proizvajalca jeklene žice s sedežem v Španiji in na Češkem. Ti družbi menita, da je v Skupnosti dovolj zmogljivosti, da se zadovolji morebitno povečanje proizvodnje Skupnosti zadevnega izdelka.

| (206) | Na podlagi navedenega se sklene, da bi bila uvedba ukrepov v interesu dobaviteljev surovin v Skupnosti. |
| --- | --- |

(206)

Na podlagi navedenega se sklene, da bi bila uvedba ukrepov v interesu dobaviteljev surovin v Skupnosti.

6.   Učinki, ki izkrivljajo konkurenco in trgovino

| (207) | Več uvoznikov, izvoznikov in njihovih združenj je trdilo, da bi se z uvedbo ukrepov okrepil domnevno prevladujoč položaj dveh največjih proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(207)

Več uvoznikov, izvoznikov in njihovih združenj je trdilo, da bi se z uvedbo ukrepov okrepil domnevno prevladujoč položaj dveh največjih proizvajalcev Skupnosti.

| (208) | V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je veliko proizvajalcev v Skupnosti in uvozov iz različnih drugih tretjih držav, ki bodo zagotovili, da bodo uporabniki in prodajalci na drobno še naprej imeli široko izbiro različnih dobaviteljev podobnih izdelkov po razumnih cenah. Poleg tega se šteje, da bodo lahko proizvajalci izvozniki v LRK še naprej prodajali zadevni izdelek, čeprav po neškodljivi ceni, ker imajo močan položaj na trgu v Skupnosti. |
| --- | --- |

(208)

V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je veliko proizvajalcev v Skupnosti in uvozov iz različnih drugih tretjih držav, ki bodo zagotovili, da bodo uporabniki in prodajalci na drobno še naprej imeli široko izbiro različnih dobaviteljev podobnih izdelkov po razumnih cenah. Poleg tega se šteje, da bodo lahko proizvajalci izvozniki v LRK še naprej prodajali zadevni izdelek, čeprav po neškodljivi ceni, ker imajo močan položaj na trgu v Skupnosti.

| (209) | Tako bo na trgu veliko akterjev, ki bodo sposobni zadostiti povpraševanje. Na podlagi navedenega se torej sklene, da bo konkurenca po vsej verjetnosti ostala močna tudi po uvedbi protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(209)

Tako bo na trgu veliko akterjev, ki bodo sposobni zadostiti povpraševanje. Na podlagi navedenega se torej sklene, da bo konkurenca po vsej verjetnosti ostala močna tudi po uvedbi protidampinških ukrepov.

7.   Razvoj po obdobju preiskave

| (210) | Več uvoznikov, izvoznikov in njihovih združenj je trdilo, da so se po obdobju preiskave zaradi sprememb stroškov surovin, položaja na trgu v LRK in zvišanja stroškov prevoza cene uvoza zadevnega izdelka močno zvišale. Navedeno je bilo, da bi to privedlo do znatno nižjih ravni dampinga in škode, zaradi česar uvedba ukrepov ne bi bila več ustrezna. |
| --- | --- |

(210)

Več uvoznikov, izvoznikov in njihovih združenj je trdilo, da so se po obdobju preiskave zaradi sprememb stroškov surovin, položaja na trgu v LRK in zvišanja stroškov prevoza cene uvoza zadevnega izdelka močno zvišale. Navedeno je bilo, da bi to privedlo do znatno nižjih ravni dampinga in škode, zaradi česar uvedba ukrepov ne bi bila več ustrezna.

| (211) | Opozoriti je treba, da spremembe svetovnih cen blaga, energije itd. podobno vplivajo na vse udeležence na trgu in zato kot take ne bi povzročile nižjih ravni dampinga ali nelojalnega nižanja cen od istih ravni, ugotovljenih med obdobjem preiskave. |
| --- | --- |

(211)

Opozoriti je treba, da spremembe svetovnih cen blaga, energije itd. podobno vplivajo na vse udeležence na trgu in zato kot take ne bi povzročile nižjih ravni dampinga ali nelojalnega nižanja cen od istih ravni, ugotovljenih med obdobjem preiskave.

| (212) | Kljub temu je vprašanje bilo proučeno. Zadnji razpoložljivi statistični podatki kažejo, da se je cena na enoto pri uvozu iz LRK v prvi polovici leta 2008 le malo povečala v primerjavi s prejšnjim letom, kljub velikemu zvišanju mednarodnih cen jekla. Poleg tega se količine, uvožene iz LRK, v prvi polovici leta 2008 niso zmanjšale. |
| --- | --- |

(212)

Kljub temu je vprašanje bilo proučeno. Zadnji razpoložljivi statistični podatki kažejo, da se je cena na enoto pri uvozu iz LRK v prvi polovici leta 2008 le malo povečala v primerjavi s prejšnjim letom, kljub velikemu zvišanju mednarodnih cen jekla. Poleg tega se količine, uvožene iz LRK, v prvi polovici leta 2008 niso zmanjšale.

| (213) | Zato se sklene, da po obdobju preiskave ni bilo sprememb, zaradi katerih bi bila uvedba ukrepov neprimerna z vidika interesa Skupnosti. |
| --- | --- |

(213)

Zato se sklene, da po obdobju preiskave ni bilo sprememb, zaradi katerih bi bila uvedba ukrepov neprimerna z vidika interesa Skupnosti.

8.   Sklep o interesu Skupnosti

| (214) | Čeprav člen 21 osnovne uredbe navaja, da je treba posebno pozornost posvetiti potrebi po ublažitvi učinkov škodljivega dampinga na izkrivljanje trgovine in vzpostaviti učinkovito konkurenco, je treba to določbo, kakor je to opredeljeno v navedenem členu, razumeti v splošnem okviru preverjanja interesa Skupnosti. Tako je treba upoštevati učinke uvedbe ali neuvedbe ukrepov za vse stranke. |
| --- | --- |

(214)

Čeprav člen 21 osnovne uredbe navaja, da je treba posebno pozornost posvetiti potrebi po ublažitvi učinkov škodljivega dampinga na izkrivljanje trgovine in vzpostaviti učinkovito konkurenco, je treba to določbo, kakor je to opredeljeno v navedenem členu, razumeti v splošnem okviru preverjanja interesa Skupnosti. Tako je treba upoštevati učinke uvedbe ali neuvedbe ukrepov za vse stranke.

| (215) | Ni izključeno, da bi uvedba ukrepov negativno vplivala na nekatere uvoznike in trgovce v Skupnosti. Vendar se šteje, da bi uvedba ukrepov industriji Skupnosti in njenim dobaviteljem v Skupnosti prinesla nekatere koristi, kot sta večja proizvodnja in zaposlovanje. |
| --- | --- |

(215)

Ni izključeno, da bi uvedba ukrepov negativno vplivala na nekatere uvoznike in trgovce v Skupnosti. Vendar se šteje, da bi uvedba ukrepov industriji Skupnosti in njenim dobaviteljem v Skupnosti prinesla nekatere koristi, kot sta večja proizvodnja in zaposlovanje.

| (216) | Kljub omejenemu sodelovanju uporabnikov se ocenjuje, da bi bil vpliv ukrepov na stroške navedenih industrij zanemarljiv in da ukrepi ne bi privedli do pomanjkanja konkurence na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(216)

Kljub omejenemu sodelovanju uporabnikov se ocenjuje, da bi bil vpliv ukrepov na stroške navedenih industrij zanemarljiv in da ukrepi ne bi privedli do pomanjkanja konkurence na trgu Skupnosti.

| (217) | Sklene se, da v tem primeru ob upoštevanju visokih stopenj dampinga in škode na podlagi predloženih informacij ni zadostnih dokazov za sklep, da bi bila morebitna uvedba ukrepov nedvomno neusklajena in proti interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(217)

Sklene se, da v tem primeru ob upoštevanju visokih stopenj dampinga in škode na podlagi predloženih informacij ni zadostnih dokazov za sklep, da bi bila morebitna uvedba ukrepov nedvomno neusklajena in proti interesu Skupnosti.

G.   ZAVEZE

| (218) | Komisija je prejela ponudbe zaveze od več posameznih izvoznikov proizvajalcev in od kitajske trgovinske zbornice za uvoz in izvoz strojev in elektronskih izdelkov (China Chamber of Commerce for Import & Export of Machinery & Electronic Products – „CCCME“), ki predstavlja izvoznike iz LRK, v imenu njenih članov. Več drugih izvoznikov proizvajalcev je izrazilo namero za ponudbo zaveze. |
| --- | --- |

(218)

Komisija je prejela ponudbe zaveze od več posameznih izvoznikov proizvajalcev in od kitajske trgovinske zbornice za uvoz in izvoz strojev in elektronskih izdelkov (China Chamber of Commerce for Import & Export of Machinery & Electronic Products – „CCCME“), ki predstavlja izvoznike iz LRK, v imenu njenih članov. Več drugih izvoznikov proizvajalcev je izrazilo namero za ponudbo zaveze.

| (219) | Najprej je treba poudariti, da je v ta postopek vključeno več kot 100 izvoznikov proizvajalcev. Število dejanskih in možnih izvoznikov proizvajalcev se je štelo za preveliko, da bi zaveza lahko bila izvedljiva, prav tako pa bi bilo zelo težko spremljati kakršno koli vrsto cenovne zaveze. Poleg tega je bilo obravnavanih samo osem od teh družb, ki jim je bil tudi odobrena IO. |
| --- | --- |

(219)

Najprej je treba poudariti, da je v ta postopek vključeno več kot 100 izvoznikov proizvajalcev. Število dejanskih in možnih izvoznikov proizvajalcev se je štelo za preveliko, da bi zaveza lahko bila izvedljiva, prav tako pa bi bilo zelo težko spremljati kakršno koli vrsto cenovne zaveze. Poleg tega je bilo obravnavanih samo osem od teh družb, ki jim je bil tudi odobrena IO.

| (220) | Drugič, za zadevni izdelek je značilno veliko število različnih vrst izdelkov z bistveno različnimi cenami in lastnostmi, ki se pri uvozu težko prepoznajo. Zaradi tega je praktično nemogoče smiselno določiti najnižje cene za vsako vrsto izdelka, ki bi jo lahko Komisija in carinski organi držav članic ustrezno nadzorovali. Poleg tega veliko število različnih vrst izdelkov, razvrščenih pod nič manj kot 10 oznak KN, znatno povečuje tveganje izogibanja ukrepom. Hkrati je poudarjeno, da so trenutno uvedeni protidampinški ukrepi na nekatere pritrdilne elemente iz nerjavnega jekla s poreklom, med drugim, iz LRK (6). Ker je bilo individualno obravnavano le malo izvoznikov proizvajalcev, ni izključeno, da nekatere družbe, ki ponujajo zavezo, prav tako proizvajajo navedene pritrdilne elemente iz nerjavnega jekla in jih prodajajo istim kupcem v EU. V teh primerih obstaja dodatno tveganje izogibanja ukrepom. |
| --- | --- |

(220)

Drugič, za zadevni izdelek je značilno veliko število različnih vrst izdelkov z bistveno različnimi cenami in lastnostmi, ki se pri uvozu težko prepoznajo. Zaradi tega je praktično nemogoče smiselno določiti najnižje cene za vsako vrsto izdelka, ki bi jo lahko Komisija in carinski organi držav članic ustrezno nadzorovali. Poleg tega veliko število različnih vrst izdelkov, razvrščenih pod nič manj kot 10 oznak KN, znatno povečuje tveganje izogibanja ukrepom. Hkrati je poudarjeno, da so trenutno uvedeni protidampinški ukrepi na nekatere pritrdilne elemente iz nerjavnega jekla s poreklom, med drugim, iz LRK (6). Ker je bilo individualno obravnavano le malo izvoznikov proizvajalcev, ni izključeno, da nekatere družbe, ki ponujajo zavezo, prav tako proizvajajo navedene pritrdilne elemente iz nerjavnega jekla in jih prodajajo istim kupcem v EU. V teh primerih obstaja dodatno tveganje izogibanja ukrepom.

| (221) | Nenazadnje, pokazalo se je, da se cene zadevnega izdelka zelo spreminjajo in zato ni primeren za fiksno cenovno zavezo za daljše obdobje. Cene se spreminjajo zaradi spreminjanja cen surovin, in sicer jeklenih žičnatih palic, zlasti v zadnjih mesecih. To bi še povečalo kompleksnost spremljanja zavez. |
| --- | --- |

(221)

Nenazadnje, pokazalo se je, da se cene zadevnega izdelka zelo spreminjajo in zato ni primeren za fiksno cenovno zavezo za daljše obdobje. Cene se spreminjajo zaradi spreminjanja cen surovin, in sicer jeklenih žičnatih palic, zlasti v zadnjih mesecih. To bi še povečalo kompleksnost spremljanja zavez.

| (222) | V teh okoliščinah je bilo ugotovljeno, da so cenovne zaveze neuporabne in ne morejo biti sprejete. |
| --- | --- |

(222)

V teh okoliščinah je bilo ugotovljeno, da so cenovne zaveze neuporabne in ne morejo biti sprejete.

H.   DOKONČNI UKREPI

1.   Stopnje odprave škode

| (223) | Stopnja protidampinških ukrepov mora zadostovati za odpravo škode, ki jo je industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz, ne da bi presegla ugotovljene stopnje dampinga. Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se je upoštevalo, da morajo kakršni koli ukrepi industriji Skupnosti omogočiti pridobitev dobička pred davkom, kar se lahko doseže ob običajnih konkurenčnih pogojih, tj. ob odsotnosti dampinškega uvoza. Zato se je štelo, da je 5-odstotna stopnja dobička ustrezna raven, ki naj bi jo industrija Skupnosti dosegla tudi v zvezi s podobnim izdelkom brez škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(223)

Stopnja protidampinških ukrepov mora zadostovati za odpravo škode, ki jo je industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz, ne da bi presegla ugotovljene stopnje dampinga. Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se je upoštevalo, da morajo kakršni koli ukrepi industriji Skupnosti omogočiti pridobitev dobička pred davkom, kar se lahko doseže ob običajnih konkurenčnih pogojih, tj. ob odsotnosti dampinškega uvoza. Zato se je štelo, da je 5-odstotna stopnja dobička ustrezna raven, ki naj bi jo industrija Skupnosti dosegla tudi v zvezi s podobnim izdelkom brez škodljivega dampinga.

| (224) | Potrebno povišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno po vrstah proizvoda, ugotovljeno pri izračunu nelojalnega nižanja cen, in neškodljivo ceno podobnega proizvod, ki ga je industrija Skupnosti prodajala na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila določena s prilagoditvijo prodajne cene industrije Skupnosti, da bi odražala zgoraj omenjeno stopnjo dobička. Vsakršna razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila potem izražena kot odstotek celotne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(224)

Potrebno povišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno po vrstah proizvoda, ugotovljeno pri izračunu nelojalnega nižanja cen, in neškodljivo ceno podobnega proizvod, ki ga je industrija Skupnosti prodajala na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila določena s prilagoditvijo prodajne cene industrije Skupnosti, da bi odražala zgoraj omenjeno stopnjo dobička. Vsakršna razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila potem izražena kot odstotek celotne uvozne vrednosti CIF.

| (225) | Po dokončnem razkritju je en izvoznik izpostavil uradniško napako pri izračunu stopnje škode. Ugotovljeno je bilo, da je ta napaka vplivala na stopnje škode za vse izvoznike. Vse stopnje škode so bile ustrezno popravljene. |
| --- | --- |

(225)

Po dokončnem razkritju je en izvoznik izpostavil uradniško napako pri izračunu stopnje škode. Ugotovljeno je bilo, da je ta napaka vplivala na stopnje škode za vse izvoznike. Vse stopnje škode so bile ustrezno popravljene.

| (226) | Navedena primerjava cen je pokazala naslednje stopnje škode za vzorčene proizvajalce izvoznike:






  Družba | Stopnja škode |
| --- | --- | --- |
| Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd | 99,0 % |
| Changshu City Standard Parts Factory in Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd | 65,3 % |
| Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd | 79,5 % |
| Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd | 64,4 % |
| Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd | 78,3 % |
| Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso bili izbrani v vzorec | 77,5 % |

(226)

Navedena primerjava cen je pokazala naslednje stopnje škode za vzorčene proizvajalce izvoznike:

Družba

Stopnja škode

Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd

99,0 %

Changshu City Standard Parts Factory in Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd

65,3 %

Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd

79,5 %

Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd

64,4 %

Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd

78,3 %

Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso bili izbrani v vzorec

77,5 %

| (227) | Stopnje škode za sodelujoče proizvajalce izvoznike z odobreno individualno obravnavo, izračunane na navedeni način, so naslednje:






  Družba | Stopnja škode |
| --- | --- | --- |
| CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd | 0,3 % |
| Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd | 133,2 % |
| Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd | 0 % |

(227)

Stopnje škode za sodelujoče proizvajalce izvoznike z odobreno individualno obravnavo, izračunane na navedeni način, so naslednje:

Družba

Stopnja škode

CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd

0,3 %

Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd

133,2 %

Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd

0 %

| (228) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 110, se lahko šteje, da je stopnja sodelovanja proizvajalcev izvoznikov iz LRK nizka. Zato je bila stopnja škode za nesodelujoče družbe določena kot povprečje vrednosti podatkov Eurostata in najvišjih ugotovljenih stopenj za posamezne vrste izdelka, ki jih je sodelujoči proizvajalec izvoznik z najvišjo stopnjo dampinga prodal v reprezentativnih količinah. |
| --- | --- |

(228)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 110, se lahko šteje, da je stopnja sodelovanja proizvajalcev izvoznikov iz LRK nizka. Zato je bila stopnja škode za nesodelujoče družbe določena kot povprečje vrednosti podatkov Eurostata in najvišjih ugotovljenih stopenj za posamezne vrste izdelka, ki jih je sodelujoči proizvajalec izvoznik z najvišjo stopnjo dampinga prodal v reprezentativnih količinah.

| (229) | Na podlagi tega je stopnja škode v celotni državi določena na 85,0 % cene CIF na meji Skupnosti brez plačane dajatve. |
| --- | --- |

(229)

Na podlagi tega je stopnja škode v celotni državi določena na 85,0 % cene CIF na meji Skupnosti brez plačane dajatve.

| (230) | Med postopkom in zlasti po dokončnem razkritju so nekateri uvozniki trdili, da izvajajo številne dejavnosti v LRK, kot sta embaliranje za prodajo in nadzor kakovosti, vrednost česar ne sme biti vključena v ceno CIF, na podlagi katere bo uvedena dajatev. Vendar je bilo ugotovljeno, da nobeden od obravnavanih izvoznikov proizvajalcev ni v takšnem položaju, in tudi če bi bilo to dokazano, bi vplivalo samo na majhen del uvoza iz LRK. Kljub temu bo Komisija podrobneje proučila to vprašanje. |
| --- | --- |

(230)

Med postopkom in zlasti po dokončnem razkritju so nekateri uvozniki trdili, da izvajajo številne dejavnosti v LRK, kot sta embaliranje za prodajo in nadzor kakovosti, vrednost česar ne sme biti vključena v ceno CIF, na podlagi katere bo uvedena dajatev. Vendar je bilo ugotovljeno, da nobeden od obravnavanih izvoznikov proizvajalcev ni v takšnem položaju, in tudi če bi bilo to dokazano, bi vplivalo samo na majhen del uvoza iz LRK. Kljub temu bo Komisija podrobneje proučila to vprašanje.

| (231) | Glede na navedeno in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe se šteje, da je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov s poreklom iz LRK na ravni stopnje dampinga ali škode, odvisno od tega, katera od teh dveh stopenj je nižja. |
| --- | --- |

(231)

Glede na navedeno in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe se šteje, da je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov s poreklom iz LRK na ravni stopnje dampinga ali škode, odvisno od tega, katera od teh dveh stopenj je nižja.

2.   Dokončni ukrepi

| (232) | Zato morajo biti protidampinške dajatve naslednje:






  Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd | 69,9 % |
| --- | --- | --- |
| CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd | 0,0 % |
| Changshu City Standard Parts Factory in Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd | 63,1 % |
| Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd | 26,5 % |
| Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd | 79,5 % |
| Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd | 64,4 % |
| Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd | 78,3 % |
| Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd | 0,0 % |
| Sodelujoče družbe, ki niso bile zajete v vzorcu (navedene v Prilogi I) | 77,5 % |
| Vse druge družbe | 85,0 % |

(232)

Zato morajo biti protidampinške dajatve naslednje:

Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd

69,9 %

CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd

0,0 %

Changshu City Standard Parts Factory in Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd

63,1 %

Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd

26,5 %

Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd

79,5 %

Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd

64,4 %

Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd

78,3 %

Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd

0,0 %

Sodelujoče družbe, ki niso bile zajete v vzorcu (navedene v Prilogi I)

77,5 %

Vse druge družbe

85,0 %

| (233) | Stopnje individualne protidampinške dajatve, podrobno opredeljene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo stanje teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (nasprotno kot dajatev na ravni države, ki velja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz LRK, in ki jih proizvajajo te družbe, torej poimensko navedene pravne osebe. Uvoženi izdelki, ki so jih proizvedle katere koli druge družbe, ki v izvedbenem delu te uredbe niso posebej navedene, vključno s subjekti, povezanimi s temi posebej navedenimi subjekti, ne morejo biti upravičeni do te stopnje dajatve in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja na ravni države. |
| --- | --- |

(233)

Stopnje individualne protidampinške dajatve, podrobno opredeljene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo stanje teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (nasprotno kot dajatev na ravni države, ki velja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz LRK, in ki jih proizvajajo te družbe, torej poimensko navedene pravne osebe. Uvoženi izdelki, ki so jih proizvedle katere koli druge družbe, ki v izvedbenem delu te uredbe niso posebej navedene, vključno s subjekti, povezanimi s temi posebej navedenimi subjekti, ne morejo biti upravičeni do te stopnje dajatve in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja na ravni države.

| (234) | Vsak zahtevek za uporabo za navedeno družbo določene stopnje protidampinške dajatve (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj vložiti pri Komisiji, skupaj z vsemi potrebnimi podatki, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezane s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Po potrebi se bo v uredbi ustrezno spremenil in dopolnil seznam podjetij, za katera veljajo individualne dajatve. |
| --- | --- |

(234)

Vsak zahtevek za uporabo za navedeno družbo določene stopnje protidampinške dajatve (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj vložiti pri Komisiji, skupaj z vsemi potrebnimi podatki, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezane s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Po potrebi se bo v uredbi ustrezno spremenil in dopolnil seznam podjetij, za katera veljajo individualne dajatve.

| (235) | Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se priporoči uvedba dokončnih protidampinških dajatev. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko navedle svoja stališča v zvezi s tem razkritjem. Po ustrezni proučitvi pripomb, ki so jih predložile zainteresirane stranke, so bile, kadar je bilo primerno, ugotovitve ustrezno spremenjene. |
| --- | --- |

(235)

Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se priporoči uvedba dokončnih protidampinških dajatev. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko navedle svoja stališča v zvezi s tem razkritjem. Po ustrezni proučitvi pripomb, ki so jih predložile zainteresirane stranke, so bile, kadar je bilo primerno, ugotovitve ustrezno spremenjene.

| (236) | Za zagotovitev enake obravnave katerih koli novih izvoznikov in sodelujočih družb, ki niso vključene v vzorec, navedenih v Prilogi I k tej uredbi, je treba sprejeti določbe za tehtano povprečno dajatev, ki se uvede za navedene družbe, ki se morajo uporabiti za katerega koli novega izvoznika, ki bi bil sicer upravičen do pregleda v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe, pri čemer člen 11(4) ne velja, kadar se uporabi vzorčenje. |
| --- | --- |

(236)

Za zagotovitev enake obravnave katerih koli novih izvoznikov in sodelujočih družb, ki niso vključene v vzorec, navedenih v Prilogi I k tej uredbi, je treba sprejeti določbe za tehtano povprečno dajatev, ki se uvede za navedene družbe, ki se morajo uporabiti za katerega koli novega izvoznika, ki bi bil sicer upravičen do pregleda v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe, pri čemer člen 11(4) ne velja, kadar se uporabi vzorčenje.

3.   Posebno spremljanje

| (237) | Za zmanjšanje tveganj izogibanja zaradi velike razlike v stopnjah dajatve med izvozniki proizvajalci se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinških dajatev. Ti posebni ukrepi so naslednji. |
| --- | --- |

(237)

Za zmanjšanje tveganj izogibanja zaradi velike razlike v stopnjah dajatve med izvozniki proizvajalci se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinških dajatev. Ti posebni ukrepi so naslednji.

| (238) | Predložitev veljavne trgovske fakture carinskim organom držav članic, ki je skladna z zahtevami, navedenimi v Prilogi II k tej uredbi. Za uvoz, ki ga taka faktura ne spremlja, velja preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge izvoznike. |
| --- | --- |

(238)

Predložitev veljavne trgovske fakture carinskim organom držav članic, ki je skladna z zahtevami, navedenimi v Prilogi II k tej uredbi. Za uvoz, ki ga taka faktura ne spremlja, velja preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge izvoznike.

| (239) | V primeru, da se bo po uvedbi zadevnih ukrepov znatno povečal obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, bi se takšno povečanje obsega samo obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takšnih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatev in posledična uvedba dajatve na ravni države – |
| --- | --- |

(239)

V primeru, da se bo po uvedbi zadevnih ukrepov znatno povečal obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, bi se takšno povečanje obsega samo obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takšnih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatev in posledična uvedba dajatve na ravni države –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na nekatere pritrdilne elemente iz železa ali jekla, razen iz nerjavnega jekla, tj. lesni vijaki (razen tirnih vijakov), samovrezni vijaki, drugi vijaki in sorniki z glavo (s svojimi maticami ali podložkami ali brez njih, razen vijakov, izdelanih s struženjem iz palic, profilov ali žice, s polnim prerezom, debeline do vključno 6 mm, ter razen vijakov in sornikov za pritrjevanje sestavnega materiala na železniške tire) in podložke s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki so uvrščeni pod oznake KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 in ex 7318 22 00 (oznake TARIC 7318159019, 7318159069, 7318159089, 7318210029, 7318210099, 7318220029 in 7318220099).

2.   Stopnja veljavne dokončne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Skupnosti pred plačilom dajatev za izdelke, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je:

| Družba | Dajatev
  (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai | 69,9 | A924 |
| CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou | 0,0 | A918 |
| Changshu City Standard Parts Factory in Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu | 63,1 | A919 |
| Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dong Guan | 26,5 | A920 |
| Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan | 79,5 | A921 |
| Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo | 64,4 | A922 |
| Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Ningbo | 78,3 | A923 |
| Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai | 0,0 | A925 |
| Družbe, navedene v Prilogi I | 77,5 | A928 |
| Vse druge družbe | 85,0 | A999 |

Družba

Dajatev

(%)

Dodatna oznaka TARIC

Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai

69,9

A924

CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou

0,0

A918

Changshu City Standard Parts Factory in Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu

63,1

A919

Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dong Guan

26,5

A920

Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan

79,5

A921

Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo

64,4

A922

Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Ningbo

78,3

A923

Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai

0,0

A925

Družbe, navedene v Prilogi I

77,5

A928

Vse druge družbe

85,0

A999

3.   Uporaba individualnih stopenj dajatve, ki so določene za družbe, navedene v odstavku 2, je pogojena s predložitvijo veljavne trgovinske fakture carinskim organom držav članic, ki je skladna z zahtevami, navedenimi v Prilogi II. Če se take fakture ne predložijo, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za vse druge družbe.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Če katera koli stranka iz Ljudske republike Kitajske Komisiji zagotovi zadostne dokaze, da med obdobjem preiskave, tj. od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007, ni izvažala blaga iz člena 1(1) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske,da ni povezana z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo, ter da je po koncu obdobja preiskave zadevno blago dejansko izvažala ali je prevzela nepreklicno obveznost, da bo izvozila precejšnjo količino v Skupnost, lahko Svet, ki ukrepa na podlagi navadne večine na predlog Komisije, po posvetovanju s Svetovalnim odborom spremeni člen 1(2) in tej stranki dodeli stopnjo dajatve, ki velja za sodelujoče proizvajalce, ki niso zajeti v vzorcu, tj. 77,5 %.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2009

Za Svet

Predsednik

A. VONDRA

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

1

(2)  UL C 267, 9.11.2007, str. 31.

2

(3)  Vir: Elektronska oglasna deska za jeklo ter podatki, ki so jih predložile obravnavane družbe, kjer so bili tudi preverjeni.

3

(4)  Na primer „Denar za kovino: podrobna preučitev kitajskih vladnih subvencij za proizvodnjo jekla“ družbe Wiley Rein LLP, julij 2007, „Pregled kitajskih vladnih subvencij“ avtorice Anne Stevenson-Yang, februar 2007, „Osvetlitev energetskih subvencij na Kitajskem: analiza industrije jekla na Kitajskem v obdobju 2000–2007“ avtorice Ushe C.V. Haley, „Kitajske subvencije za specializirano jeklo: velike, razširjene in nezakonite“ združenja Specialty Steel Industry of North America ter „Kitajski sindrom: kako so subvencije in poseganje vlade ustvarile največjo industrijo jekla na svetu“ družbe Wiley Rein & Fielding LLP, julij 2006.

4

(5)  Letni poročili za leto 2007 družb Maanshan Iron & Steel Co., Ltd in Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.

5

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 1890/2005 (UL L 302, 19.11.2005, str. 1).

6

---

PRILOGA I

SODELUJOČI PROIZVAJALCI IZVOZNIKI, KI NISO BILI ZAJETI V VZORCU

Dodatna oznaka TARIC A928

| Abel Manufacturing Co., Ltd | Shanghai |
| --- | --- |
| Autocraft Industrial (Shanghai) Ltd | Shanghai |
| Changshu Fuxin Fasteners Manufacturing Co., Ltd | Changshu |
| Changshu Shining Sun Fasteners Manufacturing Co., Ltd | Changshu |
| Changzhou Oread Fasteners Co., Ltd | Changzhou |
| Chun Yu (Dongguan) Metal Products Co., Ltd | Dongguan |
| Cixi Zhencheng Machinery Co., Ltd | Cixi |
| Dongguan Danny & Kuen Metal & Co., Ltd | Dongguan |
| Foshan Nanhai Gubang Metal Goods Co., Ltd | Foshan |
| Gem-year industrial Co., Ltd | Jiashan |
| Guangzhou Tianhe District Zhonggu Hardware Screw Manufacture | Guangzhou |
| Haining Xinxin Hardware Standard Tools Co., Ltd | Haining |
| Haiyan Flymetal Hardware Co., Ltd | Jiaxing |
| Haiyan Haitang Fasteners Factory | Jiaxing |
| Haiyan Hardware Standard Parts Co., Ltd | Jiaxing |
| Haiyan Lianxiang Hardware Products Co., Ltd | Jiaxing |
| Haiyan Mengshi Screws Co., Ltd | Jiaxing |
| Haiyan Self-tapping Screws Co., Ltd | Jiaxing |
| Haiyan Sun's Jianxin Fasteners Co., Ltd | Jiaxing |
| Haiyan Xinan Standard Fastener Co., Ltd | Jiaxing |
| Haiyan Xinglong Fastener Co., Ltd | Jiaxing |
| Hangzhou Everbright Metal Products Co., Ltd | Hangzhou |
| Hangzhou Spring Washer Co., Ltd | Hangzhou |
| Hott Metal Part and Fasteners Inc. | Changshu |
| J. C. Grand (China) Corporation | Jiaxing |
| Jiangsu Jiangyu Metal Work Co., Ltd | Dongtai |
| Jiashan Yongda Screw Co., Ltd | Jiashan |
| Jiaxiang Triumph Hardware Co., Ltd | Haining |
| Jiaxing Victor Screw Co., Ltd | Jiaxing |
| Jinan Star Fastener Co., Ltd | Jinan |
| Jin-Well Auto-parts (zhejiang) Co., Ltd | Jiashan |
| Kinfast Hardware Co., Ltd | Haining |
| Ningbo Alliance Screws and Fasteners Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Anchor Fasteners Industrial Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Dafeng Machinery Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Development Zone Yonggang Fasteners Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Fastener Factory | Ningbo |
| Ningbo Haixin Hardware Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Haixin Railroad Material Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Jinhui Gaoqiang Fastener Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Jinpeng High Strength Fastener Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Jintai Fastener Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Jinwei Standard Parts Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Jiulong Fasteners Manufacture Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Londex Industrial Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Minda Machinery & Electronics Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Ningli High-Strength Fastener Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Qunli Fastener Manufacture Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Special - Wind - Fasteners (China) Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Xinxing Fasteners Manufacture Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Yonggang Fasteners Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Zhenhai Xingyi Fasteners Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Zhongbin Fastener Manufacture Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Zhongjiang High Strength Bolt Co., Ltd | Ningbo |
| Robertson Inc. (Jiaxing) | Jiashan |
| Shanghai Boxed Screw Manufacturing Company Limited | Shanghai |
| Shanghai Fenggang Precision Inc. | Shanghai |
| Shanghai Foreign Trade Xiasha No. 2 Woodscrew Factory Co., Ltd | Shanghai |
| Shanghai Great Diamond Fastener Co., Ltd | Shanghai |
| Shanghai Hang Hong Metal Products Co., Ltd | Shanghai |
| Shanghai Hangtou Fasteners Co., Ltd | Shanghai |
| Shanghai Huaming Hardware Products Co., Ltd | Shanghai |
| Shanghai Moregood C&F Fastener Co., Ltd | Shanghai |
| Shanghai Moresun Fasteners Co., Ltd | Shanghai |
| Shanghai Qingpu Ben Yuan Metal Products Co., Ltd | Shanghai |
| Shanghai Ren Sheng Standardized Item Manufacture Ltd, Co | Shanghai |
| Shanghai Shuyuan Woodscrews Factory | Shanghai |
| Shanghai SQB Automotive Fasteners Company Ltd | Shanghai |
| Shanghai Tapoo Hardware Co., Ltd | Shanghai |
| Shanghai Yifan High-Intensity Fasteners Co., Ltd | Shanghai |
| Shanxi Jiaocheng Zhicheng Foundry Ltd | Jiaocheng |
| Shenzhen Top United Steel Co., Ltd | Shenzhen |
| Sundram Fasteners (Zhejiang) Limited | Jiaxing |
| Sunfast (Jiaxing) Enterprise Co., Ltd | Jiaxing |
| Suzhou Escort Hardware Manufacturing Co., Ltd | Suzhou |
| Taicang Rongtong Metal Products Co., Ltd | Taicang |
| Tangshan Huifeng Standard Component Make Co., Ltd | Tangshan |
| Tangshan Xingfeng Screws Co., Ltd | Tangshan |
| Tapoo Metal Products (Shanghai) Co., Ltd | Shanghai |
| Tianjin Jiuri Manufacture & Trading Co., Ltd | Tianjin |
| Wenzhou Excellent Hardware Apparatus Packing Co., Ltd | Wenzhou |
| Wenzhou Junhao Industry Co., Ltd | Wenzhou |
| Wenzhou Tian Xiang Metal Products Co., Ltd | Wenzhou |
| Wenzhou Yili Machinery Development Co., Ltd | Wenzhou |
| Wenzhou Yonggu Fasteners Co., Ltd | Wenzhou |
| Wuxi Huacheng Fastener Co., Ltd | Wuxi |
| Wuxi Qianfeng Screw Factory | Wuxi |
| Xingtai City Ningbo Fasteners Co., Ltd | Xingtai |
| Yueqing Quintessence Fastener Co., Ltd | Yueqing |
| Zhejiang Jingyi Standard Components Co., Ltd | Yueqing |
| Zhejiang New Oriental Fastener Co., Ltd | Jiaxing |
| Zhejiang Qifeng Hardware Make Co., Ltd | Jiaxing |
| Zhejiang Rising Fasteners Co., Ltd | Hangzhou |
| Zhejiang Yonghua Fasteners Co., Ltd | Rui' An |
| Zhejiang Zhongtong Motorkits Co., Ltd | Shamen |
| Zhongshan City Jinzhong Fastener Co., Ltd | Zhongshan |

Abel Manufacturing Co., Ltd

Shanghai

Autocraft Industrial (Shanghai) Ltd

Shanghai

Changshu Fuxin Fasteners Manufacturing Co., Ltd

Changshu

Changshu Shining Sun Fasteners Manufacturing Co., Ltd

Changshu

Changzhou Oread Fasteners Co., Ltd

Changzhou

Chun Yu (Dongguan) Metal Products Co., Ltd

Dongguan

Cixi Zhencheng Machinery Co., Ltd

Cixi

Dongguan Danny & Kuen Metal & Co., Ltd

Dongguan

Foshan Nanhai Gubang Metal Goods Co., Ltd

Foshan

Gem-year industrial Co., Ltd

Jiashan

Guangzhou Tianhe District Zhonggu Hardware Screw Manufacture

Guangzhou

Haining Xinxin Hardware Standard Tools Co., Ltd

Haining

Haiyan Flymetal Hardware Co., Ltd

Jiaxing

Haiyan Haitang Fasteners Factory

Jiaxing

Haiyan Hardware Standard Parts Co., Ltd

Jiaxing

Haiyan Lianxiang Hardware Products Co., Ltd

Jiaxing

Haiyan Mengshi Screws Co., Ltd

Jiaxing

Haiyan Self-tapping Screws Co., Ltd

Jiaxing

Haiyan Sun's Jianxin Fasteners Co., Ltd

Jiaxing

Haiyan Xinan Standard Fastener Co., Ltd

Jiaxing

Haiyan Xinglong Fastener Co., Ltd

Jiaxing

Hangzhou Everbright Metal Products Co., Ltd

Hangzhou

Hangzhou Spring Washer Co., Ltd

Hangzhou

Hott Metal Part and Fasteners Inc.

Changshu

J. C. Grand (China) Corporation

Jiaxing

Jiangsu Jiangyu Metal Work Co., Ltd

Dongtai

Jiashan Yongda Screw Co., Ltd

Jiashan

Jiaxiang Triumph Hardware Co., Ltd

Haining

Jiaxing Victor Screw Co., Ltd

Jiaxing

Jinan Star Fastener Co., Ltd

Jinan

Jin-Well Auto-parts (zhejiang) Co., Ltd

Jiashan

Kinfast Hardware Co., Ltd

Haining

Ningbo Alliance Screws and Fasteners Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Anchor Fasteners Industrial Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Dafeng Machinery Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Development Zone Yonggang Fasteners Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Fastener Factory

Ningbo

Ningbo Haixin Hardware Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Haixin Railroad Material Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Jinhui Gaoqiang Fastener Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Jinpeng High Strength Fastener Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Jintai Fastener Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Jinwei Standard Parts Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Jiulong Fasteners Manufacture Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Londex Industrial Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Minda Machinery & Electronics Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Ningli High-Strength Fastener Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Qunli Fastener Manufacture Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Special - Wind - Fasteners (China) Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Xinxing Fasteners Manufacture Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Yonggang Fasteners Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Zhenhai Xingyi Fasteners Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Zhongbin Fastener Manufacture Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Zhongjiang High Strength Bolt Co., Ltd

Ningbo

Robertson Inc. (Jiaxing)

Jiashan

Shanghai Boxed Screw Manufacturing Company Limited

Shanghai

Shanghai Fenggang Precision Inc.

Shanghai

Shanghai Foreign Trade Xiasha No. 2 Woodscrew Factory Co., Ltd

Shanghai

Shanghai Great Diamond Fastener Co., Ltd

Shanghai

Shanghai Hang Hong Metal Products Co., Ltd

Shanghai

Shanghai Hangtou Fasteners Co., Ltd

Shanghai

Shanghai Huaming Hardware Products Co., Ltd

Shanghai

Shanghai Moregood C&F Fastener Co., Ltd

Shanghai

Shanghai Moresun Fasteners Co., Ltd

Shanghai

Shanghai Qingpu Ben Yuan Metal Products Co., Ltd

Shanghai

Shanghai Ren Sheng Standardized Item Manufacture Ltd, Co

Shanghai

Shanghai Shuyuan Woodscrews Factory

Shanghai

Shanghai SQB Automotive Fasteners Company Ltd

Shanghai

Shanghai Tapoo Hardware Co., Ltd

Shanghai

Shanghai Yifan High-Intensity Fasteners Co., Ltd

Shanghai

Shanxi Jiaocheng Zhicheng Foundry Ltd

Jiaocheng

Shenzhen Top United Steel Co., Ltd

Shenzhen

Sundram Fasteners (Zhejiang) Limited

Jiaxing

Sunfast (Jiaxing) Enterprise Co., Ltd

Jiaxing

Suzhou Escort Hardware Manufacturing Co., Ltd

Suzhou

Taicang Rongtong Metal Products Co., Ltd

Taicang

Tangshan Huifeng Standard Component Make Co., Ltd

Tangshan

Tangshan Xingfeng Screws Co., Ltd

Tangshan

Tapoo Metal Products (Shanghai) Co., Ltd

Shanghai

Tianjin Jiuri Manufacture & Trading Co., Ltd

Tianjin

Wenzhou Excellent Hardware Apparatus Packing Co., Ltd

Wenzhou

Wenzhou Junhao Industry Co., Ltd

Wenzhou

Wenzhou Tian Xiang Metal Products Co., Ltd

Wenzhou

Wenzhou Yili Machinery Development Co., Ltd

Wenzhou

Wenzhou Yonggu Fasteners Co., Ltd

Wenzhou

Wuxi Huacheng Fastener Co., Ltd

Wuxi

Wuxi Qianfeng Screw Factory

Wuxi

Xingtai City Ningbo Fasteners Co., Ltd

Xingtai

Yueqing Quintessence Fastener Co., Ltd

Yueqing

Zhejiang Jingyi Standard Components Co., Ltd

Yueqing

Zhejiang New Oriental Fastener Co., Ltd

Jiaxing

Zhejiang Qifeng Hardware Make Co., Ltd

Jiaxing

Zhejiang Rising Fasteners Co., Ltd

Hangzhou

Zhejiang Yonghua Fasteners Co., Ltd

Rui' An

Zhejiang Zhongtong Motorkits Co., Ltd

Shamen

Zhongshan City Jinzhong Fastener Co., Ltd

Zhongshan

---

PRILOGA II

Veljavna trgovinska faktura iz člena 1(3) mora vsebovati izjavo, ki jo podpiše uradnik družbe, v naslednji obliki:

| 1. | [Ime in položaj uradnika družbe, ki je izdalo trgovinsko fakturo.] |
| --- | --- |

1.

[Ime in položaj uradnika družbe, ki je izdalo trgovinsko fakturo.]

| 2. | Naslednja izjava: „Podpisani potrjujem, da je [količina] pritrdilnih elementov, prodanih za izvoz v Evropsko skupnost, ki jih zajema ta trgovinska faktura, proizvedla [ime in naslov družbe] [dodatna oznaka TARIC] v Ljudski republiki Kitajski. Izjavljam, da so podatki, navedeni v tej fakturi, popolni in resnični.
  [Datum in podpis]“ |
| --- | --- |

2.

Naslednja izjava: „Podpisani potrjujem, da je [količina] pritrdilnih elementov, prodanih za izvoz v Evropsko skupnost, ki jih zajema ta trgovinska faktura, proizvedla [ime in naslov družbe] [dodatna oznaka TARIC] v Ljudski republiki Kitajski. Izjavljam, da so podatki, navedeni v tej fakturi, popolni in resnični.

[Datum in podpis]“

---

| 31.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/36 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/36

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 92/2009

z dne 30. januarja 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 31. januarja 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. januarja 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | JO | 73,2 |
| MA | 47,2 |
| TN | 134,4 |
| TR | 94,6 |
| ZZ | 87,4 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 113,1 |
| TR | 193,7 |
| ZZ | 158,0 |
| 0709 90 70 | MA | 137,0 |
| TR | 163,2 |
| ZZ | 150,1 |
| 0709 90 80 | EG | 94,4 |
| ZZ | 94,4 |
| 0805 10 20 | EG | 53,0 |
| IL | 50,0 |
| MA | 57,6 |
| TN | 43,4 |
| TR | 68,5 |
| ZZ | 54,5 |
| 0805 20 10 | IL | 121,3 |
| MA | 94,0 |
| TR | 63,0 |
| ZZ | 92,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 64,6 |
| IL | 82,7 |
| JM | 75,5 |
| PK | 46,6 |
| TR | 61,4 |
| ZZ | 66,2 |
| 0805 50 10 | EG | 48,1 |
| MA | 67,1 |
| TR | 53,5 |
| ZZ | 56,2 |
| 0808 10 80 | CA | 84,9 |
| CL | 67,8 |
| CN | 63,8 |
| MK | 31,6 |
| US | 105,9 |
| ZZ | 70,8 |
| 0808 20 50 | CL | 71,6 |
| CN | 66,8 |
| TR | 40,0 |
| US | 107,2 |
| ZA | 123,4 |
| ZZ | 81,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

JO

73,2

MA

47,2

TN

134,4

TR

94,6

ZZ

87,4

0707 00 05

JO

167,2

MA

113,1

TR

193,7

ZZ

158,0

0709 90 70

MA

137,0

TR

163,2

ZZ

150,1

0709 90 80

EG

94,4

ZZ

94,4

0805 10 20

EG

53,0

IL

50,0

MA

57,6

TN

43,4

TR

68,5

ZZ

54,5

0805 20 10

IL

121,3

MA

94,0

TR

63,0

ZZ

92,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

64,6

IL

82,7

JM

75,5

PK

46,6

TR

61,4

ZZ

66,2

0805 50 10

EG

48,1

MA

67,1

TR

53,5

ZZ

56,2

0808 10 80

CA

84,9

CL

67,8

CN

63,8

MK

31,6

US

105,9

ZZ

70,8

0808 20 50

CL

71,6

CN

66,8

TR

40,0

US

107,2

ZA

123,4

ZZ

81,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 31.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/38

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 93/2009

z dne 30. januarja 2009

o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. februarja 2009

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife. |
| --- | --- |

(1)

Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife.

| (2) | Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif. |
| --- | --- |

(2)

Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif.

| (3) | V skladu s členom 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 4 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 4 navedene uredbe.

| (4) | Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 1. februarja 2009 – |
| --- | --- |

(4)

Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 1. februarja 2009 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Od 1. februarja 2009 so uvozne dajatve v sektorju žit iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 dajatve, določene v Prilogi I k tej uredbi na podlagi podatkov, navedenih v Prilogi II.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. februarja 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. januarja 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125.

2

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se uporabljajo od 1. februarja 2009

| Oznaka KN | Poimenovanje | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA trda, visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICA navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | RŽ | 14,11 |
| 1005 10 90 | KORUZA semenska, razen hibridne | 16,72 |
| 1005 90 00 | KORUZA razen semenske (2) | 16,72 |
| 1007 00 90 | SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev | 14,11 |

Oznaka KN

Poimenovanje

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA trda, visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

0,00

1001 90 91

PŠENICA navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

RŽ

14,11

1005 10 90

KORUZA semenska, razen hibridne

16,72

1005 90 00

KORUZA razen semenske (2)

16,72

1007 00 90

SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev

14,11

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa, je prevoznik z uporabo člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju,

| — | 2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

15.1.2009-29.1.2009

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza | Trda pšenica, visoke kakovosti | Trda pšenica srednje kakovosti (2) | Trda pšenica, nizke kakovosti (3) | Ječmen |
| Borza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotacija | 198,21 | 116,02 | — | — | — | — |
| Cena FOB ZDA | — | — | 240,07 | 230,07 | 210,07 | 135,81 |
| Premija za Zaliv | 58,31 | 17,18 | — | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | — | — | — | — | — | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Trda pšenica, visoke kakovosti

Trda pšenica srednje kakovosti (2)

Trda pšenica, nizke kakovosti (3)

Ječmen

Borza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotacija

198,21

116,02

—

—

—

—

Cena FOB ZDA

—

—

240,07

230,07

210,07

135,81

Premija za Zaliv

58,31

17,18

—

—

—

—

Premija za Velika jezera

—

—

—

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:






  Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam: | 9,96 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam: | 7,47 EUR/t |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam:

9,96 EUR/t

Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam:

7,47 EUR/t

---

(1)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(2)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(3)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

---

| 31.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/41 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/41

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 94/2009

z dne 30. januarja 2009

o sprejetju začasnih izrednih ukrepov za podporo trga prašičjega mesa in govedine v obliki sheme za odstranitev na Irskem

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 191 v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Stanje na trgu prašičjega mesa na Irskem je posebno kritično ob upoštevanju nedavnih ugotovitev povišanih vrednosti dioksinov in polikloriranih bifenilov (PCB) v prašičjem mesu s poreklom z Irske. Pristojni organi so sprejeli različne ukrepe za ureditev razmer. |
| --- | --- |

(1)

Stanje na trgu prašičjega mesa na Irskem je posebno kritično ob upoštevanju nedavnih ugotovitev povišanih vrednosti dioksinov in polikloriranih bifenilov (PCB) v prašičjem mesu s poreklom z Irske. Pristojni organi so sprejeli različne ukrepe za ureditev razmer.

| (2) | Kontaminirana živalska krma je bila dostavljena prašičjim farmam na Irskem. Prizadete prašičje farme proizvedejo 7 % vsega prašičjega mesa na Irskem. Kontaminirana krma sestavlja zelo velik delež prašičje hrane, kar ima za posledico povišane ravni dioksinov v prašičjem mesu s prizadetih farm. Zaradi težav pri odkrivanju izvora prašičjega mesa na farmah in zaradi povišanih ravni dioksina v prizadetem prašičjem mesu so irski organi sprejeli odločitev, da bodo kot varstveni ukrep odpoklicali vse prašičje meso in proizvode iz prašičjega mesa s trga. |
| --- | --- |

(2)

Kontaminirana živalska krma je bila dostavljena prašičjim farmam na Irskem. Prizadete prašičje farme proizvedejo 7 % vsega prašičjega mesa na Irskem. Kontaminirana krma sestavlja zelo velik delež prašičje hrane, kar ima za posledico povišane ravni dioksinov v prašičjem mesu s prizadetih farm. Zaradi težav pri odkrivanju izvora prašičjega mesa na farmah in zaradi povišanih ravni dioksina v prizadetem prašičjem mesu so irski organi sprejeli odločitev, da bodo kot varstveni ukrep odpoklicali vse prašičje meso in proizvode iz prašičjega mesa s trga.

| (3) | Zaradi izrednih razmer in praktičnih težav, s katerimi se sooča trg prašičjega mesa na Irskem, je Komisija sprejela Uredbo (ES) št. 1278/2008 z dne 17. decembra 2008 o sprejetju nujnih ukrepov za podporo trga prašičjega mesa v obliki pomoči za zasebno skladiščenje na Irskem (2). |
| --- | --- |

(3)

Zaradi izrednih razmer in praktičnih težav, s katerimi se sooča trg prašičjega mesa na Irskem, je Komisija sprejela Uredbo (ES) št. 1278/2008 z dne 17. decembra 2008 o sprejetju nujnih ukrepov za podporo trga prašičjega mesa v obliki pomoči za zasebno skladiščenje na Irskem (2).

| (4) | Kontaminacija z dioksinom ter izvajanje preventivnih ukrepov za odpoklic prašičjega mesa in proizvodov iz prašičjega mesa povzročata zelo resne motnje na trgu prašičjega mesa na Irskem. Te razmere so neposredno povezane z izgubo zaupanja potrošnikov zaradi morebitne ogroženosti javnega zdravja. Poleg tega je nekaj goveda še ostalo na farmah, kjer so vzorci drugega goveda pokazali povišane ravni dioksina. Irski organi so zato Komisijo zaprosili, da zagotovi nadalje nujne ukrepe za podporo trga prašičjega mesa in govedine na Irskem. |
| --- | --- |

(4)

Kontaminacija z dioksinom ter izvajanje preventivnih ukrepov za odpoklic prašičjega mesa in proizvodov iz prašičjega mesa povzročata zelo resne motnje na trgu prašičjega mesa na Irskem. Te razmere so neposredno povezane z izgubo zaupanja potrošnikov zaradi morebitne ogroženosti javnega zdravja. Poleg tega je nekaj goveda še ostalo na farmah, kjer so vzorci drugega goveda pokazali povišane ravni dioksina. Irski organi so zato Komisijo zaprosili, da zagotovi nadalje nujne ukrepe za podporo trga prašičjega mesa in govedine na Irskem.

| (5) | Evropski svet z dne 11. in 12. decembra 2008 je Komisijo pozval, da podpre kmete in klavnice na Irskem z ukrepi sofinanciranja za odstranitev zadevnih živali in proizvodov s trga. |
| --- | --- |

(5)

Evropski svet z dne 11. in 12. decembra 2008 je Komisijo pozval, da podpre kmete in klavnice na Irskem z ukrepi sofinanciranja za odstranitev zadevnih živali in proizvodov s trga.

| (6) | Oddelek I poglavja II dela II Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa izredne ukrepe za podporo. Zlasti člen 44 Uredbe zato določa, da Komisija lahko sprejme izredne ukrepe za podporo trga v primeru živalskih bolezni, ter člen 45, ki določa, da Komisija za sektorja perutninskega mesa in jajc lahko sprejme izredne ukrepe za podporo trga, da se upoštevajo hude motnje na trgu, nastale neposredno z izgubo zaupanja potrošnikov zaradi ogroženosti javnega zdravja ali zdravja živali. Da se razrešijo praktične težave zaradi trenutnega stanja na trgu prašičjega mesa in govedine na Irskem, je treba izvesti začasni izredni ukrep za podporo tega trga, podoben tistim, določenim v oddelku I. |
| --- | --- |

(6)

Oddelek I poglavja II dela II Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa izredne ukrepe za podporo. Zlasti člen 44 Uredbe zato določa, da Komisija lahko sprejme izredne ukrepe za podporo trga v primeru živalskih bolezni, ter člen 45, ki določa, da Komisija za sektorja perutninskega mesa in jajc lahko sprejme izredne ukrepe za podporo trga, da se upoštevajo hude motnje na trgu, nastale neposredno z izgubo zaupanja potrošnikov zaradi ogroženosti javnega zdravja ali zdravja živali. Da se razrešijo praktične težave zaradi trenutnega stanja na trgu prašičjega mesa in govedine na Irskem, je treba izvesti začasni izredni ukrep za podporo tega trga, podoben tistim, določenim v oddelku I.

| (7) | Navedeni izredni ukrep za podporo trga mora biti v obliki sheme za odstranitev določenih prašičev in goveda, ki prihajajo s farm, ki so uporabile kontaminirano krmo. Primerno je zagotoviti tudi shemo za odstranitev proizvodov iz prašičjega mesa, ki so v odgovornosti ali pod nadzorom klavnic na Irskem, ter za katere ni gotovo, do katere mere ti proizvodi prihajajo s farm, ki so uporabile kontaminirano krmo. Ukrep mora izključiti možnost, da lahko proizvodi živali s povišanimi ravnmi kontaminacije vstopijo v prehransko ali krmno verigo. |
| --- | --- |

(7)

Navedeni izredni ukrep za podporo trga mora biti v obliki sheme za odstranitev določenih prašičev in goveda, ki prihajajo s farm, ki so uporabile kontaminirano krmo. Primerno je zagotoviti tudi shemo za odstranitev proizvodov iz prašičjega mesa, ki so v odgovornosti ali pod nadzorom klavnic na Irskem, ter za katere ni gotovo, do katere mere ti proizvodi prihajajo s farm, ki so uporabile kontaminirano krmo. Ukrep mora izključiti možnost, da lahko proizvodi živali s povišanimi ravnmi kontaminacije vstopijo v prehransko ali krmno verigo.

| (8) | Navedeni izredni ukrep za podporo trga delno financira Skupnost. Prispevek Skupnosti za nadomestilo se izrazi kot najvišji povprečni znesek na žival ali tono prašičjega mesa za omejeno količino proizvodov, medtem ko morajo irski organi določiti ceno za nadomestilo in torej znesek delnega financiranja na podlagi tržne vrednosti živali in proizvodov, za katere se zagotovi nadomestilo v okviru določenih omejitev. |
| --- | --- |

(8)

Navedeni izredni ukrep za podporo trga delno financira Skupnost. Prispevek Skupnosti za nadomestilo se izrazi kot najvišji povprečni znesek na žival ali tono prašičjega mesa za omejeno količino proizvodov, medtem ko morajo irski organi določiti ceno za nadomestilo in torej znesek delnega financiranja na podlagi tržne vrednosti živali in proizvodov, za katere se zagotovi nadomestilo v okviru določenih omejitev.

| (9) | Pristojni irski organi morajo uporabiti vse kontrolne in nadzorne ukrepe za primerno izvajanje izrednih ukrepov, ki so določeni v tej uredbi, ter o tem obvestijo Komisijo. |
| --- | --- |

(9)

Pristojni irski organi morajo uporabiti vse kontrolne in nadzorne ukrepe za primerno izvajanje izrednih ukrepov, ki so določeni v tej uredbi, ter o tem obvestijo Komisijo.

| (10) | Ker so irski organi zaradi dobrega počutja živali, javnega zdravja in oskrbe trga pričeli z odstranjevanjem živali ter proizvodov že 13. decembra 2008, se ta uredba uporabi od tega datuma dalje. |
| --- | --- |

(10)

Ker so irski organi zaradi dobrega počutja živali, javnega zdravja in oskrbe trga pričeli z odstranjevanjem živali ter proizvodov že 13. decembra 2008, se ta uredba uporabi od tega datuma dalje.

| (11) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

Izredni ukrep za podporo trga na Irskem se v obliki sheme za odstranitev izvede za:

| (a) | prašiče, ki prihajajo s farm, ki so uporabile kontaminirano živalsko krmo med 1. septembrom 2008 in 6. decembrom 2008; |
| --- | --- |

(a)

prašiče, ki prihajajo s farm, ki so uporabile kontaminirano živalsko krmo med 1. septembrom 2008 in 6. decembrom 2008;

| (b) | govedo, ki je ostalo na farmah, kjer so vzorci drugega goveda pokazali pozitivne rezultate povišanih ravni dioksina in polikloriranih bifenilov (PCB); |
| --- | --- |

(b)

govedo, ki je ostalo na farmah, kjer so vzorci drugega goveda pokazali pozitivne rezultate povišanih ravni dioksina in polikloriranih bifenilov (PCB);

| (c) | sveže, ohlajeno ali zamrznjeno prašičje meso živali, ki so bile zaklane najpozneje 6. decembra 2008 na Irskem, in ki je skladiščeno na Irskem:






  (i) | v klavnicah ali |
| --- | --- | --- |

(c)

sveže, ohlajeno ali zamrznjeno prašičje meso živali, ki so bile zaklane najpozneje 6. decembra 2008 na Irskem, in ki je skladiščeno na Irskem:

(i)

v klavnicah ali

| (ii) | zunaj klavnic, pod odgovornostjo in nadzorom klavnic, ki morajo izpolnjevati pogoje pristojnih irskih organov. |
| --- | --- |

(ii)

zunaj klavnic, pod odgovornostjo in nadzorom klavnic, ki morajo izpolnjevati pogoje pristojnih irskih organov.

Člen 2

Odstranitev živali in mesa

1.   Irska je dolžna plačati nadomestilo za odstranitev živali in mesa iz člena 1 zaradi zakola ter popolnega uničenja teh živali in ustreznih stranskih proizvodov, kot tudi zaradi uničenja mesa v skladu z ustrezno veterinarsko zakonodajo.

Žive živali se po dostavi v klavnico uničijo, trupi živali pa se po štetju in tehtanju odpeljejo v kafilerijo, kjer se ves material na neškodljiv način odstrani.

Živali, nesposobne za prevoz, se lahko ubijejo na farmi.

Meso se pred uničenjem stehta in odpelje v kafilerijo, kjer se ves material na neškodljiv način odstrani.

Ti postopki morajo biti izvedeni pod stalnim nadzorom pristojnih irskih organov, uporabi pa se standardizirani kontrolni seznam, ki vključuje seznam tehtanja in štetja.

2.   Nadomestilo, ki ga pristojni irski organi plačajo za odstranitev živali v skladu s točkama (a) in (b) člena 1 ter proizvodov iz točke (c) navedenega člena, ne sme presegati tržne vrednosti zadevnih živali in proizvodov pred odločitvijo irskih organov, da kot varstveni ukrep odpokličejo vse prašičje meso in proizvode iz prašičjega mesa s trga.

Da se prepreči prekomerno nadomestilo, se mora odškodnina, ki jo plačajo pristojni irski organi, določiti na podlagi drugih oblik nadomestil, do katerih so dobavitelji živali ali klavnice upravičeni.

3.   Pristojni irski organi plačajo nadomestilo za proizvode, ki so bili odstranjeni v skladu z Uredbo, po dostavi teh proizvodov v kafilerijo ter po izvedenih pregledih iz člena 4(1)(c). Nadomestilo, ki ga pristojni irski organi plačajo v skladu s to uredbo, se upošteva kot delno financiranje Skupnosti po popolnem uničenju zadevnih proizvodov glede na zahtevane preglede dokumentacije ter fizične preglede.

Točka (a) tretjega pododstavka člena 5(1) Uredbe Komisije (ES) št. 883/2006 (3) se uporablja smiselno.

Za delno financiranje Skupnosti se upoštevajo zgolj stroški, prijavljeni najkasneje julija 2009.

Člen 3

Financiranje

1.   Za vsako v celoti uničeno žival ali meso bo Komisija zagotovila delno financiranje, enakovredno 50 % izdatkov, ki nastanejo v skladu s členom 2(1). Delno financiranje mora biti enakovredno najvišjemu povprečnemu znesku:

| (a) | 54,77 EUR po glavi za največ 130 000 prašičev; |
| --- | --- |

(a)

54,77 EUR po glavi za največ 130 000 prašičev;

| (b) | 468,62 EUR po glavi za največ 7 000 prašičev; |
| --- | --- |

(b)

468,62 EUR po glavi za največ 7 000 prašičev;

| (c) | 1 133,50 EUR na tono prašičjega mesa za največ 9 050 ton prašičjega mesa. |
| --- | --- |

(c)

1 133,50 EUR na tono prašičjega mesa za največ 9 050 ton prašičjega mesa.

2.   Pristojni irski organi morajo določiti znesek delnega financiranja za nadomestilo živali in mesnega proizvoda na podlagi tržne vrednosti iz člena 2(2) ter ob upoštevanju najvišjega povprečnega zneska, določenega v odstavku 1 tega člena.

3.   Irska mora najpozneje 31. avgusta 2009 obvestiti Komisijo o skupnem kompenzacijskem izdatku, pri tem pa navesti število in kategorije prašičev ter obseg in vrsto prašičjega mesa, ki je bilo odstranjeno v skladu s to uredbo.

4.   Če se izkaže, da je upravičenec zneska iz člena 2(3) dobival tudi nadomestilo iz zavarovalne police ali nadomestilo, ki ga plača tretja oseba, bo Irska ta znesek povrnila ter 50 % tega zneska, kot odbitek ustreznih izdatkov, knjižila v dobro Evropskemu kmetijskemu jamstvenemu skladu. Če je bil znesek iz člena 2(3) višji kot prejeto nadomestilo, bo Irska povrnila znesek v vrednosti nadomestila.

Člen 4

Pregledi in sporočanje

1.   Irska mora sprejeti vse ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev ustrezne uporabe te uredbe, še zlasti tako, da:

| (a) | s predvidenimi ustreznimi pregledi na kraju samem, z denaturanti ali plombami na prevozih zagotovi, da noben proizvod, za katerega se plača nadomestilo iz člena 2, ne vstopi v prehransko ali krmno verigo; |
| --- | --- |

(a)

s predvidenimi ustreznimi pregledi na kraju samem, z denaturanti ali plombami na prevozih zagotovi, da noben proizvod, za katerega se plača nadomestilo iz člena 2, ne vstopi v prehransko ali krmno verigo;

| (b) | z izvajanjem upravnega in knjigovodskega pregleda vsaj enkrat na koledarski mesec za vsako sodelujočo kafilerijo zagotovi, da so bili odstranjeni vsi trupi in prašičje meso, dobavljeni od začetka sheme ali od zadnjega pregleda; |
| --- | --- |

(b)

z izvajanjem upravnega in knjigovodskega pregleda vsaj enkrat na koledarski mesec za vsako sodelujočo kafilerijo zagotovi, da so bili odstranjeni vsi trupi in prašičje meso, dobavljeni od začetka sheme ali od zadnjega pregleda;

| (c) | izvaja nadzor popisov na kraju samem za sveže, ohlajeno ali zamrznjeno prašičje meso, ki se skladišči drugje kot v klavnicah, kot je določeno v členu 1(c)(ii) z namenom, da se določi količina prašičjega mesa živali, zaklanih najpozneje 6. decembra 2008, ter tako zagotovi, da je meso varno, se lahko identificira in se skladišči ločeno od ostalih zalog, ter da pri skladiščenju mesa potekajo potrebni pregledi glede identifikacije in teže; |
| --- | --- |

(c)

izvaja nadzor popisov na kraju samem za sveže, ohlajeno ali zamrznjeno prašičje meso, ki se skladišči drugje kot v klavnicah, kot je določeno v členu 1(c)(ii) z namenom, da se določi količina prašičjega mesa živali, zaklanih najpozneje 6. decembra 2008, ter tako zagotovi, da je meso varno, se lahko identificira in se skladišči ločeno od ostalih zalog, ter da pri skladiščenju mesa potekajo potrebni pregledi glede identifikacije in teže;

| (d) | zagotavlja preglede na kraju samem in podrobna poročila o njih, pri čemer zlasti navede:






  (i) | razpon starosti, razvrstitev in skupno število živali, ki se prevažajo s farm, datum in čas njihovega prevoza do klavnice ter prihod tja; |
| --- | --- | --- |

(d)

zagotavlja preglede na kraju samem in podrobna poročila o njih, pri čemer zlasti navede:

(i)

razpon starosti, razvrstitev in skupno število živali, ki se prevažajo s farm, datum in čas njihovega prevoza do klavnice ter prihod tja;

| (ii) | količino trupov živali, prepeljanih pod carinsko plombo iz klavnice v kafilerijo, dovolilnico za prevoz živali in številko carinske plombe; |
| --- | --- |

(ii)

količino trupov živali, prepeljanih pod carinsko plombo iz klavnice v kafilerijo, dovolilnico za prevoz živali in številko carinske plombe;

| (iii) | v primeru zakola na farmi, kot je določeno v tretjem pododstavku člena 2(1), število živali, zaklanih na farmah, število trupov, prepeljanih pod carinsko plombo iz farme, ter količino dostavljenih živali v kafilerijo, dovolilnico za prevoz živali in številko carinske plombe; |
| --- | --- |

(iii)

v primeru zakola na farmi, kot je določeno v tretjem pododstavku člena 2(1), število živali, zaklanih na farmah, število trupov, prepeljanih pod carinsko plombo iz farme, ter količino dostavljenih živali v kafilerijo, dovolilnico za prevoz živali in številko carinske plombe;

| (iv) | za vsak proizvod iz prašičjega mesa datum zakola živali, iz katere je pridelan proizvod, ter protokol teže proizvoda; ter za sveže, ohlajeno ali zamrznjeno prašičje meso živali, ki se skladišči drugje kot v klavnicah, mesto in izvedena dejanja za zagotovitev varnosti zadevnega proizvoda med skladiščenjem in odstranitvijo; |
| --- | --- |

(iv)

za vsak proizvod iz prašičjega mesa datum zakola živali, iz katere je pridelan proizvod, ter protokol teže proizvoda; ter za sveže, ohlajeno ali zamrznjeno prašičje meso živali, ki se skladišči drugje kot v klavnicah, mesto in izvedena dejanja za zagotovitev varnosti zadevnega proizvoda med skladiščenjem in odstranitvijo;

| (v) | količino trupov in razvrstitev proizvodov iz prašičjega mesa, prepeljanih pod carinsko plombo s točke zbiranja, ter dostavljenih kafileriji, številke dovolilnice za prevoz živali in carinske plombe; |
| --- | --- |

(v)

količino trupov in razvrstitev proizvodov iz prašičjega mesa, prepeljanih pod carinsko plombo s točke zbiranja, ter dostavljenih kafileriji, številke dovolilnice za prevoz živali in carinske plombe;

| (vi) | vidike, registre in dokumente, preverjene v skladu s pregledi iz zgoraj navedene točke (b), ter dnevne preglede količine trupov in prašičjega mesa, dostavljenega kafileriji, ustrezne datume odstranitve ter odstranjene količine. |
| --- | --- |

(vi)

vidike, registre in dokumente, preverjene v skladu s pregledi iz zgoraj navedene točke (b), ter dnevne preglede količine trupov in prašičjega mesa, dostavljenega kafileriji, ustrezne datume odstranitve ter odstranjene količine.

2.   Irska pošlje Komisiji:

| (a) | opis izvedenih pregledov in načine poročanja za vse zadevne ukrepe čimprej po začetku veljavnosti te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

opis izvedenih pregledov in načine poročanja za vse zadevne ukrepe čimprej po začetku veljavnosti te uredbe;

| (b) | podrobno poročilo o izvedenih pregledih iz odstavka 1 najpozneje 1. marca 2009. |
| --- | --- |

(b)

podrobno poročilo o izvedenih pregledih iz odstavka 1 najpozneje 1. marca 2009.

Člen 5

Intervencijski ukrepi

Ukrepi, opredeljeni v tej uredbi, se razumejo kot intervencija z namenom stabiliziranja kmetijskih trgov v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 (4).

Člen 6

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 13. decembra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. januarja 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 339, 18.12.2008, str. 78.

2

(3)  UL L 171, 23.6.2006, str. 1.

3

(4)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

4

---

DIREKTIVE

| 31.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/45 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/45

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2009/5/ES

z dne 30. januarja 2009

o spremembi Priloge III k Direktivi 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu in razveljavitvi Direktive Sveta 88/599/EGS (1) ter zlasti člena 9(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2006/22/ES v Prilogi III vsebuje začetni seznam kršitev Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 (2) ter Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (3). |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2006/22/ES v Prilogi III vsebuje začetni seznam kršitev Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 (2) ter Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (3).

| (2) | Člen 9(3) Direktive 2006/22/ES zagotavlja možnost, da se Priloga prilagodi z namenom vzpostavitve smernic za skupni obseg kršitev, razdeljenih v kategorije. Kategorija za najhujše kršitve naj vključuje tiste, ki predstavljajo resno nevarnost smrti ali resnih telesnih poškodb. |
| --- | --- |

(2)

Člen 9(3) Direktive 2006/22/ES zagotavlja možnost, da se Priloga prilagodi z namenom vzpostavitve smernic za skupni obseg kršitev, razdeljenih v kategorije. Kategorija za najhujše kršitve naj vključuje tiste, ki predstavljajo resno nevarnost smrti ali resnih telesnih poškodb.

| (3) | Zagotovitev nadaljnjih smernic za kategorizacijo kršitev je pomemben korak k zagotavljanju pravne varnosti za podjetja in pravičnejše konkurence med podjetji. |
| --- | --- |

(3)

Zagotovitev nadaljnjih smernic za kategorizacijo kršitev je pomemben korak k zagotavljanju pravne varnosti za podjetja in pravičnejše konkurence med podjetji.

| (4) | Usklajena kategorizacija kršitev je zaželena tudi zaradi zagotovitve skupne osnove za sisteme ocenjevanja tveganja, ki jih morajo uvesti države članice v skladu s členom 9(1) Direktive 2006/22/ES. Na podlagi teh usklajenih kategorij bo lažje vključevati kršitve, ki jih stori voznik ali podjetje v državi članici, ki ni država članica, v kateri je bilo podjetje ustanovljeno. |
| --- | --- |

(4)

Usklajena kategorizacija kršitev je zaželena tudi zaradi zagotovitve skupne osnove za sisteme ocenjevanja tveganja, ki jih morajo uvesti države članice v skladu s členom 9(1) Direktive 2006/22/ES. Na podlagi teh usklajenih kategorij bo lažje vključevati kršitve, ki jih stori voznik ali podjetje v državi članici, ki ni država članica, v kateri je bilo podjetje ustanovljeno.

| (5) | Splošno pravilo je, da morajo biti kršitve kategorizirane glede na njihovo resnost in morebitne posledice za varnost v cestnem prometu ter sposobnost nadzorovanja, v kolikšni meri voznik in podjetje spoštujeta zakonodajo. |
| --- | --- |

(5)

Splošno pravilo je, da morajo biti kršitve kategorizirane glede na njihovo resnost in morebitne posledice za varnost v cestnem prometu ter sposobnost nadzorovanja, v kolikšni meri voznik in podjetje spoštujeta zakonodajo.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 18(1) Uredbe (EGS) št. 3821/85 – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 18(1) Uredbe (EGS) št. 3821/85 –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga III k Direktivi 2006/22/ES se nadomesti z besedilom v Prilogi k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. decembra 2009. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 30. januarja 2009

Za Komisijo

Antonio TAJANI

Podpredsednik

---

(1)  UL L 102, 11.4.2006, str. 35.

1

(2)  UL L 102, 11.4.2006, str. 1.

2

(3)  UL L 370, 31.12.1985, str. 8.

3

---

PRILOGA

„PRILOGA III

Kršitve

V skladu s členom 9(3) naslednja tabela vsebuje smernice za skupni obseg kršitev uredb (ES) št. 561/2006 in (EGS) št. 3821/85, razdeljene v kategorije glede na resnost.

1.   Skupine kršitev Uredbe (ES) št. 561/2006

| Št. | Pravna podlaga | Vrsta kršitve | Resnost kršitve (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| ZRK | RK | MK |
| A | Posadka | | | |
| A1 | člen 5(1) | Neupoštevanje najnižje starosti voznikov | | X | |
| B | Čas vožnje | | | |
| B1 | člen 6(1) | Prekoračitev dnevnega časa vožnje 9 h, če podaljšanje na 10 h ni odobreno | 9 h<...<10 h | | | X |
| B2 | 10 h<...<11 h | | X | |
| B3 | 11 h<... | X | | |
| B4 | Prekoračitev podaljšanega dnevnega časa vožnje 10 h, če je podaljšanje odobreno | 10 h<...<11 h | | | X |
| B5 | 11 h<...<12 h | | X | |
| B6 | 12 h<... | X | | |
| B7 | člen 6(2) | Prekoračitev tedenskega časa vožnje | 56 h<...<60 h | | | X |
| B8 | 60 h<...<70 h | | X | |
| B9 | 70 h<... | X | | |
| B10 | člen 6(3) | Prekoračitev skupnega časa vožnje dveh zaporednih tednov | 90 h<...<100 h | | | X |
| B11 | 100 h<...<112 h 30 | | X | |
| B12 | 112 h 30<... | X | | |
| C | Odmori | | | |
| C1 | člen 7 | Prekoračitev neprekinjenega časa vožnje | 4 h 30<...<5 h | | | X |
| C2 | 5 h<...<6 h | | X | |
| C3 | 6 h<... | X | | |
| D | Čas počitka | | | |
| D1 | člen 8(2) | Nezadosten dnevni čas počitka, tj. manj kot 11 h, če skrajšani dnevni čas počitka ni odobren | 10 h<...<11 h | | | X |
| D2 | 8 h 30<...<10 h | | X | |
| D3 | ...<8 h 30 | X | | |
| D4 | Nezadosten skrajšani dnevni čas počitka, tj. manj kot 9 h, če je skrajšanje odobreno | 8 h<...<9 h | | | X |
| D5 | 7 h<...<8 h | | X | |
| D6 | ...<7 h | X | | |
| D7 | Nezadosten deljeni dnevni čas počitka, tj. manj kot 3 h + 9 h | 3 h+(8 h<...<9 h) | | | X |
| D8 | 3 h+(7 h<...<8 h) | | X | |
| D9 | 3 h+(...<7 h) | X | | |
| D10 | člen 8(5) | Nezadosten dnevni čas počitka, tj. manj kot 9 h, v primeru vožnje z več vozniki | 8 h<...<9 h | | | X |
| D11 | 7 h<...<8 h | | X | |
| D12 | ...<7 h | X | | |
| D13 | člen 8(6) | Nezadosten skrajšani tedenski čas počitka, tj. manj kot 24 h | 22 h<...<24 h | | | X |
| D14 | 20 h<...<22 h | | X | |
| D15 | ...<20 h | X | | |
| D16 | Nezadosten tedenski čas počitka, tj. manj kot 45 h, če skrajšani tedenski čas počitka ni odobren | 42 h<...<45 h | | | X |
| D17 | 36 h<...<42 h | | X | |
| D18 | ...<36 h | X | | |
| E | Vrste plačila | | | |
| E1 | člen 10(1) | Povezava med plačo in prevoženo razdaljo ali količino prevoženega blaga | X | | |

Št.

Pravna podlaga

Vrsta kršitve

Resnost kršitve (1)

ZRK

RK

MK

A

Posadka

A1

člen 5(1)

Neupoštevanje najnižje starosti voznikov

X

B

Čas vožnje

B1

člen 6(1)

Prekoračitev dnevnega časa vožnje 9 h, če podaljšanje na 10 h ni odobreno

9 h<...<10 h

X

B2

10 h<...<11 h

X

B3

11 h<...

X

B4

Prekoračitev podaljšanega dnevnega časa vožnje 10 h, če je podaljšanje odobreno

10 h<...<11 h

X

B5

11 h<...<12 h

X

B6

12 h<...

X

B7

člen 6(2)

Prekoračitev tedenskega časa vožnje

56 h<...<60 h

X

B8

60 h<...<70 h

X

B9

70 h<...

X

B10

člen 6(3)

Prekoračitev skupnega časa vožnje dveh zaporednih tednov

90 h<...<100 h

X

B11

100 h<...<112 h 30

X

B12

112 h 30<...

X

C

Odmori

C1

člen 7

Prekoračitev neprekinjenega časa vožnje

4 h 30<...<5 h

X

C2

5 h<...<6 h

X

C3

6 h<...

X

D

Čas počitka

D1

člen 8(2)

Nezadosten dnevni čas počitka, tj. manj kot 11 h, če skrajšani dnevni čas počitka ni odobren

10 h<...<11 h

X

D2

8 h 30<...<10 h

X

D3

...<8 h 30

X

D4

Nezadosten skrajšani dnevni čas počitka, tj. manj kot 9 h, če je skrajšanje odobreno

8 h<...<9 h

X

D5

7 h<...<8 h

X

D6

...<7 h

X

D7

Nezadosten deljeni dnevni čas počitka, tj. manj kot 3 h + 9 h

3 h+(8 h<...<9 h)

X

D8

3 h+(7 h<...<8 h)

X

D9

3 h+(...<7 h)

X

D10

člen 8(5)

Nezadosten dnevni čas počitka, tj. manj kot 9 h, v primeru vožnje z več vozniki

8 h<...<9 h

X

D11

7 h<...<8 h

X

D12

...<7 h

X

D13

člen 8(6)

Nezadosten skrajšani tedenski čas počitka, tj. manj kot 24 h

22 h<...<24 h

X

D14

20 h<...<22 h

X

D15

...<20 h

X

D16

Nezadosten tedenski čas počitka, tj. manj kot 45 h, če skrajšani tedenski čas počitka ni odobren

42 h<...<45 h

X

D17

36 h<...<42 h

X

D18

...<36 h

X

E

Vrste plačila

E1

člen 10(1)

Povezava med plačo in prevoženo razdaljo ali količino prevoženega blaga

X

2.   Skupine kršitev Uredbe (EGS) št. 3821/85

| Št. | Pravna podlaga | Vrsta kršitve | Resnost kršitve (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| ZRK | RK | MK |
| F | Vgradnja tahografa | | | |
| F1 | člen 3(1) | Noben odobren tahograf ne vgrajen ne v uporabi | X | | |
| G | Uporaba tahografa, vozniške kartice ali tahografskega vložka | | | |
| G1 | člen 13 | Nepravilno delovanje tahografa (na primer: tahograf ni primerno pregledan, umerjen in zapečaten) | X | | |
| G2 | Neprimerna uporaba tahografa (uporaba neveljavne vozniške kartice, namerna zloraba itd.) | X | | |
| G3 | člen 14(1) | V vozilu ni zadostnega števila tahografskih vložkov | | X | |
| G4 | Tip tahografskega vložka ni odobren | | X | |
| G5 | V vozilu ni dovolj papirja za izpise | | | X |
| G6 | člen 14(2) | Podjetje ne hrani tahografskih vložkov, izpisov in posnetih podatkov | X | | |
| G7 | člen 14(4) | Voznik je imetnik več kot le ene vozniške kartice | X | | |
| G8 | člen 14(4) | Voznik uporablja vozniško kartico, ki ni njegova osebna veljavna kartica | X | | |
| G9 | člen 14(4) | Uporaba poškodovane vozniške kartice ali kartice, ki je potekla | X | | |
| G10 | člen 14(5) | Podatki, ki so zapisani in shranjeni v tahografu, niso na voljo najmanj 365 dni | X | | |
| G11 | člen 15(1) | Uporaba umazanih ali poškodovanih tahografskih vložkov ali vozniških kartic, pri čemer so podatki berljivi | | | X |
| G12 | Uporaba umazanih ali poškodovanih tahografskih vložkov ali vozniških kartic, pri čemer podatki niso berljivi | X | | |
| G13 | Voznik v sedmih koledarskih dneh ni zaprosil za zamenjavo poškodovane, izgubljene ali ukradene kartice ali kartice, ki ne deluje pravilno | | X | |
| G14 | člen 15(2) | Napačna uporaba tahografskega vložka/vozniške kartice | X | | |
| G15 | Nedovoljen odvzem vložkov ali vozniške kartice, ki vpliva na zapis ustreznih podatkov | X | | |
| G16 | Nedovoljen odvzem vložkov ali vozniške kartice, ki ne vpliva na zapis podatkov | | | X |
| G17 | Tahografski vložek ali vozniška kartica se uporabljata daljše obdobje od tistega, za katerega sta namenjena, vendar so vsi podatki ohranjeni | | | X |
| G18 | Tahografski vložek ali vozniška kartica se uporabljata daljše obdobje od tistega, za katerega sta namenjena in podatki niso ohranjeni | X | | |
| G19 | Neuporaba ročnega vpisa, ko je to zahtevano | X | | |
| G20 | Vstavitev napačnega vložka ali vozniške kartice v neustrezno režo (pri vožnji z več vozniki) | X | | |
| G21 | člen 15(3) | Čas zapisa na vložku ne ustreza uradnemu času v državi registracije vozila | | X | |
| G22 | Nepravilna uporaba preklopnih mehanizmov | X | | |
| H | Vpis podatkov | | | |
| H1 | člen 15(5) | Na tahografski vložek ni vpisan priimek | X | | |
| H2 | Na tahografski vložek ni vpisano ime | X | | |
| H3 | Na tahografski vložek ni vpisan datum začetka in prenehanja uporabe | | X | |
| H4 | Na tahografski vložek ni vpisan kraj začetka in prenehanja uporabe | | | X |
| H5 | Na tahografski vložek ni vpisana registrska številka | | | X |
| H6 | Na tahografski vložek ni vpisano stanje kilometrskega števca (začetek) | | X | |
| H7 | Na tahografski vložek ni vpisano stanje kilometrskega števca (konec) | | | X |
| H8 | Na tahografski vložek ni vpisan čas zamenjave vozila | | | X |
| H9 | člen 15(5a) | V tahograf ni vnesena oznaka države | | | X |
| I | Predložitev podatkov | | | |
| I1 | člen 15(7) | Zavrnitev pregleda | X | | |
| I2 | člen 15(7) | Voznik ni zmožen predložiti zapisov za tekoči dan | X | | |
| I3 | Voznik ni zmožen predložiti zapisov za predhodnih 28 dni | X | | |
| I4 | Voznik ni zmožen predložiti zapisov vozniške kartice, če jo ima | X | | |
| I5 | Voznik ni zmožen predložiti ročnih zapisov in izpisov, izdelanih v tekočem tednu in predhodnih 28 dneh | X | | |
| I6 | Voznik ni zmožen predložiti vozniške kartice | X | | |
| I7 | Voznik ni zmožen predložiti izpisov, izdelanih v tekočem tednu in predhodnih 28 dneh | X | | |
| J | Goljufije | | | |
| J1 | člen 15(8) | Ponareditev, zatajitev ali uničenje podatkov, ki so zapisani na tahografskih vložkih oz. shranjeni v tahografu ali na vozniški kartici, ali tahografskih izpisov | X | | |
| J2 | Zloraba tahografa, tahografskega vložka ali vozniške kartice, ki bi lahko imela za posledico ponarejanje podatkov in/ali izpisanih informacij | X | | |
| J3 | Na vozilu je naprava, ki bi jo bilo mogoče uporabiti za ponarejanje podatkov in/ali izpisanih informacij (prekinjevalec, žica itd.) | X | | |
| K | Okvara vozila | | | |
| K1 | člen 16(1) | Popravilo ni bilo opravljeno pri pooblaščenem serviserju ali v pooblaščeni servisni delavnici | X | | |
| K2 | Popravilo ni bilo opravljeno na poti | | X | |
| L | Ročni vpis podatkov na izpise | | | |
| L1 | člen 16(2) | Voznik ni označil vseh informacij za časovna obdobja, ki jih tahograf, medtem ko je bil okvarjen ali ni pravilno deloval, ni več pravilno zapisal | X | | |
| L2 | Na začasnem vložku ni označene številke vozniške kartice in/ali imena in/ali številke vozniškega dovoljenja | X | | |
| L3 | Na začasnem vložku ni podpisa | | X | |
| L4 | člen 16(3) | Izguba ali kraja vozniške kartice ni uradno sporočena pristojnim organom države članice, v kateri je do tatvine prišlo | X | | |

Št.

Pravna podlaga

Vrsta kršitve

Resnost kršitve (2)

ZRK

RK

MK

F

Vgradnja tahografa

F1

člen 3(1)

Noben odobren tahograf ne vgrajen ne v uporabi

X

G

Uporaba tahografa, vozniške kartice ali tahografskega vložka

G1

člen 13

Nepravilno delovanje tahografa (na primer: tahograf ni primerno pregledan, umerjen in zapečaten)

X

G2

Neprimerna uporaba tahografa (uporaba neveljavne vozniške kartice, namerna zloraba itd.)

X

G3

člen 14(1)

V vozilu ni zadostnega števila tahografskih vložkov

X

G4

Tip tahografskega vložka ni odobren

X

G5

V vozilu ni dovolj papirja za izpise

X

G6

člen 14(2)

Podjetje ne hrani tahografskih vložkov, izpisov in posnetih podatkov

X

G7

člen 14(4)

Voznik je imetnik več kot le ene vozniške kartice

X

G8

člen 14(4)

Voznik uporablja vozniško kartico, ki ni njegova osebna veljavna kartica

X

G9

člen 14(4)

Uporaba poškodovane vozniške kartice ali kartice, ki je potekla

X

G10

člen 14(5)

Podatki, ki so zapisani in shranjeni v tahografu, niso na voljo najmanj 365 dni

X

G11

člen 15(1)

Uporaba umazanih ali poškodovanih tahografskih vložkov ali vozniških kartic, pri čemer so podatki berljivi

X

G12

Uporaba umazanih ali poškodovanih tahografskih vložkov ali vozniških kartic, pri čemer podatki niso berljivi

X

G13

Voznik v sedmih koledarskih dneh ni zaprosil za zamenjavo poškodovane, izgubljene ali ukradene kartice ali kartice, ki ne deluje pravilno

X

G14

člen 15(2)

Napačna uporaba tahografskega vložka/vozniške kartice

X

G15

Nedovoljen odvzem vložkov ali vozniške kartice, ki vpliva na zapis ustreznih podatkov

X

G16

Nedovoljen odvzem vložkov ali vozniške kartice, ki ne vpliva na zapis podatkov

X

G17

Tahografski vložek ali vozniška kartica se uporabljata daljše obdobje od tistega, za katerega sta namenjena, vendar so vsi podatki ohranjeni

X

G18

Tahografski vložek ali vozniška kartica se uporabljata daljše obdobje od tistega, za katerega sta namenjena in podatki niso ohranjeni

X

G19

Neuporaba ročnega vpisa, ko je to zahtevano

X

G20

Vstavitev napačnega vložka ali vozniške kartice v neustrezno režo (pri vožnji z več vozniki)

X

G21

člen 15(3)

Čas zapisa na vložku ne ustreza uradnemu času v državi registracije vozila

X

G22

Nepravilna uporaba preklopnih mehanizmov

X

H

Vpis podatkov

H1

člen 15(5)

Na tahografski vložek ni vpisan priimek

X

H2

Na tahografski vložek ni vpisano ime

X

H3

Na tahografski vložek ni vpisan datum začetka in prenehanja uporabe

X

H4

Na tahografski vložek ni vpisan kraj začetka in prenehanja uporabe

X

H5

Na tahografski vložek ni vpisana registrska številka

X

H6

Na tahografski vložek ni vpisano stanje kilometrskega števca (začetek)

X

H7

Na tahografski vložek ni vpisano stanje kilometrskega števca (konec)

X

H8

Na tahografski vložek ni vpisan čas zamenjave vozila

X

H9

člen 15(5a)

V tahograf ni vnesena oznaka države

X

I

Predložitev podatkov

I1

člen 15(7)

Zavrnitev pregleda

X

I2

člen 15(7)

Voznik ni zmožen predložiti zapisov za tekoči dan

X

I3

Voznik ni zmožen predložiti zapisov za predhodnih 28 dni

X

I4

Voznik ni zmožen predložiti zapisov vozniške kartice, če jo ima

X

I5

Voznik ni zmožen predložiti ročnih zapisov in izpisov, izdelanih v tekočem tednu in predhodnih 28 dneh

X

I6

Voznik ni zmožen predložiti vozniške kartice

X

I7

Voznik ni zmožen predložiti izpisov, izdelanih v tekočem tednu in predhodnih 28 dneh

X

J

Goljufije

J1

člen 15(8)

Ponareditev, zatajitev ali uničenje podatkov, ki so zapisani na tahografskih vložkih oz. shranjeni v tahografu ali na vozniški kartici, ali tahografskih izpisov

X

J2

Zloraba tahografa, tahografskega vložka ali vozniške kartice, ki bi lahko imela za posledico ponarejanje podatkov in/ali izpisanih informacij

X

J3

Na vozilu je naprava, ki bi jo bilo mogoče uporabiti za ponarejanje podatkov in/ali izpisanih informacij (prekinjevalec, žica itd.)

X

K

Okvara vozila

K1

člen 16(1)

Popravilo ni bilo opravljeno pri pooblaščenem serviserju ali v pooblaščeni servisni delavnici

X

K2

Popravilo ni bilo opravljeno na poti

X

L

Ročni vpis podatkov na izpise

L1

člen 16(2)

Voznik ni označil vseh informacij za časovna obdobja, ki jih tahograf, medtem ko je bil okvarjen ali ni pravilno deloval, ni več pravilno zapisal

X

L2

Na začasnem vložku ni označene številke vozniške kartice in/ali imena in/ali številke vozniškega dovoljenja

X

L3

Na začasnem vložku ni podpisa

X

L4

člen 16(3)

Izguba ali kraja vozniške kartice ni uradno sporočena pristojnim organom države članice, v kateri je do tatvine prišlo

X

---

(1)  ZRK = zelo resna kršitev / RK = resna kršitev / MK = manjša kršitev

1

(2)  ZRK = zelo resna kršitev / RK = resna kršitev / MK = manjša kršitev“

2

---

POSLOVNIKI

Sodišče

| 31.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/51 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/51

---

SPREMEMBE PRAKTIČNIH NAVODIL

v zvezi z neposrednimi tožbami in pritožbami

SODIŠČE EVROPSKIH SKUPNOSTI –

na podlagi člena 125a svojega poslovnika

in ob upoštevanju tega, da:

| (1) | je Sodišče za čim večjo učinkovitost ustnih obravnav sklenilo uvesti nekaj sprememb v organizaciji in poteku obravnav; |
| --- | --- |

(1)

je Sodišče za čim večjo učinkovitost ustnih obravnav sklenilo uvesti nekaj sprememb v organizaciji in poteku obravnav;

| (2) | je prva sprememba posplošitev obstoječe prakse, po kateri se med drugim stranke, ki so vabljene na obravnavo, pozove, naj odgovorijo na nekatera vprašanja, zavzamejo stališča o vprašanjih med podajanjem ustnih navedb ali se pri tem osredotočijo na nekatere vidike zadeve, ki se zdijo za odločitev Sodišča zlasti pomembni; |
| --- | --- |

(2)

je prva sprememba posplošitev obstoječe prakse, po kateri se med drugim stranke, ki so vabljene na obravnavo, pozove, naj odgovorijo na nekatera vprašanja, zavzamejo stališča o vprašanjih med podajanjem ustnih navedb ali se pri tem osredotočijo na nekatere vidike zadeve, ki se zdijo za odločitev Sodišča zlasti pomembni;

| (3) | je druga sprememba med obravnavo odmeriti več časa in pripisati večjo pomembnost izmenjavi vprašanj in odgovorov med člani Sodišča in osebami, ki podajajo ustne navedbe, tako da ima posamezna stranka za podajanje ustnih navedb na obravnavi pred občnim senatom, velikim senatom ali senatom petih sodnikov na voljo dvajset minut, pred senatom treh sodnikov pa petnajst minut; |
| --- | --- |

(3)

je druga sprememba med obravnavo odmeriti več časa in pripisati večjo pomembnost izmenjavi vprašanj in odgovorov med člani Sodišča in osebami, ki podajajo ustne navedbe, tako da ima posamezna stranka za podajanje ustnih navedb na obravnavi pred občnim senatom, velikim senatom ali senatom petih sodnikov na voljo dvajset minut, pred senatom treh sodnikov pa petnajst minut;

| (4) | je treba praktična navodila zato dopolniti in posodobiti nekatere elektronske naslove v njih – |
| --- | --- |

(4)

je treba praktična navodila zato dopolniti in posodobiti nekatere elektronske naslove v njih –

SPREJEMA TE SPREMEMBE PRAKTIČNIH NAVODIL Z DNE 15. OKTOBRA 2004 (1):

| 1. | V točki 1, druga alinea, se naslov ecj.registry@curia.eu.int nadomesti z naslovom „ecj.registry@curia.europa.eu“. |
| --- | --- |

1.

V točki 1, druga alinea, se naslov ecj.registry@curia.eu.int nadomesti z naslovom „ecj.registry@curia.europa.eu“.

| 2. | Točke od 49 do 51 se nadomestijo s spodnjim besedilom:






  „49. | V vabilu na obravnavo se stranke obvesti o morebitnih ukrepih organizacije, ki jih določi Sodišče. Med ukrepi je lahko ta, da se stranke, ki so vabljene na obravnavo, pozove, naj odgovorijo na nekatera vprašanja, zavzamejo stališča o vprašanjih med podajanjem ustnih navedb ali se pri tem osredotočijo na nekatere vidike zadeve, ali naj se stranke, ki zagovarjajo enaka stališča, za obravnavo med seboj posvetujejo glede skupne obrambe.
  Pred začetkom obravnave se zastopnike in odvetnike povabi na kratek sestanek s sodečim senatom, ki je namenjen pripravi obravnave. Sodnik poročevalec in generalni pravobranilec lahko ob tej priložnosti opredelijo točke, glede katerih so zaželena dodatna pojasnila v ustni obravnavi. |
| --- | --- | --- |

2.

Točke od 49 do 51 se nadomestijo s spodnjim besedilom:

„49.

V vabilu na obravnavo se stranke obvesti o morebitnih ukrepih organizacije, ki jih določi Sodišče. Med ukrepi je lahko ta, da se stranke, ki so vabljene na obravnavo, pozove, naj odgovorijo na nekatera vprašanja, zavzamejo stališča o vprašanjih med podajanjem ustnih navedb ali se pri tem osredotočijo na nekatere vidike zadeve, ali naj se stranke, ki zagovarjajo enaka stališča, za obravnavo med seboj posvetujejo glede skupne obrambe.

Pred začetkom obravnave se zastopnike in odvetnike povabi na kratek sestanek s sodečim senatom, ki je namenjen pripravi obravnave. Sodnik poročevalec in generalni pravobranilec lahko ob tej priložnosti opredelijo točke, glede katerih so zaželena dodatna pojasnila v ustni obravnavi.

| 50. | Obravnava je navadno sestavljena iz treh delov: podajanja ustnih navedb, vprašanj članov Sodišča in replik.
  Ker je Sodišče že seznanjeno z dokumenti, ki so bili predloženi v pisnem postopku, je namen podajanja ustnih navedb izpostaviti ali podrobno razložiti točke, ki jih oseba, ki jih podaja, šteje za zlasti pomembne pri odločitvi Sodišča. Med podajanjem ustnih navedb se je treba izogibati ponavljanju navedb iz pisnega postopka. Ponovna navedba dejanskega in pravnega okvira zadeve po navadi ni potrebna.
  Podajanje ustnih navedb je priporočljivo začeti s predstavitvijo njihove strukture.
  Na morebitna vprašanja, ki jih je Sodišče postavilo vnaprej, da bi se nanje odgovorilo na obravnavi, je treba odgovoriti v sklopu ustnih navedb.
  Kadar Sodišče udeležence obravnave pozove, naj se pri podajanju ustnih navedb osredotočijo na nekatere točke, ti ne bi smeli navajati drugih vidikov zadeve, razen če menijo, da so ti zlasti pomembni za odločitev Sodišča.
  Udeleženci, ki zagovarjajo podobna stališča, se morajo, kolikor je to mogoče, izogibati ponovnemu navajanju argumentov, ki so že bili predstavljeni na isti obravnavi.
  Glede trajanja podajanja ustnih navedb glej točko 51 spodaj.
  Namen vprašanj članov Sodišča je po navadi omogočiti tistim, ki podajajo ustne navedbe, da glede nanje in na predložene dokumente v pisnem postopku pojasnijo ali podrobno razložijo nekatere točke.
  Namen replik je omogočiti osebam, ki podajajo ustne navedbe, da na kratko odgovorijo na stališča, podana na obravnavi, a le če menijo, da je to potrebno. Replika se mora nanašati samo na odgovor na navedena stališča in tega ne sme presegati. |
| --- | --- |

50.

Obravnava je navadno sestavljena iz treh delov: podajanja ustnih navedb, vprašanj članov Sodišča in replik.

Ker je Sodišče že seznanjeno z dokumenti, ki so bili predloženi v pisnem postopku, je namen podajanja ustnih navedb izpostaviti ali podrobno razložiti točke, ki jih oseba, ki jih podaja, šteje za zlasti pomembne pri odločitvi Sodišča. Med podajanjem ustnih navedb se je treba izogibati ponavljanju navedb iz pisnega postopka. Ponovna navedba dejanskega in pravnega okvira zadeve po navadi ni potrebna.

Podajanje ustnih navedb je priporočljivo začeti s predstavitvijo njihove strukture.

Na morebitna vprašanja, ki jih je Sodišče postavilo vnaprej, da bi se nanje odgovorilo na obravnavi, je treba odgovoriti v sklopu ustnih navedb.

Kadar Sodišče udeležence obravnave pozove, naj se pri podajanju ustnih navedb osredotočijo na nekatere točke, ti ne bi smeli navajati drugih vidikov zadeve, razen če menijo, da so ti zlasti pomembni za odločitev Sodišča.

Udeleženci, ki zagovarjajo podobna stališča, se morajo, kolikor je to mogoče, izogibati ponovnemu navajanju argumentov, ki so že bili predstavljeni na isti obravnavi.

Glede trajanja podajanja ustnih navedb glej točko 51 spodaj.

Namen vprašanj članov Sodišča je po navadi omogočiti tistim, ki podajajo ustne navedbe, da glede nanje in na predložene dokumente v pisnem postopku pojasnijo ali podrobno razložijo nekatere točke.

Namen replik je omogočiti osebam, ki podajajo ustne navedbe, da na kratko odgovorijo na stališča, podana na obravnavi, a le če menijo, da je to potrebno. Replika se mora nanašati samo na odgovor na navedena stališča in tega ne sme presegati.

| 51. | Podajanje ustnih navedb pred občnim senatom, velikim senatom ali senatom petih sodnikov je omejeno na dvajset minut, pred senatom treh sodnikov pa na petnajst minut. Podajanje ustnih navedb intervenienta je pred vsemi senati omejeno na petnajst minut.
  Podaljšanje tega časa je izjemoma dovoljeno na obrazložen predlog. Tak predlog mora Sodišče prejeti najpozneje dva tedna pred obravnavo.
  V vabilu na obravnavo so zastopniki in odvetniki povabljeni, naj sodnega tajnika obvestijo o predvidenem trajanju podajanja ustnih navedb. Ti podatki so potrebni za načrtovanje dela Sodišča in senatov, zato se najavljenega časa ne sme prekoračiti.“ |
| --- | --- |

51.

Podajanje ustnih navedb pred občnim senatom, velikim senatom ali senatom petih sodnikov je omejeno na dvajset minut, pred senatom treh sodnikov pa na petnajst minut. Podajanje ustnih navedb intervenienta je pred vsemi senati omejeno na petnajst minut.

Podaljšanje tega časa je izjemoma dovoljeno na obrazložen predlog. Tak predlog mora Sodišče prejeti najpozneje dva tedna pred obravnavo.

V vabilu na obravnavo so zastopniki in odvetniki povabljeni, naj sodnega tajnika obvestijo o predvidenem trajanju podajanja ustnih navedb. Ti podatki so potrebni za načrtovanje dela Sodišča in senatov, zato se najavljenega časa ne sme prekoračiti.“

| 3. | V točki 52, drugi odstavek, se po besedilu „Faks (352) 4303-3697“ doda besedilo „ali e-naslov: interpret@curia.europa.eu“. |
| --- | --- |

3.

V točki 52, drugi odstavek, se po besedilu „Faks (352) 4303-3697“ doda besedilo „ali e-naslov: interpret@curia.europa.eu“.

Sprememba v točki 2 velja za obravnave po 1. februarju 2009

Sprejeto v Luxembourgu, 27. januarja 2009

---

(1)  UL L 361, 8.12.2004, str. 15.

1

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 31.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/53 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/53

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 23. januarja 2009

o spremembi Uredbe (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta glede sheme Mednarodne pomorske organizacije za enotno identifikacijsko številko družbe in registriranega lastnika

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 148)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/83/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih (1) ter zlasti člena 10(1) in (2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 725/2004 so se sprejeli ustrezni ukrepi na področju politike pomorskega prometa in oblikovali skupni standardi za razlago, izvajanje in spremljanje sprememb k Mednarodni konvenciji o varstvu človeškega življenja na morju (Konvencija SOLAS) iz leta 1974 ter Mednarodnega kodeksa o zaščiti ladij in pristanišč (Kodeks ISPS), ki jih je sprejela Diplomatska konferenca IMO 12. decembra 2002, znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 725/2004 so se sprejeli ustrezni ukrepi na področju politike pomorskega prometa in oblikovali skupni standardi za razlago, izvajanje in spremljanje sprememb k Mednarodni konvenciji o varstvu človeškega življenja na morju (Konvencija SOLAS) iz leta 1974 ter Mednarodnega kodeksa o zaščiti ladij in pristanišč (Kodeks ISPS), ki jih je sprejela Diplomatska konferenca IMO 12. decembra 2002, znotraj Skupnosti.

| (2) | Zahteve, ki sestavljajo del A Kodeksa ISPS in so postale obvezne na podlagi poglavja XI-2 Priloge h Konvenciji SOLAS, so bile k Uredbi (ES) št. 725/2004 priložene kot Priloga II. |
| --- | --- |

(2)

Zahteve, ki sestavljajo del A Kodeksa ISPS in so postale obvezne na podlagi poglavja XI-2 Priloge h Konvenciji SOLAS, so bile k Uredbi (ES) št. 725/2004 priložene kot Priloga II.

| (3) | Mednarodna pomorska organizacija je 20. maja 2005 sprejela Resolucijo MSC 196(80), ki spreminja Kodeks ISPS glede obveznih zahtev, ki zadevajo določbe poglavja XI-2 Priloge h Konvenciji SOLAS in sestavljajo del A navedenega kodeksa. Zato mora posodobljena različica veljavnih mednarodnih instrumentov iz člena 2 Uredbe (ES) št. 725/2004 vključevati spremembe Kodeksa ISPS. |
| --- | --- |

(3)

Mednarodna pomorska organizacija je 20. maja 2005 sprejela Resolucijo MSC 196(80), ki spreminja Kodeks ISPS glede obveznih zahtev, ki zadevajo določbe poglavja XI-2 Priloge h Konvenciji SOLAS in sestavljajo del A navedenega kodeksa. Zato mora posodobljena različica veljavnih mednarodnih instrumentov iz člena 2 Uredbe (ES) št. 725/2004 vključevati spremembe Kodeksa ISPS.

| (4) | Spremembe Kodeksa ISPS sprejema Mednarodna pomorska organizacija kot ukrep za izboljšanje pomorske varnosti, zaščite in varstva okolja ter za lažje preprečevanje goljufij v pomorstvu. Postopek za preverjanje skladnosti, določen s členom 10(5) Uredbe (ES) št. 725/2004, ne bi smel veljati za ladje, ki opravljajo notranje prevoze v Skupnosti, in pripadajoča pristanišča, saj spremembe Kodeksa ISPS z Resolucijo MSC 196(80) pomenijo tehnično posodobitev določb Kodeksa ISPS. |
| --- | --- |

(4)

Spremembe Kodeksa ISPS sprejema Mednarodna pomorska organizacija kot ukrep za izboljšanje pomorske varnosti, zaščite in varstva okolja ter za lažje preprečevanje goljufij v pomorstvu. Postopek za preverjanje skladnosti, določen s členom 10(5) Uredbe (ES) št. 725/2004, ne bi smel veljati za ladje, ki opravljajo notranje prevoze v Skupnosti, in pripadajoča pristanišča, saj spremembe Kodeksa ISPS z Resolucijo MSC 196(80) pomenijo tehnično posodobitev določb Kodeksa ISPS.

| (5) | Ta postopek za preverjanje skladnosti ne bi smel veljati niti za mednarodni ladijski promet, ker na podlagi ocene Komisije ne obstaja tveganje za to, da bi takšna sprememba znižala standard pomorske varnosti ali da bi bila neskladna z zakonodajo Skupnosti. Poleg tega ni Komisije nobena država članica prosila, naj začne ta postopek, niti ni izrazila kakršnega koli nestrinjanja z vključitvijo sprememb določb iz dela A Kodeksa ISPS v ustrezni pravni instrument Skupnosti kar zadeva mednarodni pomorski promet. |
| --- | --- |

(5)

Ta postopek za preverjanje skladnosti ne bi smel veljati niti za mednarodni ladijski promet, ker na podlagi ocene Komisije ne obstaja tveganje za to, da bi takšna sprememba znižala standard pomorske varnosti ali da bi bila neskladna z zakonodajo Skupnosti. Poleg tega ni Komisije nobena država članica prosila, naj začne ta postopek, niti ni izrazila kakršnega koli nestrinjanja z vključitvijo sprememb določb iz dela A Kodeksa ISPS v ustrezni pravni instrument Skupnosti kar zadeva mednarodni pomorski promet.

| (6) | Zadevne države članice so soglasno/s kvalificirano večino (2) sprejele vključitev tehnične posodobitve določb Kodeksa ISPS glede ladij v smislu člena 3(2) Uredbe (ES) št. 725/2004 in njihovih družb v Prilogo II k Uredbi (ES) št. 725/2004. |
| --- | --- |

(6)

Zadevne države članice so soglasno/s kvalificirano večino (2) sprejele vključitev tehnične posodobitve določb Kodeksa ISPS glede ladij v smislu člena 3(2) Uredbe (ES) št. 725/2004 in njihovih družb v Prilogo II k Uredbi (ES) št. 725/2004.

| (7) | Prilogo II k Uredbi (ES) št. 725/2004 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Prilogo II k Uredbi (ES) št. 725/2004 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 11(1) Uredbe (ES) št. 725/2004 – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 11(1) Uredbe (ES) št. 725/2004 –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga II k Uredbi (ES) št. 725/2004 se spremeni, kakor je določeno v Prilogi k tej odločbi.

Člen 2

Za mednarodni ladijski promet v smislu člena 3(1) Uredbe (ES) št. 725/2004 države članice od 1. januarja 2009 v celoti uporabljajo spremembe določb iz dodatkov 1 in 2 k delu A Kodeksa ISPS, kot so bile sprejete z Resolucijo MSC 196(80) Mednarodne pomorske organizacije z dne 20. maja 2005.

Člen 3

Za notranji ladijski promet v smislu člena 3(2) Uredbe (ES) št. 725/2004 države članice od 1. januarja 2009 v celoti uporabljajo spremembe določb iz dodatkov 1 in 2 k delu A Kodeksa ISPS, kot so bile sprejete z Resolucijo MSC 196(80) Mednarodne pomorske organizacije z dne 20. maja 2005.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 23. januarja 2009

Za Komisijo

Antonio TAJANI

Podpredsednik

---

(1)  UL L 129, 29.4.2004, str. 6.

1

(2)  Odvisno od izida glasovanja.

2

---

PRILOGA

Dodatek k delu A Priloge II k Uredbi (ES) št. 725/2004 se spremeni:

| 1. | V Dodatku 1 „Vzorec mednarodnega spričevala o zaščiti ladje“ se za obstoječo navedbo „Ime in naslov družbe“ vstavi naslednja nova navedba:
  „Identifikacijska številka podjetja“ |
| --- | --- |

1.

V Dodatku 1 „Vzorec mednarodnega spričevala o zaščiti ladje“ se za obstoječo navedbo „Ime in naslov družbe“ vstavi naslednja nova navedba:

„Identifikacijska številka podjetja“

| 2. | V Dodatku 2 „Vzorec začasnega mednarodnega spričevala o zaščiti ladje“ se za obstoječo navedbo „Ime in naslov družbe“ vstavi naslednja nova navedba:
  „Identifikacijska številka podjetja“. |
| --- | --- |

2.

V Dodatku 2 „Vzorec začasnega mednarodnega spričevala o zaščiti ladje“ se za obstoječo navedbo „Ime in naslov družbe“ vstavi naslednja nova navedba:

„Identifikacijska številka podjetja“.

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 31.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/55 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/55

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA ES-ŠVICA št. 1/2009

z dne 14. januarja 2009

o zamenjavi preglednic III in IV(b) Protokola št. 2

(2009/84/ES)

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi strani, podpisanega v Bruslju 22. julija 1972 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), kakor je bil spremenjen s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma glede določb, ki se uporabljajo za predelane kmetijske proizvode, podpisanem v Luxembourgu 26. oktobra 2004, in njegovega Protokola št. 2, ter zlasti člena 7 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupni odbor za izvajanje Protokola št. 2 k Sporazumu določi notranje referenčne cene za pogodbenice. |
| --- | --- |

(1)

Skupni odbor za izvajanje Protokola št. 2 k Sporazumu določi notranje referenčne cene za pogodbenice.

| (2) | Na domačih trgih pogodbenic so se spremenile dejanske cene surovin, za katere se uporabljajo ukrepi za cenovno nadomestilo. |
| --- | --- |

(2)

Na domačih trgih pogodbenic so se spremenile dejanske cene surovin, za katere se uporabljajo ukrepi za cenovno nadomestilo.

| (3) | Zato je treba referenčne cene in zneske iz preglednic III in IV(b) Protokola št. 2 ustrezno posodobiti. |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba referenčne cene in zneske iz preglednic III in IV(b) Protokola št. 2 ustrezno posodobiti.

| (4) | Ker se pričakuje, da bo trg še naprej nestanoviten, bosta pogodbenici vsaka dva meseca izmenjali informacije o cenah na domačem trgu, in če bodo razlike znatne, bi se lahko ta sklep spremenil – |
| --- | --- |

(4)

Ker se pričakuje, da bo trg še naprej nestanoviten, bosta pogodbenici vsaka dva meseca izmenjali informacije o cenah na domačem trgu, in če bodo razlike znatne, bi se lahko ta sklep spremenil –

SKLENIL:

Člen 1

Preglednici III in IV(b) Protokola št. 2 se nadomestita s preglednicama iz prilog I in II k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

V Bruslju, 14. januarja 2009

Za Skupni odbor

Predsednik

Alan SEATTER

---

PRILOGA I

„PREGLEDNICA III

Domače referenčne cene ES in Švice

| Kmetijska surovina | Domača referenčna cena Švice
  CHF za 100 kg neto | Domača referenčna cena ES
  CHF za 100 kg neto | V Švici se uporablja člen 4(1)
  Razlika med referenčno ceno v Švici/v ES
  CHF za 100 kg neto | V ES se uporablja člen 3(3)
  Razlika med referenčno ceno v Švici/v ES
  EUR za 100 kg neto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Navadna pšenica | 59,11 | 25,74 | 33,35 | 0,00 |
| Pšenica durum | 52,93 | 51,73 | 1,20 | 0,00 |
| Rž | 53,63 | 21,70 | 31,95 | 0,00 |
| Ječmen | 27,21 | 27,21 | — | — |
| Koruza | 23,31 | 23,31 | — | — |
| Navadna pšenična moka | 111,26 | 46,02 | 65,25 | 0,00 |
| Polnomastno mleko v prahu | 678,50 | 386,70 | 291,80 | 0,00 |
| Posneto mleko v prahu | 555,19 | 321,37 | 233,80 | 0,00 |
| Maslo | 1 005,04 | 397,76 | 607,30 | 0,00 |
| Beli sladkor | — | — | — | — |
| Jajca (1) | 212,80 | 174,80 | 38,00 | 0,00 |
| Svež krompir | 42,00 | 23,80 | 18,20 | 0,00 |
| Rastlinska mast (2) | 381,00 | 160,00 | 221,00 | 0,00 |

Kmetijska surovina

Domača referenčna cena Švice

CHF za 100 kg neto

Domača referenčna cena ES

CHF za 100 kg neto

V Švici se uporablja člen 4(1)

Razlika med referenčno ceno v Švici/v ES

CHF za 100 kg neto

V ES se uporablja člen 3(3)

Razlika med referenčno ceno v Švici/v ES

EUR za 100 kg neto

Navadna pšenica

59,11

25,74

33,35

0,00

Pšenica durum

52,93

51,73

1,20

0,00

Rž

53,63

21,70

31,95

0,00

Ječmen

27,21

27,21

—

—

Koruza

23,31

23,31

—

—

Navadna pšenična moka

111,26

46,02

65,25

0,00

Polnomastno mleko v prahu

678,50

386,70

291,80

0,00

Posneto mleko v prahu

555,19

321,37

233,80

0,00

Maslo

1 005,04

397,76

607,30

0,00

Beli sladkor

—

—

—

—

Jajca (1)

212,80

174,80

38,00

0,00

Svež krompir

42,00

23,80

18,20

0,00

Rastlinska mast (2)

381,00

160,00

221,00

0,00

---

(1)  Pridobljene iz cen za tekoča ptičja jajca brez lupine, pomnožene s faktorjem 0,85.

1

(2)  Cene za rastlinske maščobe (za pekarstvo in živilsko industrijo) s 100 % vsebnostjo maščob.“

2

---

PRILOGA II

„PREGLEDNICA IV

| b) | Osnovni zneski za kmetijske surovine, upoštevani pri izračunu kmetijskih komponent:







  Kmetijska surovina | V Švici se uporablja člen 3(2)
  Osnovni uporabljeni znesek
  CHF za 100 kg neto | V ES se uporablja člen 4(2)
  Osnovni uporabljeni znesek
  EUR za 100 kg neto |
| --- | --- | --- | --- |
| Navadna pšenica | 28,00 | 0,00 |
| Pšenica durum | 1,00 | 0,00 |
| Rž | 27,00 | 0,00 |
| Ječmen | — | — |
| Koruza | — | — |
| Navadna pšenična moka | 55,00 | 0,00 |
| Polnomastno mleko v prahu | 248,00 | 0,00 |
| Posneto mleko v prahu | 199,00 | 0,00 |
| Maslo | 516,00 | 0,00 |
| Beli sladkor | — | — |
| Jajca | 32,00 | 0,00 |
| Svež krompir | 15,00 | 0,00 |
| Rastlinska mast | 188,00 | 0,00“ |

b)

Osnovni zneski za kmetijske surovine, upoštevani pri izračunu kmetijskih komponent:

Kmetijska surovina

V Švici se uporablja člen 3(2)

Osnovni uporabljeni znesek

CHF za 100 kg neto

V ES se uporablja člen 4(2)

Osnovni uporabljeni znesek

EUR za 100 kg neto

Navadna pšenica

28,00

0,00

Pšenica durum

1,00

0,00

Rž

27,00

0,00

Ječmen

—

—

Koruza

—

—

Navadna pšenična moka

55,00

0,00

Polnomastno mleko v prahu

248,00

0,00

Posneto mleko v prahu

199,00

0,00

Maslo

516,00

0,00

Beli sladkor

—

—

Jajca

32,00

0,00

Svež krompir

15,00

0,00

Rastlinska mast

188,00

0,00“

---

31.1.2009

| 31.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/s3

---

OPOMBA BRALCU

Institucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.

Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---