# Den Europæiske Unions L 332/10.

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 332 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 51. årgang10. december 2008 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 332

Dansk udgave

Retsforskrifter

51. årgang10. december 2008

---

| Indhold | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/914/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 11. juni 2008 om bekræftelse af Nederlandenes foreslåede foranstaltninger til bevarelse af marine økosystemer i Voordelta-området
  (meddelt under nummer K(2008) 2415) | 1 |
| | | 2008/915/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 30. oktober 2008 om fastsættelse i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af værdierne for klassifikationerne i medlemsstaternes overvågningssystemer som resultat af interkalibreringen
  (meddelt under nummer K(2008) 6016)


   (
  1
  ) | 20 |

Indhold

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Side

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

2008/914/EF

*

Kommissionens beslutning af 11. juni 2008 om bekræftelse af Nederlandenes foreslåede foranstaltninger til bevarelse af marine økosystemer i Voordelta-området
  (meddelt under nummer K(2008) 2415)

(meddelt under nummer K(2008) 2415)

1

2008/915/EF

*

Kommissionens beslutning af 30. oktober 2008 om fastsættelse i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af værdierne for klassifikationerne i medlemsstaternes overvågningssystemer som resultat af interkalibreringen
  (meddelt under nummer K(2008) 6016)


   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2008) 6016)

(
  1

20

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Meddelelse til læserne (se omslagets tredje side) | s3 |

*

Meddelelse til læserne (se omslagets tredje side)

Meddelelse til læserne

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

| 10.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/1

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 11. juni 2008

om bekræftelse af Nederlandenes foreslåede foranstaltninger til bevarelse af marine økosystemer i Voordelta-området

(meddelt under nummer K(2008) 2415)

(Kun den nederlandske tekst er autentisk)

(2008/914/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 8, stk. 3, og artikel 9, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Artikel 3, stk. 2, i Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (2) foreskriver, at medlemsstaterne skal bidrage til oprettelse af et net af særlige bevaringsområder benævnt »Natura 2000«. Dette net består af lokaliteter, der omfatter de naturtyper og levesteder for de arter, der er nævnt i direktivets bilag. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 3, stk. 2, i Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (2) foreskriver, at medlemsstaterne skal bidrage til oprettelse af et net af særlige bevaringsområder benævnt »Natura 2000«. Dette net består af lokaliteter, der omfatter de naturtyper og levesteder for de arter, der er nævnt i direktivets bilag.

| (2) | Artikel 6, stk. 1, i direktiv 92/43/EØF foreskriver, at medlemsstaterne skal iværksætte de nødvendige bevaringsforanstaltninger for de særlige bevaringsområder. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 6, stk. 1, i direktiv 92/43/EØF foreskriver, at medlemsstaterne skal iværksætte de nødvendige bevaringsforanstaltninger for de særlige bevaringsområder.

| (3) | Den 28. februar 2008 udpegede Nederlandene området »Voordelta« til et særligt bevaringsområde i henhold til artikel 3, stk. 2, i direktiv 92/43/EØF og underrettede Kommissionen om, at de havde til hensigt at træffe foranstaltninger til at begrænse fiskeri i dette område. |
| --- | --- |

(3)

Den 28. februar 2008 udpegede Nederlandene området »Voordelta« til et særligt bevaringsområde i henhold til artikel 3, stk. 2, i direktiv 92/43/EØF og underrettede Kommissionen om, at de havde til hensigt at træffe foranstaltninger til at begrænse fiskeri i dette område.

| (4) | Artikel 6, stk. 4, i direktiv 92/43/EØF foreskriver, at medlemsstaterne skal træffe alle nødvendige kompensationsforanstaltninger for at sikre, at den globale sammenhæng i Natura 2000 beskyttes, når en plan eller et projekt gennemføres med betydelige negative virkninger på en Natura 2000-lokalitet. I den sammenhæng er der efter opførelsen af havneanlægget »Maasvlakte 2« i Voordelta-området behov for, at Nederlandene træffer passende kompensationsforanstaltninger. Kommissionen afgav positiv udtalelse om dette projekt (Kommissionens udtalelse K(2003)1308 af 24. april 2003). |
| --- | --- |

(4)

Artikel 6, stk. 4, i direktiv 92/43/EØF foreskriver, at medlemsstaterne skal træffe alle nødvendige kompensationsforanstaltninger for at sikre, at den globale sammenhæng i Natura 2000 beskyttes, når en plan eller et projekt gennemføres med betydelige negative virkninger på en Natura 2000-lokalitet. I den sammenhæng er der efter opførelsen af havneanlægget »Maasvlakte 2« i Voordelta-området behov for, at Nederlandene træffer passende kompensationsforanstaltninger. Kommissionen afgav positiv udtalelse om dette projekt (Kommissionens udtalelse K(2003)1308 af 24. april 2003).

| (5) | Foranstaltninger vedrørende bevarelse, forvaltning og udnyttelse af levende akvatiske ressourcer er underlagt reglerne i den fælles fiskeripolitik. |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltninger vedrørende bevarelse, forvaltning og udnyttelse af levende akvatiske ressourcer er underlagt reglerne i den fælles fiskeripolitik.

| (6) | Artikel 9 i forordning (EF) nr. 2371/2002 giver medlemsstaterne mulighed for at træffe ikke-diskriminerende foranstaltninger til at begrænse fiskeriets indvirkning på bevarelsen af de marine økosystemer mest muligt inden for 12-sømilezonen, forudsat at EF ikke har truffet foranstaltninger, der vedrører bevarelse og forvaltning specifikt for dette område. Medlemsstaternes foranstaltninger skal være forenelige med målene i den fælles fiskeripolitik i henhold til artikel 2 i forordning (EF) nr. 2371/2002 og må ikke være lempeligere end eksisterende EF-bestemmelser. Hvis foranstaltningerne vedrører fiskerfartøjer fra andre medlemsstater, skal de meddeles til Kommissionen, medlemsstaterne og de relevante regionale rådgivende råd og skal efterfølgende bekræftes af Kommissionen. |
| --- | --- |

(6)

Artikel 9 i forordning (EF) nr. 2371/2002 giver medlemsstaterne mulighed for at træffe ikke-diskriminerende foranstaltninger til at begrænse fiskeriets indvirkning på bevarelsen af de marine økosystemer mest muligt inden for 12-sømilezonen, forudsat at EF ikke har truffet foranstaltninger, der vedrører bevarelse og forvaltning specifikt for dette område. Medlemsstaternes foranstaltninger skal være forenelige med målene i den fælles fiskeripolitik i henhold til artikel 2 i forordning (EF) nr. 2371/2002 og må ikke være lempeligere end eksisterende EF-bestemmelser. Hvis foranstaltningerne vedrører fiskerfartøjer fra andre medlemsstater, skal de meddeles til Kommissionen, medlemsstaterne og de relevante regionale rådgivende råd og skal efterfølgende bekræftes af Kommissionen.

| (7) | Den 13. maj 2008 anmeldte Nederlandene de foranstaltninger, som de har til hensigt at træffe, til Kommissionen, Belgien, Danmark, Tyskland og Frankrig, som er de medlemsstater, der berøres af foranstaltningerne, og det regionale rådgivende råd for Nordsøen. |
| --- | --- |

(7)

Den 13. maj 2008 anmeldte Nederlandene de foranstaltninger, som de har til hensigt at træffe, til Kommissionen, Belgien, Danmark, Tyskland og Frankrig, som er de medlemsstater, der berøres af foranstaltningerne, og det regionale rådgivende råd for Nordsøen.

| (8) | De fiskeriforanstaltninger, som Nederlandene har foreslået, omfatter udlægning af et havbundsbeskyttelsesområde med begrænset adgang for bomtrawlere med skrabekæder med en motorkapacitet på 260 hk (191 kW) eller derover samt udlægning af fem hvileområder inden for havbundsbeskyttelsesområdet, hvor det meste fiskeri er forbudt. |
| --- | --- |

(8)

De fiskeriforanstaltninger, som Nederlandene har foreslået, omfatter udlægning af et havbundsbeskyttelsesområde med begrænset adgang for bomtrawlere med skrabekæder med en motorkapacitet på 260 hk (191 kW) eller derover samt udlægning af fem hvileområder inden for havbundsbeskyttelsesområdet, hvor det meste fiskeri er forbudt.

| (9) | Belgien og det regionale rådgivende råd for Nordsøen har forelagt Kommissionen deres skriftlige bemærkninger til meddelelsen. |
| --- | --- |

(9)

Belgien og det regionale rådgivende råd for Nordsøen har forelagt Kommissionen deres skriftlige bemærkninger til meddelelsen.

| (10) | De foranstaltninger, som Nederlandene har foreslået, er ikke diskriminerende, eftersom de gælder i samme grad for alle fiskerfartøjer, der udøver fiskeri inden for området. De tager sigte på at begrænse fiskeriets indvirkning på bevarelsen af de marine økosystemer og gælder inden for 12 sømil fra basislinjen. Fællesskabet har ikke vedtaget specifikke foranstaltninger vedrørende bevarelse eller forvaltning af dette område. |
| --- | --- |

(10)

De foranstaltninger, som Nederlandene har foreslået, er ikke diskriminerende, eftersom de gælder i samme grad for alle fiskerfartøjer, der udøver fiskeri inden for området. De tager sigte på at begrænse fiskeriets indvirkning på bevarelsen af de marine økosystemer og gælder inden for 12 sømil fra basislinjen. Fællesskabet har ikke vedtaget specifikke foranstaltninger vedrørende bevarelse eller forvaltning af dette område.

| (11) | De foreslåede foranstaltninger er forenelige med målene i artikel 2 i forordning (EF) nr. 2371/2002, især hvad angår den forsigtighedstilgang, som Fællesskabet skal anvende ved at træffe foranstaltninger til at beskytte og bevare de levende akvatiske ressourcer, og er ikke mere lempelige end den bestående Fællesskabslovgivning — |
| --- | --- |

(11)

De foreslåede foranstaltninger er forenelige med målene i artikel 2 i forordning (EF) nr. 2371/2002, især hvad angår den forsigtighedstilgang, som Fællesskabet skal anvende ved at træffe foranstaltninger til at beskytte og bevare de levende akvatiske ressourcer, og er ikke mere lempelige end den bestående Fællesskabslovgivning —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

De foranstaltninger, som Nederlandene har foreslået til bevarelse af marine økosystemer i Voordelta-området og som er anført i bilag I til III, bekræftes.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Nederlandene.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. juni 2008.

På Kommissionens vegne

Joe BORG

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

2

---

BILAG I

Dekret om begrænsning af adgangen til Hinderplaat, Bollen van de Ooster og Bollen van het Nieuwe Zand

13. maj 2008

Ministeren for landbrug, natur og fødevarekvalitet

Begrænsning af adgangen til naturområder efter afdeling 20 i naturfredningsloven af 1998 for Natura 2000-området »Voordelta«.

INDLEDNING

I afdeling 20, afsnit 1, i naturfredningsloven af 1998 (1) er det fastsat, at provinsmyndighederne kan begrænse adgangen til fredede naturområder jf. afdeling 10, afsnit 1; udpegede områder jf. afdeling 10a, afsnit 1; andre områder, for hvilke en sådan udpegning er under overvejelse jf. afdeling 12 eller dele af sådanne områder, for så vidt som det er nødvendigt for at bevare nævnte områders økologiske værdi.

I afdeling 20, afsnit 2, i naturfredningsloven af 1998 er det fastsat, at den i afsnit 1 fastlagte myndighed tildeles ministeren for landbrug, natur og fødevarekvalitet, i givet fald efter aftale med en anden minister for det tilfælde, at det i afsnit 1 fastlagte område eller en del heraf forvaltes af eller henhører under denne ministers eller andre ministres ansvarsområde.

Følgende dekret skal gennemføres efter aftale med ministeren for transport, offentlige arbejder og forvaltning af vandressourcer. I det mandat for regionale anliggender (2), der er tildelt ministeren for landbrug, natur og fødevarekvalitet, er det fastsat, at ministeriets direktør for sydregionen kan bemyndiges til at træffe denne afgørelse på vegne af ministeren for landbrug, natur og fødevarekvalitet.

Det er nødvendigt at begrænse adgangen til en række områder i Natura 2000-området Voordelta (herefter benævnt »Voordelta«) for at beskytte områdets nuværende og fremtidige økologiske værdi. Retsgrundlaget for sådanne adgangsbegrænsninger kan findes i dekretet om udpegning af Voordelta (19.2.2008, ref. DRZO/2008-113) med henblik på at opfylde målsætningerne for Voordelta Natura 2000 og de kompensationsforpligtelser, der er indføjet i den bemyndigelse ifølge naturfredningsloven (17.4.2008, ref. DRZW/2008-1670), som blev udstedt for anlæggelse og tilstedeværelse af Maasvlakte 2. Disse forhold er nærmere beskrevet i den redegørelse, der ledsager dekretet.

Dekretet regulerer specifikt begrænsningen af adgangen til de områder, der er beskrevet nærmere nedenfor. Specifikke undtagelser fra adgangsbegrænsningerne formindsker på ingen måde de bemyndigelseskrav, der er fastsat i afdeling 19d i naturfredningsloven af 1998, medmindre undtagelser som fastlagt i afdeling 19d, afsnit 2, i naturfredningsloven af 1998 (projekter eller aktiviteter i overensstemmelse med forvaltningsplanen) finder anvendelse.

DEKRET

Afdeling 1

Adgangen til området »Hinderplaat« beliggende i Voordelta som vist på det kort, der ledsager dekretet, skal begrænses.

Begrænsningen af adgangen til Hinderplaat gælder for alle typer aktiviteter hele året rundt med undtagelse af de nedenfor beskrevne aktiviteter:

Arrangerede kanoture

I alt ti arrangerede kano- eller kajakture er tilladt i perioden 1. september til 1. maj, dog højst to sådanne ture på én og samme dag. Der gælder følgende supplerende betingelser:

| — | Adgang er kun tilladt for en gruppe (på højst 16 personer), der ledes af en godkendt turguide eller -instruktør, som er tilsluttet enten NKB (den nederlandske kanoforening) eller TKBN (den nederlandske turistkanoforening). |
| --- | --- |

—

Adgang er kun tilladt for en gruppe (på højst 16 personer), der ledes af en godkendt turguide eller -instruktør, som er tilsluttet enten NKB (den nederlandske kanoforening) eller TKBN (den nederlandske turistkanoforening).

| — | Tidevandsområder må ikke betrædes. En afstand på mindst 250 m til hvilende sæler skal overholdes. |
| --- | --- |

—

Tidevandsområder må ikke betrædes. En afstand på mindst 250 m til hvilende sæler skal overholdes.

| — | Udflugter skal registreres hos Handhaving Voordelta registreringscentret mindst 48 timer i forvejen på et telefonnummer, som organisationerne kender. |
| --- | --- |

—

Udflugter skal registreres hos Handhaving Voordelta registreringscentret mindst 48 timer i forvejen på et telefonnummer, som organisationerne kender.

Trawlfiskeri

Trawlfiskeri med en motorkapacitet på under 191 kW (260 hk) er tilladt i perioden 1. september til 1. maj, hvis der er givet tilladelse til sådant fiskeri på det tidspunkt, hvor dekretet træder i kraft. Fiskeriet vedrører to virksomheder, nemlig fartøjerne OD 2 og SL 22. Fiskeriet kan videreføres på følgende betingelser:

| — | En afstand på mindst 250 m fra tidevandsområder skal overholdes. |
| --- | --- |

—

En afstand på mindst 250 m fra tidevandsområder skal overholdes.

| — | Højst tilladte hastighed er 7 knob (13 km/h). |
| --- | --- |

—

Højst tilladte hastighed er 7 knob (13 km/h).

| — | Begge fartøjer skal være udstyret med funktionsdygtigt sporingsudstyr til håndhævelsesformål. |
| --- | --- |

—

Begge fartøjer skal være udstyret med funktionsdygtigt sporingsudstyr til håndhævelsesformål.

Fiskeri med kastenet

Fiskeri med kastenet (med brug af hildings- og indfiltringsgarn) er tilladt hele året rundt, hvis der er givet tilladelse til sådant fiskeri på det tidspunkt, hvor dekretet træder i kraft. Det vedrører én virksomhed, nemlig fartøjet Goeree 47. Fiskeriet kan videreføres på følgende betingelser:

| — | En afstand på mindst 150 m fra tidevandsområder skal overholdes. Før, under og efter spættede sælers diegivningsperiode (1. maj til 1. september) skal en afstand på mindst 250 m til tidevandsområder overholdes. |
| --- | --- |

—

En afstand på mindst 150 m fra tidevandsområder skal overholdes. Før, under og efter spættede sælers diegivningsperiode (1. maj til 1. september) skal en afstand på mindst 250 m til tidevandsområder overholdes.

| — | Højst tilladte hastighed er 7 knob (13 km/t). |
| --- | --- |

—

Højst tilladte hastighed er 7 knob (13 km/t).

| — | Fiskerfartøjet skal være forsynet med funktionsdygtigt sporingsudstyr til håndhævelsesformål. |
| --- | --- |

—

Fiskerfartøjet skal være forsynet med funktionsdygtigt sporingsudstyr til håndhævelsesformål.

Helikopterflyvning og fritidsflyvning i små fly

Helikopterflyvning er tilladt over dette område i en højde på mindst 1 000 fod (ca. 300 m).

Paraglidning og drageflyvning er udtrykkeligt forbudt over dette område.

For alle andre former for fritidsflyvning (med eller uden motorkraft) er området blevet udpeget som »naturfredningsområde« i overensstemmelse med adfærdskodeksen for almenflyvning (Verantwoord Vliegen (3), der fastsætter, at disse områder så vidt muligt bør undgås. Hvis flyvning over disse områder ikke kan undgås, bør det ske i en højde på mindst 1 000 fod (ca. 300 m) bortset fra situationer, hvor dette er upraktisk af sikkerhedsgrunde.

Afdeling 2

Adgangen til »Bollen van de Ooster« beliggende i Voordelta som vist på det kort, der ledsager dekretet, skal begrænses.

Begrænsning af adgangen til Bollen van de Ooster gælder hele året rundt for det mindre sommerhvileområde, der er angivet på kortet. I perioden 1. november til 1. april gælder adgangsbegrænsningen for det større vinterhvileområde, der er angivet på kortet.

Begrænsningen af adgangen til Bollen van de Ooster gælder for alle typer aktiviteter med undtagelse af de aktiviteter, der er angivet nedenfor:

Erhvervs- og fritidssejlads gennem en korridor

Sejlads gennem vinterhvileområdet i den udpegede korridor må kun ske ved en hastighed på højst 7 knob (13 km/t). Brætsejlads og sejlads gennem korridoren er dog forbudt.

Kano- og brætsejlads

Kano-/kajaksejlads og brætsejlads er tilladt i den nordøstlige del af hvileområdet hele året rundt som angivet på vedlagte kort (se afdeling 5).

Betrædelse af tidevandsområder i denne del af hvileområdet alene med det formål at udøve ovennævnte sportsgrene er også tilladt.

Helikopterflyvning og fritidsflyvning i små fly

Helikopterflyvning er tilladt over dette område i en højde på mindst 1 000 fod (ca. 300 m).

Paragliding og drageflyvning er forbudt over dette område.

For alle andre former for fritidsflyvning (med eller uden motorkraft) er området blevet udpeget som »naturfredningsområde« i overensstemmelse med adfærdskodeksen for almenflyvning (Verantwoord Vliegen), der fastsætter, at disse områder så vidt muligt bør undgås. Hvis flyvning over disse områder ikke kan undgås, bør det ske i en højde af mindst 1 000 fod (ca. 300 m) bortset fra situationer, hvor dette er upraktisk af sikkerhedsgrunde.

Afdeling 3

Adgangen til »Bollen van het Nieuwe Zand« beliggende i Voordelta som angivet på det kort, der ledsager dekretet, skal begrænses.

Begrænsningen af adgangen til Bollen van het Nieuwe Zand gælder kun for perioden 1. november til 1. maj.

Begrænsningen af adgangen til Bollen van het Nieuwe Zand gælder for alle typer aktiviteter med undtagelse af de aktiviteter, der er angivet nedenfor:

Helikopterflyvning og fritidsflyvning i små fly

Helikopterflyvning er tilladt over dette område i en højde på mindst 1 000 fod (ca. 300 m).

Paraglidning og drageflyvning er forbudt over dette område.

For alle andre former for fritidsflyvning (med eller uden motorkraft) er området blevet udpeget som »naturfredningsområde« i overensstemmelse med adfærdskodeksen for almenflyvning (Verantwoord Vliegen), der fastsætter, at disse områder så vidt muligt bør undgås. Hvis flyvning over disse områder ikke kan undgås, bør det ske i en højde på mindst 1 000 fod (ca. 300 m) bortset fra situationer, hvor dette er upraktisk af sikkerhedsgrunde.

Afdeling 4

De adgangsbegrænsninger, der er beskrevet i afdeling 1, 2 og 3, gælder ikke for følgende aktiviteter efter afdeling 20, afsnit 4, i naturfredningsloven af 1998:

Udøvelse af nødvendige regeringsopgaver

Tilstedeværelse hele året rundt med henblik på opgaver, der gennemføres af regeringen eller på dennes vegne, med eller uden brug af fartøjer, køretøjer eller fly, for så vidt som det er nødvendigt med henblik på fredning, vedligeholdelse, afgrænsning, monitering, inspektion eller sporing og militære aktiviteter.

Vedligeholdelse af kabler og rørledninger

Vedligeholdelsesarbejder på kabler og rørledninger mellem 1. september og 1. maj. Adgang uden for nævnte periode er kun tilladt i strengt nødvendigt tilfælde, som de kompetente myndigheder fastlægger nærmere.

Afdeling 5

1.   De områder, som dette dekret begrænser adgangen til, er angivet på det tilhørende kort med titlen »Toegangsbeperkingsbesluit Hinderplaat, Bollen van de Ooster en Bollen van het Nieuwe Zand« og er afgrænset nærmere ved hjælp af koordinater.

2.   Grænserne for områderne med adgangsbegrænsninger er til lands og til vands markeret med skilte og bøjer.

3.   De kort og andre tillæg, der er angivet i afsnit 1, kan i en periode på seks uger efter offentliggørelsen besigtiges hos sydregionsdirektoratet under ministeriet for landbrug, natur og fødevarekvalitet på adressen Keisersgracht 5 i Eindhoven. Kontortiden er 9.00-17.00 mandag til fredag.

Afdeling 6

Dette dekret skal offentliggøres i Staatscourant (Statstidende). Dekretet ledsages af en redegørelse, der skal læses sammen med bekendtgørelsen.

MINISTEREN FOR LANDBRUG, NATUR OG FØDEVAREKVALITET

per pro

Direktøren for sydregionen

Indsigelser

Interesserede parter kan skriftligt gøre indsigelse mod dette dekret ifølge bestemmelserne i den almindelige administrationslov. Indsigelser skal indgives senest seks uger efter offentliggørelsen af bekendtgørelsen i Staatscourant (Statstidende) til følgende adresse:

| Ministeriet for landbrug, natur og fødevarekvalitet |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| PO Box 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederlandene |

Ministeriet for landbrug, natur og fødevarekvalitet

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

PO Box 20401

2500 EK Den Haag

Nederlandene

Indsigelser skal være underskrevet og bør mindst indeholde følgende:

| a) | navn og adresse for den part, der indgiver indsigelsen, |
| --- | --- |

a)

navn og adresse for den part, der indgiver indsigelsen,

| b) | dato, |
| --- | --- |

b)

dato,

| c) | beskrivelse af det dekret, der gøres indsigelse mod, og |
| --- | --- |

c)

beskrivelse af det dekret, der gøres indsigelse mod, og

| d) | begrundelse for indsigelsen. |
| --- | --- |

d)

begrundelse for indsigelsen.

REDEGØRELSE

Natura 2000-områder

Voordeltaet er hjemsted for flora og fauna af særlig økologisk værdi. Det er grunden til, at dette område er blevet udpeget som Natura 2000-område ifølge EU's fugle- og habitatdirektiv. Nederlandene er forpligtet til at oprette og opretholde en »gunstig bevaringsstatus« for visse arter og deres levesteder. Naturfredningsbestemmelserne findes i lov om flora og fauna, mens bestemmelserne om bevaringsområder findes i naturfredningsloven af 1998. Ifølge naturfredningsloven af 1998 skal der opstilles en forvaltningsplan for alle Natura 2000-områder.

Flora og fauna af særlig økologisk værdi kan findes overalt i Voordeltaet; den største diversitet ses dog i områdets nordlige halvdel. Bevaringsforanstaltningerne er derfor mest effektive, når de anvendes i disse nordlige områder.

Rapport om kompensation for Maasvlakte 2

Udviklingen af Maasvlakte 2 i Natura 2000-området i Voordeltaet vil medføre tab af flora og fauna af økologisk værdi til dels på grund af, at Natura 2000-områdets areal reduceres med 2 455 ha. I hovedafgørelsen om fysisk planlægning (herefter KSPD), Udvikling af Rotterdams hovedhavn 2006, blev det fastsat, at dette tab skulle opvejes gennem etablering af et bevaringsområde andetsteds i Voordeltaet, hvor der kunne gennemføres brugsrestriktioner. I KSPD blev det også anført, at brugsrestriktioner og andre foranstaltninger ville bidrage til at forbedre bevaringsområdets økologiske værdi. Der blev også taget hensyn til økologiske ønsker, som blev afvejet efter, i hvilket omfang der burde fastsættes begrænsninger for menneskelige aktiviteter navnlig på baggrund af den eksisterende anvendelse.

Den i henhold til naturfredningsloven udstedte bemyndigelse til anlæggelse og tilstedeværelse af Maasvlakte 2 omfatter en kompensationsforpligtelse for naturtype 1110 og en række fuglearter.

Foranstaltninger

På kort sigt er det vigtigt at begrænse adgangen til visse områder af Voordelta for rettidigt at kunne kompensere for virkningerne af anlæggelsen og tilstedeværelsen af Maasvlakte 2 og for at kunne holde øje med fredningen og bevarelsen af flora og fauna af økologisk værdi som fastsat i dekretet om udpegning af Voordelta.

Gældende foranstaltninger for Voordelta vil også blive indføjet i forvaltningsplanen for Voordelta. Indtil denne forvaltningsplan træder i kraft, anvendes bestemmelserne i afdeling 19d i naturfredningsloven af 1998 fuldt ud. Dekretet har kun til formål at regulere adgangen og begrænsninger af adgangen til visse områder, og den rummer ingen undtagelser fra bemyndigelseskravene i de tilfælde, hvor disse stammer fra gældende lovgivning.

Dokumentet om vurdering af virkninger på miljøet og den relevante evaluering (udarbejdet med henblik på forberedelsen af forvaltningsplanen for Voordelta) danner grundlaget for dekreterne om adgangsbegrænsninger. De vil også blive indføjet i forvaltningsplanen for Voordelta. Forvaltningsplanen og dekretet om adgangsbegrænsninger har til formål: at frede beskyttede naturaktiver, at kompensere for tabet af beskyttede naturaktiver som følge af anlæggelsen af Maasvlakte 2 og inden for naturfredningens rammer at tage hensyn til brugerne af rekreationsområder, turisme og fiskeri.

Forvaltningsforanstaltningerne, inklusive de foreliggende adgangsbegrænsninger, vil om nødvendigt blive tilpasset på grundlag af monitering og evaluering.

Redegørelse om adgangsbegrænsninger

Hinderplaat

Hinderplaat

Hinderplaat er et vigtigt hvile- og fødesøgningsareal for edderfugle. I dekretet om udpegning af Voordelta er der opstillet bevaringsmål for denne art.

Inden for dette område ligger tidevandsområder ved siden af dybe kanaler, der er vigtige for spættede sæler. I dekretet om udpegning af Voordelta er der opstillet forbedringsmål for spættede sæler.

Alle tidevandsområder inden for dette område udgør meget vigtige hvileområder for split- og fjordterner. Der er også opstillet bevaringsmål for disse arter i dekretet om udpegning af Voordelta. I den bemyndigelse efter naturfredningsloven, der er udstedt for anlæggelse og tilstedeværelse af Maasvlakte 2, er der fastsat en kompensationsforpligtelse for disse arter.

Bollen van de Ooster

Bollen van de Ooster

Bollen van de Ooster udgør et meget vigtigt beskyttelsesområde for fugle og et vigtigt hvile- og fødesøgningsområde for sortænder (i kystområder) og split- og fjordterner (på tidevandsområder). Der er også opstillet bevaringsmål for disse arter i dekretet om udpegning af Voordelta. I den bemyndigelse efter naturfredningsloven, der er udstedt for anlæggelse og tilstedeværelse af Maasvlakte 2, er der fastsat en kompensationsforpligtelse for disse arter.

Området har også særlig betydning for beskyttelsen af spættede sæler, der navnlig holder til på den sydlige del af tidevandsområderne. Der er også opstillet forbedringsmål for spættede sæler i dekretet om udpegning af Voordelta.

Bollen van het Nieuwe Zand

Bollen van het Nieuwe Zand

Bollen van het Nieuwe Zand udgør et af de vigtigste centrale hvile- og fødesøgningsområder for sortænder. Der er også opstillet bevaringsmål for denne art i dekretet om udpegning af Voordelta. I den bemyndigelse efter naturfredningsloven, der er udstedt for anlæggelse og tilstedeværelse af Maasvlakte 2, er der fastsat en kompensationsforpligtelse for denne art.

Natura 2000-mål

Spættede sæler

Spættede sæler

I begyndelsen af det forrige århundrede fandtes der omkring titusind spættede sæler i deltaområdet. Forurening, jagt og det indhug i deres levested, som arbejdet med deltaværkerne har medført, reducerede deres antal til nogle få dusin dyr indtil for halvtreds år siden. I de senere år er deres antal steget til over hundrede i deltaområdet, hvoraf halvdelen lever i Voordelta-området.

De bruger tidevandsområderne som dem ved Hinderplaat, Bollen van de Ooster (Aardappelenbult) og Verklikkerplaat til at hvile sig på. De yngler dog ikke ret godt i Voordelta. Områderne giver dem ikke tilstrækkelig fred og ro til at føde, die og opdrætte ungerne. Fred og ro hele året rundt er altafgørende; den mest kritiske periode er før, under og efter diegivningsperioden fra 1. maj til 1. september.

Adgangsbegrænsningerne for sælernes hvileområder i Hinderplaat, Bollen van de Ooster og Verklikkerplaat beliggende i Voordelta skal bidrage til, at mindst to hundrede spættede sæler kan opholde sig i hele deltaet. Her vil de kunne opdrætte deres unger og dermed opfylde målsætningerne i dekretet om udpegning af Voordelta.

Edderfugle

Edderfugle

Edderfuglen er først og fremmest en vintergæst i Voordeltaet, men mindre grupper findes også på stedet hele sommeren igennem. Edderfugle kan altid findes i lave og beskyttede områder af Hinderplaat og Bollen van de Ooster. Antallet varierer fra år til år afhængigt af de årlige variationer i mængderne af skaldyr i området. Edderfuglebestandene i Voordeltaet er under pres, fordi fødemængderne er faldet på grund af erhvervsfiskeri af skaldyr og generne fra det stigende pres fra rekreationsområder. Selv om anlæggelsen og tilstedeværelsen af Maasvlakte 2 ikke vil få større følger for denne art, vil foranstaltningerne kunne bidrage til at forbedre den meget dårlige bevaringsstatus i hele landet. Adgangen til området stik øst for Hinderplaat skal derfor begrænses for at sikre, at bestandene kan forblive i Voordeltaet.

Kompensation for Maasvlakte 2

Split- og fjordterner

Split- og fjordterner

Split- og fjordterner yngler uden for Voordeltaet i nærliggende Natura 2000-områder. Deres føde består af små fisk, som de fanger ved at dykke på lave vanddybder nær sandbanker som beskrevet ovenfor (naturtype 1110). Fødekilderne nær ynglepladserne vil gå tabt som følge af anlæggelsen af Maasvlakte 2. Det vil i sommerperioden især gå ud over disse fugle, hvis flyveradius er begrænset af ungfuglene.

De nuværende forhold giver begrænset fred og ro på de mudderbanker, som fuglene bruger i Voordeltaet. Adgangsbegrænsningerne skal bidrage til at skabe et mere fredeligt miljø i sommerperioden på Voordeltaets tidevandsområder ved Hinderplaat og Bollen van de Ooster. Split- og fjordterner vil således bedre kunne bruge områderne som hvileplads for deres unger og gøre det nemmere at nå ud til fødekilderne på havet.

Sortænder

Sortænder

Sortanden er en trækfugl, der besøger Voordeltaet i vintermånederne. Arten findes først og fremmest i kystområderne i den sydøstlige del af Bollen van de Ooster og i og omkring Bollen van het Nieuwe Zand. I sommermånederne forbliver et mindre antal sortænder i Voordeltaet og opholder sig der i fældningsperioden.

Sortænder spiser de skaldyr, de kan finde i kystfarvande med lave bunddybder, som delvis vil gå tabt som følge af anlæggelsen af Maasvlakte 2. Begrænsningerne af adgangen til kystområderne i Bollen van de Ooster (og Bollen van het Nieuwe Zand) skal bidrage til at sikre passende mængder af og adgang til fødekilder som kompensation for det potentielle tab af denne fuglearts fødesøgningsområde i Maasvlakte 2.

Dyrelivet er særligt følsomt over for de forstyrrelser og gener, som brugerne af rekreationsområder og skibsfarten medfører. Ved at skabe ro og fred i alle vintermåneder i de områder, hvor disse arter fouragerer og hviler i stort antal, håber man at kunne opretholde gunstige vilkår for sortænder i hele Voordelta-området, som svarer til de vilkår, der var til stede før anlæggelsen af Maasvlakte 2. En kortere hvileperiode er tilstrækkelig i sommermånederne.

KORT

Image

Image

Image

---

(1)  Træder i kraft fra offentliggørelsen i Staatsblad 2005 (Statstidende 2005), nr. 473.

1

(2)  Staatscourant 2006 (Statstidende 2006), nr. 91.

2

(3)  Adfærdskodeks Verantwoord Vliegen »Ansvarlige piloter«), Royal Netherlands Aeronautical Association (RNAA), 2004.

3

---

BILAG II

Dekret om begrænsning af adgang til havbundsbeskyttelsesområdet

13. maj 2008

Ministeren for landbrug, natur og fødevarekvalitet

Begrænsning af adgangen til naturområder efter afdeling 20 i naturfredningsloven af 1998 for Natura 2000-området »Voordelta«.

INDLEDNING

I afdeling 20, afsnit 1, i naturfredningsloven af 1998 (1) er det fastsat, at provinsmyndighederne kan begrænse adgangen til fredede naturområder jf. afdeling 10, afsnit 1; udpegede områder jf. afdeling 10a, afsnit 1; andre områder, for hvilke en sådan udpegning er under overvejelse jf. afdeling 12, eller dele af sådanne områder, for så vidt som det er nødvendigt for at bevare nævnte områders økologiske værdi.

I afdeling 20, afsnit 2, i naturfredningsloven af 1998 er det fastsat, at den i afsnit 1 fastlagte myndighed tildeles ministeren for landbrug, natur og fødevarekvalitet, i givet fald efter aftale med en anden minister for det tilfælde, at det i afsnit 1 fastlagte område eller en del heraf forvaltes af eller henhører under denne ministers eller andre ministres ansvarsområde.

Følgende dekret skal gennemføres efter aftale med ministeren for transport, offentlige arbejder og forvaltning af vandressourcer. I det mandat for regionale anliggender (2), der er tildelt ministeriet for landbrug, natur og fødevarekvalitet, er det fastsat, at ministeriets direktør for sydregionen kan bemyndiges til at træffe denne afgørelse på vegne af ministeren for landbrug, natur og fødevarekvalitet.

Det er nødvendigt at begrænse adgangen til en række områder i Natura 2000-området Voordelta (herefter benævnt »Voordelta«) for at beskytte områdets nuværende og fremtidige økologiske værdi. Retsgrundlaget for sådanne adgangsbegrænsninger kan findes i dekretet om udpegning af Voordelta (19.2.2008, ref. DRZO/2008-113) med henblik på at opfylde målsætningerne for Voordelta Natura 2000 og de kompensationsforpligtelser, der er indføjet i den bemyndigelse ifølge naturfredningsloven (17.4.2008, ref. DRZW/2008-1670), som blev udstedt for anlæggelse og tilstedeværelse af Maasvlakte 2. Disse forhold er nærmere beskrevet i den generelle begrundelse, der ledsager dette dekret.

Dekretet regulerer specifikt begrænsningen af adgangen til de områder, der er beskrevet nærmere nedenfor. Specifikke undtagelser fra adgangsbegrænsningerne formindsker på ingen måde de bemyndigelseskrav, der er fastsat i afdeling 19d i naturfredningsloven af 1998, medmindre undtagelser som fastlagt i afdeling 19d, afsnit 2, i naturfredningsloven af 1998 (projekter eller aktiviteter i overensstemmelse med forvaltningsplanen) finder anvendelse.

DEKRET

Afdeling 1

Adgangen til havbundsbeskyttelsesområdet i Voordelta som vist på det kort, der ledsager dekretet, skal begrænses for bomtrawlere med en motorkapacitet på mere end 191 kW (260 hk).

Adgangsbegrænsningen gælder hele året rundt.

Afdeling 2

| 1. | Det område, som dekretet begrænser adgangen til, er angivet på det tilhørende kort med titlen »Toegangsbeperkingsbesluit bodembeschermingsgebiet Voordelta« og er afgrænset nærmere ved hjælp af koordinater. |
| --- | --- |

1.

Det område, som dekretet begrænser adgangen til, er angivet på det tilhørende kort med titlen »Toegangsbeperkingsbesluit bodembeschermingsgebiet Voordelta« og er afgrænset nærmere ved hjælp af koordinater.

| 2. | De kort og andre tillæg, der er angivet i afsnit 1, kan i en periode på seks uger efter offentliggørelsen besigtiges hos sydregionsdirektoratet under ministeriet for landbrug, natur og fødevarekvalitet på adressen Keisersgracht 5 i Eindhoven. Kontortiden er 9.00-17.00 mandag til fredag. |
| --- | --- |

2.

De kort og andre tillæg, der er angivet i afsnit 1, kan i en periode på seks uger efter offentliggørelsen besigtiges hos sydregionsdirektoratet under ministeriet for landbrug, natur og fødevarekvalitet på adressen Keisersgracht 5 i Eindhoven. Kontortiden er 9.00-17.00 mandag til fredag.

Afdeling 3

Dekretet skal offentliggøres i Staatscourant (Statstidende). Dekretet ledsages af en redegørelse, der skal læses sammen med bekendtgørelsen.

MINISTEREN FOR LANDBRUG, NATUR OG FØDEVAREKVALITET

per pro

Direktøren for sydregionen

Indsigelser

Interesserede parter kan skriftligt gøre indsigelse mod dette dekret ifølge bestemmelserne i den almindelige administrationslov. Indsigelser skal indgives senest seks uger efter offentliggørelsen af bekendtgørelsen i Staatscourant (Statstidende) til følgende adresse:

| Ministeriet for landbrug, natur og fødevarekvalitet |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| PO Box 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederlandene |

Ministeriet for landbrug, natur og fødevarekvalitet

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

PO Box 20401

2500 EK Den Haag

Nederlandene

Indsigelser skal være underskrevet og bør mindst indeholde følgende:

| a) | navn og adresse for den part, der indgiver indsigelsen |
| --- | --- |

a)

navn og adresse for den part, der indgiver indsigelsen

| b) | dato |
| --- | --- |

b)

dato

| c) | beskrivelse af det dekret, der gøres indsigelse mod, og |
| --- | --- |

c)

beskrivelse af det dekret, der gøres indsigelse mod, og

| d) | begrundelse for indsigelsen. |
| --- | --- |

d)

begrundelse for indsigelsen.

REDEGØRELSE

Natura 2000-områder

Voordeltaet er hjemsted for flora og fauna af særlig økologisk værdi. Det er grunden til, at dette område er blevet udpeget som Natura 2000-område ifølge EU's fugle- og habitatdirektiv. Nederlandene er forpligtet til at oprette og opretholde en »gunstig bevaringsstatus« for visse arter og deres levesteder. Naturfredningsbestemmelserne findes i lov om flora og fauna, mens bestemmelserne om bevaringsområder findes i naturfredningsloven af 1998. Ifølge naturfredningsloven af 1998 skal der opstilles en forvaltningsplan for alle Natura 2000-områder.

Flora og fauna af særlig økologisk værdi kan findes overalt i Voordeltaet; den største diversitet ses dog i områdets nordlige halvdel. Bevaringsforanstaltningerne er derfor mest effektive, når de anvendes i disse nordlige områder.

Rapport om kompensation for Maasvlakte 2

Udviklingen af Maasvlakte 2 i Natura 2000-området i Voordeltaet vil medføre tab af flora og fauna af økologisk værdi til dels på grund af, at Natura 2000-områdets areal reduceres med 2 455 ha. I hovedafgørelsen om fysisk planlægning (herefter KSPD), Udvikling af Rotterdams hovedhavn 2006, blev det fastsat, at dette tab skulle opvejes gennem etablering af et bevaringsområde andetsteds i Voordeltaet, hvor der kunne gennemføres brugsrestriktioner.

I KSPD blev det også anført, at brugsrestriktioner og andre foranstaltninger ville bidrage til at forbedre bevaringsområdets økologiske værdi. Der blev også taget hensyn til økologiske ønsker, som blev afvejet efter, i hvilket omfang der burde fastsættes begrænsninger for menneskelige aktiviteter navnlig på baggrund af den eksisterende anvendelse.

Den i henhold til naturfredningsloven udstedte bemyndigelse til anlæggelse og tilstedeværelse af Maasvlakte 2 omfatter en kompensationsforpligtelse for naturtype 1 110 og en række fuglearter.

Foranstaltninger

På kort sigt er det vigtigt at begrænse adgangen til visse områder af Voordelta for rettidigt at kunne kompensere for virkningerne af anlæggelsen og tilstedeværelsen af Maasvlakte 2 og for at kunne holde øje med fredningen og bevarelsen af flora og fauna af økologisk værdi som fastsat i dekretet om udpegning af Voordelta.

Gældende foranstaltninger for Voordelta vil også blive indføjet i forvaltningsplanen for Voordelta. Indtil denne forvaltningsplan træder i kraft, anvendes afdeling 19d i naturfredningsloven af 1998 fuldt ud. Dekretet har kun til formål at regulere adgangen og begrænsninger af adgangen til visse områder, og den rummer ingen undtagelser fra bemyndigelseskravene i de tilfælde, hvor disse stammer fra gældende lovgivning.

Dokumentet om vurdering af virkninger på miljøet og den relevante evaluering (udarbejdet med henblik på forberedelsen af forvaltningsplanen for Voordelta) danner grundlaget for dekreterne om adgangsbegrænsninger. De vil også blive indføjet i forvaltningsplanen for Voordelta. Forvaltningsplanen og dekretet om adgangsbegrænsninger har til formål: at frede beskyttede naturaktiver, at kompensere for tabet af beskyttede naturaktiver som følge af anlæggelsen af Maasvlakte 2 og inden for naturfredningens rammer at tage hensyn til brugerne af rekreationsområder, turisme og fiskeri.

Forvaltningsforanstaltninger, inklusive de foreliggende adgangsbegrænsninger, vil om nødvendigt blive tilpasset på grundlag af monitering og evaluering.

Redegørelse om adgangsbegrænsninger

Kompensation for Maasvlakte 2

Kompensation for Maasvlakte 2

Naturtype 1 110 (permanente sandbanker i kystfarvande med lave bunddybder)

Mange arter landdyr og fisk lever på sandbanker i deltaområder med skiftende ferskvands- og saltvandsgennemstrømning. Sådanne deltaområder er vigtige fødesøgningspladser for fugle og sæler, hvorfor det er så vigtigt at beskytte dem. I alt 2 455 ha af denne naturtype i Voordelta vil gå tabt som følge af udvidelsen af Rotterdams havn til Maasvlakte 2. En del af jordbundsfaunaen (biomasse) vil forsvinde, fordi disse landarealer, der ellers kunne tjene som føde for fisk og fugle, vil forsvinde.

Da det ikke er muligt at skabe sandbanker i kystfarvande med lave bunddybder på andre steder, vil der blive truffet forholdsregler til at forbedre kvaliteten af lignende dele af havbunden i andre områder af Voordelta, der tjener som fødesøgningspladser for fugle og fisk. Formålet er at øge mængderne af biomasse i bevaringsområdet som fødekilde for fugle og fisk, således at de samlede biomassemængder i Voordeltaet holdes på et konstant niveau i forhold til situationen før anlæggelsen af Maasvlakte 2. Det vil kompensere for virkningerne af anlæggelsen og tilstedeværelsen af Maasvlakte 2.

Nettoarealet af bevaringsområdet er på i alt 24 550 ha, dvs. ti gange større end det areal, der går tabt. Denne faktor på ti kan spores tilbage til ekspertvurderinger og eksisterende forskningsdata, der viste, at en begrænsning af brugen af et areal kan medføre en forbedring af jordbundskvaliteten på mindst 10 % på grund af væksten i biomassen. På grundlag af denne ekspertvurdering og yderligere undersøgelser blev det i afdeling 1 af KSPD fastslået, at oprettelsen af et havreservat (kaldet bevaringsområde i dette dekret) ville være den bedste metode til at kompensere for virkningerne af anlæggelsen og tilstedeværelsen af Maasvlakte 2. Efterfølgende forskning har siden vist, at udelukkelse af bomtrawlere med en motorkapacitet på mere end 191 kW (260 hk) fra bevaringsområdet var tilstrækkelig til, at målet kunne nås. Dekretet om adgangsbegrænsning følger op på disse resultater.

KORT

Image

---

(1)  Træder i kraft fra offentliggørelsen i Staatsblad 2005 (Statstidende 2005), nr. 473.

1

(2)  Staatscourant 2006 (Statstidende 2006), nr. 91.

2

---

BILAG III

Dekret om begrænsning af adgangen til Verklikkerplaat og Slikken van Voorne

13. maj 2008

Ministeren for landbrug, natur og fødevarekvalitet

Begrænsning af adgangen til naturområder efter afdeling 20 i naturfredningsloven af 1998 for Natura 2000-området »Voordelta«.

INDLEDNING

I afdeling 20, afsnit 1, i naturfredningsloven af 1998 (1) er det fastsat, at provinsmyndighederne kan begrænse adgangen til fredede naturområder jf. afdeling 10, afsnit 1; udpegede områder jf. afdeling 10a, afsnit 1; andre områder, for hvilke en sådan udpegning er under overvejelse, jf. afdeling 12, eller dele af sådanne områder, for så vidt som det er nødvendigt for at bevare nævnte områders økologiske værdi.

I afdeling 20, afsnit 2, i naturfredningsloven af 1998 er det fastsat, at den i afsnit 1 fastlagte myndighed tildeles ministeren for landbrug, natur og fødevarekvalitet i givet fald efter aftale med en anden minister for det tilfælde, at det i afsnit 1 fastlagte område eller en del heraf forvaltes af eller henhører under denne ministers eller andre ministres ansvarsområde.

Følgende dekret skal gennemføres efter aftale med ministeren for transport, offentlige arbejder og forvaltning af vandressourcer. I det mandat for regionale anliggender (2), der er tildelt ministeriet for landbrug, natur og fødevarekvalitet, er det fastsat, at ministeriets direktør for sydregionen kan bemyndiges til at træffe denne afgørelse på vegne af ministeren for landbrug, natur og fødevarekvalitet.

Det er nødvendigt at begrænse adgangen til en række områder i Natura 2000-området Voordelta (herefter benævnt »Voordelta«) for at beskytte områdets nuværende og fremtidige økologiske værdi. Retsgrundlaget for sådanne adgangsbegrænsninger kan findes i dekretet om udpegning af Voordelta (19.2.2008, ref. DRZO/2008-113) med henblik på at opfylde målsætningerne for Voordelta Natura 2000 og de kompensationsforpligtelser, der er indføjet i den bemyndigelse ifølge naturfredningsloven (17.4.2008, ref. DRWZ/2008-1670), som blev udstedt for anlæggelse og tilstedeværelse af Maasvlakte 2. Disse forhold er nærmere beskrevet i den generelle redegørelse, der ledsager dette dekret.

Dekretet regulerer specifikt begrænsningen af adgangen til de områder, der er beskrevet nærmere nedenfor. Specifikke undtagelser fra adgangsbegrænsningerne formindsker på ingen måde de bemyndigelseskrav, der er fastsat i afdeling 19d i naturfredningsloven af 1998, medmindre undtagelser som fastlagt i afdeling 19d, afsnit 2, i naturfredningsloven af 1998 (projekter eller aktiviteter i overensstemmelse med forvaltningsplanen) finder anvendelse.

DEKRET

Afdeling 1

Adgangen til området »Verklikkerplaat« som vist på det kort, der ledsager dette dekret, skal begrænses.

Begrænsningen af adgangen til Verklikkerplaat gælder hele året rundt.

Begrænsningen af adgangen gælder for alle typer aktiviteter med undtagelse af de nedenfor beskrevne aktiviteter:

Helikopterflyvning og fritidsflyvning i små fly

Helikopterflyvning er tilladt over dette område i en højde på mindst 1 000 fod (ca. 300 m).

Paraglidning og drageflyvning er forbudt over dette område.

For alle andre former for fritidsflyvning (med eller uden motorkraft) er området blevet udpeget som »naturbevaringsområde« i overensstemmelse med adfærdskodeksen for almenflyvning (Verantwoord Vliegen (3), der fastsætter, at disse områder så vidt muligt bør undgås. Hvis flyvning over disse områder ikke kan undgås, bør det ske i en højde på mindst 1 000 fod (ca. 300 m) bortset fra situationer, hvor dette er upraktisk af sikkerhedsgrunde.

Afdeling 2

Adgangen til området »Slikken van Voorne« beliggende i Voordelta som vist på det kort, der ledsager dette dekret, skal begrænses.

Begrænsningen af adgangen til Slikken van Voorne gælder hele året rundt.

Begrænsningen af adgangen gælder ikke for følgende aktiviteter:

Vodfiskeri

Vodfiskeri er tilladt hele året rundt på følgende betingelser. Det vedrører én virksomhed, nemlig fartøjet Tholen 5.

En afstand på mindst 250 m fra højvandstilflugtsområder på mudderbanker skal overholdes.

Fiskerfartøjet skal være udstyret med funktionsdygtigt sporingsudstyr til håndhævelsesformål.

Helikopterflyvning og fritidsflyvning i små fly

Helikopterflyvning er tilladt over dette område i en højde på mindst 1 000 fod (ca. 300 m).

Paraglidning og drageflyvning er forbudt over dette område.

For alle andre former for fritidsflyvning (med eller uden motorkraft) er området blevet udpeget som »naturbevaringsområde« i overensstemmelse med adfærdskodeksen for almenflyvning (Verantwoord Vliegen), der fastsætter, at disse områder så vidt muligt bør undgås. Hvis flyvning over disse områder ikke kan undgås, bør det ske i en højde på mindst 1 000 fod (ca. 300 m) bortset fra situationer, hvor dette er upraktisk af sikkerhedsgrunde.

Afdeling 3

De adgangsbegrænsninger, der er beskrevet i afdeling 1, gælder ikke for følgende aktiviteter efter afdeling 20, afsnit 4, i naturfredningsloven af 1998:

Udøvelse af nødvendige regeringsopgaver

Tilstedeværelse hele året rundt med henblik på opgaver, der gennemføres af regeringen eller på dennes vegne, med eller uden brug af fartøjer, køretøjer eller fly, for så vidt som det er nødvendigt med henblik på fredning, vedligeholdelse, afgrænsning, monitering, inspektion eller sporing og militære aktiviteter.

Vedligeholdelse af kabler og rørledninger

Vedligeholdelsesarbejder på kabler og rørledninger mellem 1. september og 1. maj. Adgang uden for nævnte periode er kun tilladt i strengt nødvendigt tilfælde, som de kompetente myndigheder fastlægger nærmere.

Afdeling 4

1.   De områder, som dekret begrænser adgangen til, er angivet på det tilhørende kort med titlen »Toegangelijkheidsbesluit Verklikkerplaat en Slikken van Voorne« og er afgrænset nærmere ved koordinater.

2.   Grænserne for områderne med adgangsbegrænsninger er til lands og til vands markeret med skilte og bøjer.

3.   De kort og andre tillæg, der er angivet i afsnit 1, kan i en periode på seks uger efter offentliggørelsen besigtiges hos sydregionsdirektoratet under ministeriet for landbrug, natur og fødevarekvalitet på adressen Keisersgracht 5 i Eindhoven. Kontortiden er 9.00-17.00 mandag til fredag.

Afdeling 5

Dekretet skal offentliggøres i Staatscourant (Statstidende). Dekretet ledsages af en redegørelse, der skal læses sammen med bekendtgørelsen.

MINISTEREN FOR LANDBRUG, NATUR OG FØDEVAREKVALITET

per pro

Direktøren for sydregionen

Indsigelser

Interesserede parter kan skriftligt gøre indsigelse mod dette dekret ifølge bestemmelserne i den almindelige administrationslov. Indsigelser skal indgives senest seks uger efter offentliggørelsen af bekendtgørelsen i Staatscourant (Statstidende) til følgende adresse:

| Ministeriet for landbrug, natur og fødevarekvalitet |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| PO Box 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederlandene |

Ministeriet for landbrug, natur og fødevarekvalitet

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

PO Box 20401

2500 EK Den Haag

Nederlandene

Indsigelser skal være underskrevet og bør mindst indeholde følgende:

| a) | navn og adresse for den part, der indgiver indsigelsen |
| --- | --- |

a)

navn og adresse for den part, der indgiver indsigelsen

| b) | dato |
| --- | --- |

b)

dato

| c) | beskrivelse af det dekret, der gøres indsigelse mod, og |
| --- | --- |

c)

beskrivelse af det dekret, der gøres indsigelse mod, og

| d) | begrundelse for indsigelsen. |
| --- | --- |

d)

begrundelse for indsigelsen.

REDEGØRELSE

Natura 2000-områder

Voordeltaet er hjemsted for flora og fauna af særlig økologisk værdi. Det er grunden til, at dette område er blevet udpeget som Natura 2000-område ifølge EU's fugle- og habitatdirektiv. Nederlandene er forpligtet til at oprette og opretholde en »gunstig bevaringsstatus« for visse arter og deres levesteder. Naturfredningsbestemmelserne findes i lov om flora og fauna, mens bestemmelserne om bevaringsområder findes i naturfredningsloven af 1998. Ifølge naturfredningsloven af 1998 skal der opstilles en forvaltningsplan for alle Natura 2000-områder.

Flora og fauna af særlig økologisk værdi kan findes overalt i Voordeltaet; den største diversitet ses dog i områdets nordlige halvdel. Bevaringsforanstaltningerne er derfor mest effektive, når de anvendes i disse nordlige områder.

Rapport om kompensation for Maasvlakte 2

Udviklingen af Maasvlakte 2 i Natura 2000-området i Voordeltaet vil medføre tab af flora og fauna af økologisk værdi til dels på grund af, at Natura 2000-områdets areal reduceres med 2 455 ha. I hovedafgørelsen om fysisk planlægning (herefter KSPD), Udvikling af Rotterdams hovedhavn 2006, blev det fastsat, at dette tab skulle opvejes gennem etablering af et bevaringsområde andetsteds i Voordeltaet, hvor der kunne gennemføres brugsrestriktioner. I KSPD blev det også anført, at brugsrestriktioner og andre foranstaltninger ville bidrage til at forbedre bevaringsområdets økologiske værdi. Der blev også taget hensyn til økologiske ønsker, som blev afvejet efter, i hvilket omfang der burde fastsættes begrænsninger for menneskelige aktiviteter navnlig på baggrund af den eksisterende anvendelse.

Den i henhold til naturfredningsloven udstedte bemyndigelse til anlæggelse og tilstedeværelse af Maasvlakte 2 omfatter en kompensationsforpligtelse for naturtype 1 110 og en række fuglearter. På grundlag af det foreliggende dekret om adgangsbegrænsning skal der træffes kompensationsforanstaltninger foruden de i Natura 2000 fastsatte mål.

Foranstaltninger

På kort sigt er det vigtigt at begrænse adgangen til visse områder af Voordelta for rettidigt at kunne kompensere for virkningerne af anlæggelsen og tilstedeværelsen af Maasvlakte 2 og for at kunne holde øje med fredningen og bevarelsen af flora og fauna af økologisk værdi som fastsat i dekretet om udpegning af Voordelta.

Gældende foranstaltninger for Voordelta vil også blive indføjet i forvaltningsplanen for Voordelta. Indtil denne forvaltningsplan træder i kraft, anvendes afdeling 19d i naturfredningsloven af 1998 fuldt ud. Dekretet har kun til formål at regulere adgangen og begrænsninger af adgangen til visse områder, og den rummer ingen undtagelser fra bemyndigelseskravene i de tilfælde, hvor disse stammer fra gældende lovgivning.

Dokumentet om vurdering af virkninger på miljøet og den relevante evaluering (udarbejdet med henblik på forberedelsen af forvaltningsplanen for Voordelta) danner grundlaget for dekreterne om adgangsbegrænsninger. De vil også blive indføjet i forvaltningsplanen for Voordelta. Forvaltningsplanen og dekretet om adgangsbegrænsninger har til formål: at frede beskyttede naturaktiver, at kompensere for tabet af beskyttede naturaktiver som følge af anlæggelsen af Maasvlakte 2 og inden for naturfredningens rammer at tage hensyn til brugerne af rekreationsområder, turisme og fiskeri.

Forvaltningsforanstaltningerne, inklusive de foreliggende adgangsbegrænsninger, vil om nødvendigt blive tilpasset på grundlag af monitering og evaluering.

Redegørelse om adgangsbegrænsninger

Slikken van Voorne spiller en vigtig rolle for beskyttelsen af de forskellige dyrearter, der findes i området (omkring tyve arter, navnlig ænder og vadefugle), for hvilke der er fastsat bevaringsmål i dekretet om udpegning af Voordelta.

Verklikkerplaat har en særlig betydning for beskyttelsen af spættede sæler.

Natura 2000-mål

Vadefugle og ænder

Vadefugle og ænder

En række arter af vadefugle og ænder som f.eks. strandskader og knarænder benytter Slikken van Voorne i Voordeltaet som hvile- og fødesøgningsområde. Voordeltaet får stadig større betydning for disse fugles fortsatte eksistens, fordi deres levesteder andre steder bliver stadig mindre, som f.eks. på sandbankerne i Oosterschelde, hvor disse trækfugle hviler og finder føde.

Disse fugle er meget følsomme over for støj og pludselig bevægelse, og de forstyrres af rekreationsaktiviteter i deres umiddelbare nærhed både på strande og i vandet. Problemet bliver stadig større, fordi rekreationssæsonen bliver stadig længere. Begrænsninger af adgangen til Slikken van Voorne skal bidrage til at nå de bevaringsmål, der er fastsat for ænder og vadefugle i dekretet om udpegning af Voordelta.

Spættede sæler

Spættede sæler

I begyndelsen af det forrige århundrede fandtes der omkring titusind spættede sæler i deltaområdet. Forurening, jagt og det indhug i deres levested, som arbejdet med deltaværkerne har medført, reducerede deres antal til nogle få dusin dyr indtil for halvtreds år siden. I de senere år er deres antal steget til over hundrede i deltaområdet, hvoraf halvdelen lever i Voordelta-området.

De bruger tidevandsområderne som dem ved Hinderplaat, Bollen van de Ooster (Aardappelenbult) og Verklikkerplaat til at hvile sig på. De yngler dog ikke ret godt i Voordelta. Områderne giver dem ikke tilstrækkelig fred og ro til at føde, die og opdrætte ungerne. Fred og ro hele året rundt er altafgørende; den mest kritiske periode er før, under og efter diegivningsperioden fra 1. maj til 1. september.

Adgangsbegrænsningerne for sælernes hvileområder i Hinderplaat, Bollen van de Ooster og Verklikkerplaat beliggende i Voordelta skal bidrage til, at mindst to hundrede spættede sæler kan opholde sig i hele deltaet. Her vil de kunne opdrætte deres unger og dermed opfylde målsætningerne i dekretet om udpegning af Voordelta.

KORT

Image

Image

---

(1)  Træder i kraft fra offentliggørelsen i Staatsblad 2005(Statstidende 2005), nr. 473.

1

(2)  Staatscourant 2006 (Statstidende 2006), nr. 91.

2

(3)  Adfærdskodeks Verantwoord Vliegen (Ansvarlige piloter), Royal Netherlands Aeronautical Association (RNAA), 2004.

3

---

| 10.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/20 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/20

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 30. oktober 2008

om fastsættelse i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af værdierne for klassifikationerne i medlemsstaternes overvågningssystemer som resultat af interkalibreringen

(meddelt under nummer K(2008) 6016)

(EØS-relevant tekst)

(2008/915/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (1), navnlig punkt 1.4.1, nr. ix), i dette direktivs bilag V, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 4, stk. 1, litra a), nr. ii), i direktiv 2000/60/EF har medlemsstaterne pligt til at beskytte, forbedre og genoprette alle overfladevandområder med henblik på at opnå en god overfladevandstilstand senest 15 år efter datoen for direktivets ikrafttræden — med forbehold af visse undtagelser — i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag V til dette direktiv. Ifølge artikel 4, stk. 1, litra a), nr. iii), i direktiv 2000/60/EF har medlemsstaterne pligt til at beskytte og forbedre alle kunstige og stærkt modificerede vandområder med henblik på at opnå et godt økologisk potentiale og en god kemisk tilstand for overfladevand senest 15 år efter datoen for direktivets ikrafttræden — med forbehold af visse undtagelser — i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag V til dette direktiv. I henhold til punkt 1.4.1, nr. i), i bilag V til direktiv 2000/60/EF bør henvisninger til »økologisk tilstand« opfattes som »økologisk potentiale«, hvad angår kunstige eller stærkt modificerede vandområder. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 4, stk. 1, litra a), nr. ii), i direktiv 2000/60/EF har medlemsstaterne pligt til at beskytte, forbedre og genoprette alle overfladevandområder med henblik på at opnå en god overfladevandstilstand senest 15 år efter datoen for direktivets ikrafttræden — med forbehold af visse undtagelser — i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag V til dette direktiv. Ifølge artikel 4, stk. 1, litra a), nr. iii), i direktiv 2000/60/EF har medlemsstaterne pligt til at beskytte og forbedre alle kunstige og stærkt modificerede vandområder med henblik på at opnå et godt økologisk potentiale og en god kemisk tilstand for overfladevand senest 15 år efter datoen for direktivets ikrafttræden — med forbehold af visse undtagelser — i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag V til dette direktiv. I henhold til punkt 1.4.1, nr. i), i bilag V til direktiv 2000/60/EF bør henvisninger til »økologisk tilstand« opfattes som »økologisk potentiale«, hvad angår kunstige eller stærkt modificerede vandområder.

| (2) | I punkt 1.4.1 i bilag V til direktiv 2000/60/EF er fastlagt en proces, hvormed der sikres sammenlignelighed mellem medlemsstaternes biologiske overvågningsresultater, som er en central del af klassifikationen af den økologiske tilstand. I den forbindelse skal resultaterne af medlemsstaternes overvågnings- og klassifikationssystemer sammenlignes via et interkalibreringsnetværk bestående af overvågningslokaliteter i hver medlemsstat og hver økoregion i Fællesskabet. Ifølge direktivet har medlemsstaterne pligt til i passende omfang at indsamle de nødvendige oplysninger om de lokaliteter, som indgår i interkalibreringsnetværket, så det er muligt at vurdere, om det nationale klassifikationssystem stemmer overens med de normgivende definitioner i punkt 1.2 i bilag V til direktiv 2000/60/EF, og om medlemsstaternes klassifikationssystemer er indbyrdes sammenlignelige. |
| --- | --- |

(2)

I punkt 1.4.1 i bilag V til direktiv 2000/60/EF er fastlagt en proces, hvormed der sikres sammenlignelighed mellem medlemsstaternes biologiske overvågningsresultater, som er en central del af klassifikationen af den økologiske tilstand. I den forbindelse skal resultaterne af medlemsstaternes overvågnings- og klassifikationssystemer sammenlignes via et interkalibreringsnetværk bestående af overvågningslokaliteter i hver medlemsstat og hver økoregion i Fællesskabet. Ifølge direktivet har medlemsstaterne pligt til i passende omfang at indsamle de nødvendige oplysninger om de lokaliteter, som indgår i interkalibreringsnetværket, så det er muligt at vurdere, om det nationale klassifikationssystem stemmer overens med de normgivende definitioner i punkt 1.2 i bilag V til direktiv 2000/60/EF, og om medlemsstaternes klassifikationssystemer er indbyrdes sammenlignelige.

| (3) | I medfør af Kommissionens beslutning 2005/646/EF af 17. august 2005 om oprettelse af et register over lokaliteter, der skal udgøre et interkalibreringsnetværk, i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (2), blev der oprettet et register over lokaliteter, der skal udgøre det interkalibreringsnetværk, der henvises til i punkt 1.4.1, nr. vii) i bilag V til direktiv 2000/60/EF. |
| --- | --- |

(3)

I medfør af Kommissionens beslutning 2005/646/EF af 17. august 2005 om oprettelse af et register over lokaliteter, der skal udgøre et interkalibreringsnetværk, i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (2), blev der oprettet et register over lokaliteter, der skal udgøre det interkalibreringsnetværk, der henvises til i punkt 1.4.1, nr. vii) i bilag V til direktiv 2000/60/EF.

| (4) | Med henblik på at udføre interkalibreringen er medlemsstaterne organiseret i geografiske interkalibreringsgrupper bestående af medlemsstater, der har de samme bestemte overfladevandområdetyper som defineret i punkt 2 i bilaget til beslutning 2005/646/EF. Det har gjort det muligt for den enkelte gruppe blandt sine medlemmer at sammenligne resultater og udføre interkalibreringen. |
| --- | --- |

(4)

Med henblik på at udføre interkalibreringen er medlemsstaterne organiseret i geografiske interkalibreringsgrupper bestående af medlemsstater, der har de samme bestemte overfladevandområdetyper som defineret i punkt 2 i bilaget til beslutning 2005/646/EF. Det har gjort det muligt for den enkelte gruppe blandt sine medlemmer at sammenligne resultater og udføre interkalibreringen.

| (5) | Interkalibreringen udføres med hensyn til biologiske elementer, idet der foretages en sammenligning mellem klassifikationsresultaterne fra de nationale overvågningssystemer for hvert biologisk element og for hver fælles overfladevandområdetype blandt medlemsstaterne i samme geografiske interkalibreringsgruppe, og det vurderes, om resultaterne er overensstemmende med førnævnte normgivende definitioner. |
| --- | --- |

(5)

Interkalibreringen udføres med hensyn til biologiske elementer, idet der foretages en sammenligning mellem klassifikationsresultaterne fra de nationale overvågningssystemer for hvert biologisk element og for hver fælles overfladevandområdetype blandt medlemsstaterne i samme geografiske interkalibreringsgruppe, og det vurderes, om resultaterne er overensstemmende med førnævnte normgivende definitioner.

| (6) | I den tekniske rapport over interkalibreringen i henhold til vandrammedirektivet gøres der nøje rede for, hvordan interkalibreringen er blevet udført for de vandkategorier og biologiske kvalitetselementer, der er nævnt i bilaget til denne beslutning. |
| --- | --- |

(6)

I den tekniske rapport over interkalibreringen i henhold til vandrammedirektivet gøres der nøje rede for, hvordan interkalibreringen er blevet udført for de vandkategorier og biologiske kvalitetselementer, der er nævnt i bilaget til denne beslutning.

| (7) | Kommissionen har lettet arbejdet med interkalibreringen med hjælp fra Institut for Miljø og Bæredygtighed under Det Fælles Forskningscenter i Ispra (Italien), som har koordineret det tekniske arbejde. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen har lettet arbejdet med interkalibreringen med hjælp fra Institut for Miljø og Bæredygtighed under Det Fælles Forskningscenter i Ispra (Italien), som har koordineret det tekniske arbejde.

| (8) | Interkalibreringen er en kompleks videnskabelig og teknisk opgave. De geografiske interkalibreringsgrupper har valgt forskellige metoder til udførelsen af arbejdet alt efter de overvågningsdata om de forskellige biologiske kvalitetselementer, de har haft til rådighed, og det udviklingstrin, de nationale overvågnings- og klassifikationssystemer er nået til. For at øge resultaternes statistiske robusthed anvender de geografiske interkalibreringsgrupper i de fleste metoder data fra så mange overvågningspunkter som muligt, så de dækker hele rækken af tilstandsklasser fra høj til dårlig tilstand. Derfor er der blevet brugt overvågningsdata fra lokaliteter, som ikke indgår i interkalibreringsnetværket, da dette kun omfatter et begrænset antal lokaliteter af høj, god eller moderat tilstand. |
| --- | --- |

(8)

Interkalibreringen er en kompleks videnskabelig og teknisk opgave. De geografiske interkalibreringsgrupper har valgt forskellige metoder til udførelsen af arbejdet alt efter de overvågningsdata om de forskellige biologiske kvalitetselementer, de har haft til rådighed, og det udviklingstrin, de nationale overvågnings- og klassifikationssystemer er nået til. For at øge resultaternes statistiske robusthed anvender de geografiske interkalibreringsgrupper i de fleste metoder data fra så mange overvågningspunkter som muligt, så de dækker hele rækken af tilstandsklasser fra høj til dårlig tilstand. Derfor er der blevet brugt overvågningsdata fra lokaliteter, som ikke indgår i interkalibreringsnetværket, da dette kun omfatter et begrænset antal lokaliteter af høj, god eller moderat tilstand.

| (9) | Kommissionen har modtaget interkalibreringsresultater for en række biologiske kvalitetselementer, som dækker definitionen på økologisk tilstand. I visse tilfælde er der kun leveret resultater for visse parametre af de biologiske elementer eller kun for nogle af de medlemsstater, der er med i en geografisk interkalibreringsgruppe. Kommissionen mener således ikke, at sammenligneligheden i de tilfælde er sikret fuldt ud. Yderligere interkalibreringsresultater vil derfor kunne indgå i en kommende beslutning, når medlemsstaterne har tilvejebragt relevante oplysninger i overensstemmelse med punkt 1.4.1 i bilag V til direktiv 2000/60/EF. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen har modtaget interkalibreringsresultater for en række biologiske kvalitetselementer, som dækker definitionen på økologisk tilstand. I visse tilfælde er der kun leveret resultater for visse parametre af de biologiske elementer eller kun for nogle af de medlemsstater, der er med i en geografisk interkalibreringsgruppe. Kommissionen mener således ikke, at sammenligneligheden i de tilfælde er sikret fuldt ud. Yderligere interkalibreringsresultater vil derfor kunne indgå i en kommende beslutning, når medlemsstaterne har tilvejebragt relevante oplysninger i overensstemmelse med punkt 1.4.1 i bilag V til direktiv 2000/60/EF.

| (10) | Det er nødvendigt at godkende de tilgængelige resultater af interkalibreringen til tiden som grundlag for udformningen af de første vandområdeplaner og indsatsprogrammer i overensstemmelse med artikel 11 og 13 i direktiv 2000/60/EF. |
| --- | --- |

(10)

Det er nødvendigt at godkende de tilgængelige resultater af interkalibreringen til tiden som grundlag for udformningen af de første vandområdeplaner og indsatsprogrammer i overensstemmelse med artikel 11 og 13 i direktiv 2000/60/EF.

| (11) | Som resultat af interkalibreringen bør de økologiske kvalitetsratioers værdier for grænselinjerne mellem de økologiske tilstandsklasser i medlemsstaternes klassifikationssystemer repræsentere en ensartet økologisk tilstand. Forskellene i værdi for det samme biologiske kvalitetselement skyldes forskelle i nationale metoder. Yderligere gør forskellige beregningsmetoder og andre forhold det umuligt at sammenligne de økologiske kvalitetsratioers værdier på tværs af forskellige biologiske kvalitetselementer. |
| --- | --- |

(11)

Som resultat af interkalibreringen bør de økologiske kvalitetsratioers værdier for grænselinjerne mellem de økologiske tilstandsklasser i medlemsstaternes klassifikationssystemer repræsentere en ensartet økologisk tilstand. Forskellene i værdi for det samme biologiske kvalitetselement skyldes forskelle i nationale metoder. Yderligere gør forskellige beregningsmetoder og andre forhold det umuligt at sammenligne de økologiske kvalitetsratioers værdier på tværs af forskellige biologiske kvalitetselementer.

| (12) | Parametre som klorofyl a-koncentration, fytoplanktons biovolumen, andelen af cyanobakterier eller dybdegrænser for makroalger og dækfrøede planter dækker ikke hele biologiske kvalitetselementer. Da der imidlertid findes tilgængelige data og vurderingsmetoder er de en del af grundlaget for den igangværende interkalibrering af søer og kystvande. Værdierne af disse parametre er direkte sammenlignelige på tværs af medlemsstaterne, forudsat at der er taget hensyn til forskellene i prøvetagning og analysemetoder. Ud over de økologiske kvalitetsratioer bør de absolutte værdier for disse parametre derfor indgå i bilaget til nærværende beslutning som led i resultaterne af interkalibreringen. |
| --- | --- |

(12)

Parametre som klorofyl a-koncentration, fytoplanktons biovolumen, andelen af cyanobakterier eller dybdegrænser for makroalger og dækfrøede planter dækker ikke hele biologiske kvalitetselementer. Da der imidlertid findes tilgængelige data og vurderingsmetoder er de en del af grundlaget for den igangværende interkalibrering af søer og kystvande. Værdierne af disse parametre er direkte sammenlignelige på tværs af medlemsstaterne, forudsat at der er taget hensyn til forskellene i prøvetagning og analysemetoder. Ud over de økologiske kvalitetsratioer bør de absolutte værdier for disse parametre derfor indgå i bilaget til nærværende beslutning som led i resultaterne af interkalibreringen.

| (13) | Resultaterne skal henvise til økologisk tilstand. Hvis vandområder svarende til de interkalibrerede typer udpeges som stærkt modificerede vandområder i overensstemmelse med artikel 4, stk. 3, i direktiv 2000/60/EF, kan resultaterne i bilaget til nærværende beslutning i overensstemmelse med de normgivende definitioner i bilag V, punkt 1.2.5, i direktiv 2000/60/EF anvendes til at udlede deres gode økologiske potentiale, idet der er taget hensyn til de fysiske forandringer og den tilhørende vandanvendelse. |
| --- | --- |

(13)

Resultaterne skal henvise til økologisk tilstand. Hvis vandområder svarende til de interkalibrerede typer udpeges som stærkt modificerede vandområder i overensstemmelse med artikel 4, stk. 3, i direktiv 2000/60/EF, kan resultaterne i bilaget til nærværende beslutning i overensstemmelse med de normgivende definitioner i bilag V, punkt 1.2.5, i direktiv 2000/60/EF anvendes til at udlede deres gode økologiske potentiale, idet der er taget hensyn til de fysiske forandringer og den tilhørende vandanvendelse.

| (14) | Som fastlagt i punkt 1.4.1, nr. iii), i bilag V til direktiv 2000/60/EF skal medlemsstaterne overføre resultaterne af interkalibreringen til deres nationale klassifikationssystem med henblik på at fastsætte grænselinjerne mellem høj og god tilstand og mellem god og moderat tilstand for alle nationale typer. For at understøtte anvendelsen af resultaterne er der udarbejdet retningslinjer for, hvordan interkalibreringsresultaterne kan overføres til de nationale klassifikationssystemer, og hvordan referencebetingelserne kan udledes. |
| --- | --- |

(14)

Som fastlagt i punkt 1.4.1, nr. iii), i bilag V til direktiv 2000/60/EF skal medlemsstaterne overføre resultaterne af interkalibreringen til deres nationale klassifikationssystem med henblik på at fastsætte grænselinjerne mellem høj og god tilstand og mellem god og moderat tilstand for alle nationale typer. For at understøtte anvendelsen af resultaterne er der udarbejdet retningslinjer for, hvordan interkalibreringsresultaterne kan overføres til de nationale klassifikationssystemer, og hvordan referencebetingelserne kan udledes.

| (15) | De oplysninger, der bliver tilgængelige i kraft af gennemførelsen af overvågningsprogrammerne i henhold til artikel 8 i direktiv 2000/60/EF og den gennemgang og ajourføring af vandområdedistrikternes karakteristika, der er fastlagt i artikel 5 i direktiv 2000/60/EF, kan afdække ny viden, som igen kan føre til, at medlemsstaternes overvågnings- og klassifikationssystemer tilpasses det videnskabelige og tekniske fremskridt, og i sidste ende til en gennemgang af interkalibreringsresultaterne med henblik på at forbedre deres kvalitet. |
| --- | --- |

(15)

De oplysninger, der bliver tilgængelige i kraft af gennemførelsen af overvågningsprogrammerne i henhold til artikel 8 i direktiv 2000/60/EF og den gennemgang og ajourføring af vandområdedistrikternes karakteristika, der er fastlagt i artikel 5 i direktiv 2000/60/EF, kan afdække ny viden, som igen kan føre til, at medlemsstaternes overvågnings- og klassifikationssystemer tilpasses det videnskabelige og tekniske fremskridt, og i sidste ende til en gennemgang af interkalibreringsresultaterne med henblik på at forbedre deres kvalitet.

| (16) | De foranstaltninger, der er fastlagt i denne beslutning, er i overensstemmelse med holdningen i det udvalg, der er nævnt i artikel 21, stk. 1, i direktiv 2000/60/EF — |
| --- | --- |

(16)

De foranstaltninger, der er fastlagt i denne beslutning, er i overensstemmelse med holdningen i det udvalg, der er nævnt i artikel 21, stk. 1, i direktiv 2000/60/EF —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

I forbindelse med punkt 1.4.1, nr. iii), i bilag V til direktiv 2000/60/EF skal medlemsstaterne for klassifikationen i deres overvågningssystemer anvende de værdier for grænselinjerne mellem tilstandsklasser, som er fastlagt i bilaget til denne beslutning.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. oktober 2008.

På Kommissionens vegne

Stravros DIMAS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1.

1

(2)  EUT L 243 af 19.9.2005, s. 1.

2

---

BILAG

VANDKATEGORI: Vandløb

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPPE: Alpine

Beskrivelse af typer, der er blevet interkalibreret

| Type | Vandløbskarakteristika | Oplandsareal (km2) | Højde og geomorfologi | Alkalinitet | Strømningsforhold |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-A1 | Lille til mellemstort, højland, kalkholdig | 10-1 000 | 800-2 500 m (opland), rulle-/strandsten | Høj (men ikke ekstremt høj) alkalinitet | |
| R-A2 | Lille til mellemstort, højland, silikatholdig | 10-1 000 | 500-1 000 m (maks. oplandshøjde 3 000 m, intermediær 1 500 m), rullesten | Ikke-kalkholdig (granit, metamorfisk), mellem til lav alkalinitet | Sne/is-betingede strømningsforhold |

Type

Vandløbskarakteristika

Oplandsareal (km2)

Højde og geomorfologi

Alkalinitet

Strømningsforhold

R-A1

Lille til mellemstort, højland, kalkholdig

10-1 000

800-2 500 m (opland), rulle-/strandsten

Høj (men ikke ekstremt høj) alkalinitet

R-A2

Lille til mellemstort, højland, silikatholdig

10-1 000

500-1 000 m (maks. oplandshøjde 3 000 m, intermediær 1 500 m), rullesten

Ikke-kalkholdig (granit, metamorfisk), mellem til lav alkalinitet

Sne/is-betingede strømningsforhold

Lande med samme interkalibrerede typer:

| Type R-A1: | Tyskland, Østrig, Frankrig, Italien og Slovenien |
| --- | --- |
| Type R-A2: | Østrig, Frankrig, Italien, Spanien og Slovenien. |

Type R-A1:

Tyskland, Østrig, Frankrig, Italien og Slovenien

Type R-A2:

Østrig, Frankrig, Italien, Spanien og Slovenien.

RESULTATER

Biologisk kvalitetselement: Bentisk invertebratfauna

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer i de interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

| Type og land | Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer | Økologiske kvalitetsratioer |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| Type R-A1 |
| Østrig | Det østrigske system til vurdering af vandløbs økologiske tilstand (worst case mellem multimetriske indekser for generel nedbrydning og saprobieindekset) | 0,80 | 0,60 |
| Frankrig | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) og cirkulære MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 af 28. juli 2005 ændret den 13. juni 2007 | 0,93 | 0,79 |
| Tyskland | PERLODES — Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos | 0,80 | 0,60 |
| Italien | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Slovenien | Det slovenske system til vurdering af bundlevende invertebrater:
  Multimetrisk indeks (hydromorfologi/generel nedbrydning), saprobieindeks | 0,80 | 0,60 |
| Type R-A2 |
| Østrig | Det østrigske system til vurdering af vandløbs økologiske tilstand (worst case mellem multimetriske indekser for generel nedbrydning og saprobieindekset) | 0,80 | 0,60 |
| Frankrig (Alperne) | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) og cirkulære MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 af 28. juli 2005 ændret den 13. juni 2007 | 0,93 | 0,71 |
| Frankrig (Pyrenæerne) | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) og cirkulære MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 af 28. juli 2005 ændret den 13. juni 2007 | 0,94 | 0,81 |
| Italien | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,95 | 0,71 |
| Spanien | Iberian BMWP (IBMWP) | 0,83 | 0,53 |

Type og land

Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

Økologiske kvalitetsratioer

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Type R-A1

Østrig

Det østrigske system til vurdering af vandløbs økologiske tilstand (worst case mellem multimetriske indekser for generel nedbrydning og saprobieindekset)

0,80

0,60

Frankrig

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) og cirkulære MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 af 28. juli 2005 ændret den 13. juni 2007

0,93

0,79

Tyskland

PERLODES — Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos

0,80

0,60

Italien

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Slovenien

Det slovenske system til vurdering af bundlevende invertebrater:

Multimetrisk indeks (hydromorfologi/generel nedbrydning), saprobieindeks

0,80

0,60

Type R-A2

Østrig

Det østrigske system til vurdering af vandløbs økologiske tilstand (worst case mellem multimetriske indekser for generel nedbrydning og saprobieindekset)

0,80

0,60

Frankrig (Alperne)

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) og cirkulære MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 af 28. juli 2005 ændret den 13. juni 2007

0,93

0,71

Frankrig (Pyrenæerne)

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) og cirkulære MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 af 28. juli 2005 ændret den 13. juni 2007

0,94

0,81

Italien

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,95

0,71

Spanien

Iberian BMWP (IBMWP)

0,83

0,53

Biologisk kvalitetselement: Bundvegetation (fytobentos)

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer i de interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

| Type og land | Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer | Økologiske kvalitetsratioer |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| Type R-A1 |
| Østrig | Multimetrisk metode bestående af 3 moduler/målekriterier (trofisk indeks, saprobieindeks, referencearter) | 0,87 | 0,56 |
| Frankrig | Fransk klassificering DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) og cirkulære MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 af 28. juli 2005 ændret den 13. juni 2007 | 0,86 | 0,71 |
| Tyskland | Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB) | 0,73 | 0,54 |
| Slovenien | Multimetrisk metode bestående af 2 moduler/målekriterier | 0,80 | 0,60 |
| Type R-A2 |
| Østrig | Multimetrisk metode bestående af 3 moduler/målekriterier (trofisk indeks, saprobieindeks, referencearter) | 0,87 | 0,56 |
| Frankrig | Fransk klassificering DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) og cirkulære MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 af 28. juli 2005 ændret den 13. juni 2007 | 0,86 | 0,71 |
| Spanien | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) (Lenoir & Coste, 1996) | 0,94 | 0,74 |

Type og land

Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

Økologiske kvalitetsratioer

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Type R-A1

Østrig

Multimetrisk metode bestående af 3 moduler/målekriterier (trofisk indeks, saprobieindeks, referencearter)

0,87

0,56

Frankrig

Fransk klassificering DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) og cirkulære MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 af 28. juli 2005 ændret den 13. juni 2007

0,86

0,71

Tyskland

Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB)

0,73

0,54

Slovenien

Multimetrisk metode bestående af 2 moduler/målekriterier

0,80

0,60

Type R-A2

Østrig

Multimetrisk metode bestående af 3 moduler/målekriterier (trofisk indeks, saprobieindeks, referencearter)

0,87

0,56

Frankrig

Fransk klassificering DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) og cirkulære MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 af 28. juli 2005 ændret den 13. juni 2007

0,86

0,71

Spanien

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) (Lenoir & Coste, 1996)

0,94

0,74

VANDKATEGORI: Vandløb

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPPE: Central/Baltic

Beskrivelse af typer, der er blevet interkalibreret

| Type | Vandløbskarakteristika | Oplandsareal
  (km2) | Højde og geomorfologi | Alkalinitet
  (meq/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| R-C1 | Lille, lavland, silikatholdig, sand | 10-100 | Lavland, domineret af sandbund (lille partikelstørrelse), bredde 3-8 m (bredfyldt) | >0,4 |
| R-C2 | Lille, lavland, silikatholdig, sten | 10-100 | Lavland, stenmateriale. bredde 3-8 m (bredfyldt) | <0,4 |
| R-C3 | Lille, intermediær, silikatholdig | 10-100 | Intermediær, stenbund (granit) til grusbund, bredde 2-10 m (bredfyldt) | <0,4 |
| R-C4 | Mellemstort, lavland, blandet | 100-1 000 | Lavland, sandbund til grusbund, bredde 8-10 m (bredfyldt) | >0,4 |
| R-C5 | Stort, lavland, blandet | 1 000-10 000 | Lavland, barbezone, variation i strømningshastighed, maks. oplandshøjde: 800 m, bredde >25 m (bredfyldt) | >0,4 |
| R-C6 | Lille, lavland, kalkholdig | 10-300 | Lavland, grusbund (kalksten), bredde 3-10 m (bredfyldt) | >2 |

Type

Vandløbskarakteristika

Oplandsareal

(km2)

Højde og geomorfologi

Alkalinitet

(meq/l)

R-C1

Lille, lavland, silikatholdig, sand

10-100

Lavland, domineret af sandbund (lille partikelstørrelse), bredde 3-8 m (bredfyldt)

>0,4

R-C2

Lille, lavland, silikatholdig, sten

10-100

Lavland, stenmateriale. bredde 3-8 m (bredfyldt)

<0,4

R-C3

Lille, intermediær, silikatholdig

10-100

Intermediær, stenbund (granit) til grusbund, bredde 2-10 m (bredfyldt)

<0,4

R-C4

Mellemstort, lavland, blandet

100-1 000

Lavland, sandbund til grusbund, bredde 8-10 m (bredfyldt)

>0,4

R-C5

Stort, lavland, blandet

1 000-10 000

Lavland, barbezone, variation i strømningshastighed, maks. oplandshøjde: 800 m, bredde >25 m (bredfyldt)

>0,4

R-C6

Lille, lavland, kalkholdig

10-300

Lavland, grusbund (kalksten), bredde 3-10 m (bredfyldt)

>2

Lande med samme interkalibrerede typer:

| Type R-C1: | Belgien (Flandern), Tyskland, Danmark, Frankrig, Italien, Litauen, Nederlandene, Polen, Sverige og Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |
| Type R-C2: | Spanien, Frankrig, Irland, Portugal, Sverige og Det Forenede Kongerige |
| Type R-C3: | Østrig, Belgien (Vallonien), Tjekkiet, Tyskland, Polen, Portugal, Spanien, Sverige, Frankrig, Letland, Luxembourg og Det Forenede Kongerige |
| Type R-C4: | Belgien (Flandern), Tjekkiet, Tyskland, Danmark, Estland, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Litauen, Luxembourg, Nederlandene, Polen, Sverige og Det Forenede Kongerige |
| Type R-C5: | Tjekkiet, Estland, Frankrig, Tyskland, Spanien, Irland, Italien, Letland, Litauen, Luxembourg, Nederlandene, Polen, Sverige og Det Forenede Kongerige |
| Type R-C6: | Danmark, Estland, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Polen, Litauen, Luxembourg, Sverige og Det Forenede Kongerige. |

Type R-C1:

Belgien (Flandern), Tyskland, Danmark, Frankrig, Italien, Litauen, Nederlandene, Polen, Sverige og Det Forenede Kongerige

Type R-C2:

Spanien, Frankrig, Irland, Portugal, Sverige og Det Forenede Kongerige

Type R-C3:

Østrig, Belgien (Vallonien), Tjekkiet, Tyskland, Polen, Portugal, Spanien, Sverige, Frankrig, Letland, Luxembourg og Det Forenede Kongerige

Type R-C4:

Belgien (Flandern), Tjekkiet, Tyskland, Danmark, Estland, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Litauen, Luxembourg, Nederlandene, Polen, Sverige og Det Forenede Kongerige

Type R-C5:

Tjekkiet, Estland, Frankrig, Tyskland, Spanien, Irland, Italien, Letland, Litauen, Luxembourg, Nederlandene, Polen, Sverige og Det Forenede Kongerige

Type R-C6:

Danmark, Estland, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Polen, Litauen, Luxembourg, Sverige og Det Forenede Kongerige.

RESULTATER

Biologisk kvalitetselement: Bentisk invertebratfauna

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer i de interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

Følgende resultater gælder for alle typer som beskrevet ovenfor.

| Land | Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer | Økologiske kvalitetsratioer |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| Østrig | Det østrigske system til vurdering af vandløbs økologiske tilstand (worst case mellem multimetriske indekser for generel nedbrydning og saprobieindekset) | 0,80 | 0,60 |
| Belgien (Flandern) | Multimetric Macroinvertebrate Index Flanders (MMIF) | 0,90 | 0,70 |
| Belgien (Vallonien) | Indice Biologique Global Normalisé (IBGN) (Norme AFNOR NF T 90 350, 1992) og den foreløbige definition af god tilstand udarbejdet af ministeriet for den vallonske region (2007) | 0,97 | 0,74 |
| Danmark | Dansk Vandløbsfauna-indeks (DVFI) | 1,00 | 0,71 |
| Tyskland | PERLODES — Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos | 0,80 | 0,60 |
| Frankrig | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) og cirkulære MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 af 28. juli 2005 ændret den 13. juni 2007 | 0,94 | 0,80 |
| Irland | Quality Rating System (Q-value) | 0,85 | 0,75 |
| Italien | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,96 | 0,72 |
| Luxembourg | Classification luxembourgeoise DCE, Indice Biologique Global Normalisé (IBGN), Norme AFNOR NF T 90 350, 1992) og cirkulære MEDD/DE/MAGE/BEMA 07 nr. 4 af 11. april 2007 | 0,96 | 0,72 |
| Nederlandene | KRW-maatlat | 0,80 | 0,60 |
| Polen | BMWP (BMWP-PL) verificeret af et modificeret Margalefs indeks for artsrigdom | 0,89 | 0,68 |
| Spanien | Nordspanske multimetriske indekser | 0,93 | 0,70 |
| Sverige | DJ-index (Dahl & Johnson 2004) | 0,80 | 0,60 |
| Det Forenede Kongerige | River Invertebrate Classification Tool (RICT) | 0,97 | 0,86 |

Land

Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

Økologiske kvalitetsratioer

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Østrig

Det østrigske system til vurdering af vandløbs økologiske tilstand (worst case mellem multimetriske indekser for generel nedbrydning og saprobieindekset)

0,80

0,60

Belgien (Flandern)

Multimetric Macroinvertebrate Index Flanders (MMIF)

0,90

0,70

Belgien (Vallonien)

Indice Biologique Global Normalisé (IBGN) (Norme AFNOR NF T 90 350, 1992) og den foreløbige definition af god tilstand udarbejdet af ministeriet for den vallonske region (2007)

0,97

0,74

Danmark

Dansk Vandløbsfauna-indeks (DVFI)

1,00

0,71

Tyskland

PERLODES — Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos

0,80

0,60

Frankrig

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) og cirkulære MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 af 28. juli 2005 ændret den 13. juni 2007

0,94

0,80

Irland

Quality Rating System (Q-value)

0,85

0,75

Italien

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,96

0,72

Luxembourg

Classification luxembourgeoise DCE, Indice Biologique Global Normalisé (IBGN), Norme AFNOR NF T 90 350, 1992) og cirkulære MEDD/DE/MAGE/BEMA 07 nr. 4 af 11. april 2007

0,96

0,72

Nederlandene

KRW-maatlat

0,80

0,60

Polen

BMWP (BMWP-PL) verificeret af et modificeret Margalefs indeks for artsrigdom

0,89

0,68

Spanien

Nordspanske multimetriske indekser

0,93

0,70

Sverige

DJ-index (Dahl & Johnson 2004)

0,80

0,60

Det Forenede Kongerige

River Invertebrate Classification Tool (RICT)

0,97

0,86

Biologisk kvalitetselement: Bundvegetation (fytobentos)

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer i de interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

| Land | Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer | Type | Økologiske kvalitetsratioer |
| --- | --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| Østrig | Multimetrisk metode bestående af 3 moduler/målekriterier (trofisk indeks, saprobieindeks, referencearter) | Alle typer, højde <500 m | 0,70 | 0,42 |
| Alle typer, højde >500 m | 0,71 | 0,42 |
| Belgien (Flandern) | Proportions of Impact-Sensitive and Impact-Associated Diatoms (PISIAD) | Alle typer | 0,80 | 0,60 |
| Belgien (Vallonien) | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) AFNOR norm NF T 90-354 (2000) og den foreløbige definition af god tilstand udarbejdet af ministeriet for den vallonske region (2007) | Alle typer | 0,93 | 0,68 |
| Estland | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Alle typer | 0,85 | 0,70 |
| Frankrig | Fransk klassificering DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) og cirkulære MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 af 28. juli 2005 ændret den 13. juni 2007 | Nationale typer 1, 2 og 4 | 0,93 | 0,80 |
| National type 3 | 0,92 | 0,77 |
| Tyskland | Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB) | R-C1 | 0,67 | 0,43 |
| R-C3 | 0,67 | 0,43 |
| R-C4 | 0,61 | 0,43 |
| R-C5 | 0,73 | 0,55 |
| Irland | Revideret udgave af det trofiske diatome indeks (TDI) | Alle typer | 0,93 | 0,78 |
| Luxembourg | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Alle typer | 0,85 | 0,70 |
| Nederlandene | KRW Maatlat | Alle typer | 0,80 | 0,60 |
| Spanien | Diatome multimetriske indeks (MDIAT) | Alle typer | 0,93 | 0,70 |
| Sverige | Svenske vurderingsmetoder, svenske EPA-bekendtgørelser (NFS 2008:1) baseret på Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Alle typer | 0,89 | 0,74 |
| Det Forenede Kongerige | Diatom Assessment for River Ecological Status (DARES) | Alle typer | 0,93 | 0,78 |

Land

Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

Type

Økologiske kvalitetsratioer

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Østrig

Multimetrisk metode bestående af 3 moduler/målekriterier (trofisk indeks, saprobieindeks, referencearter)

Alle typer, højde <500 m

0,70

0,42

Alle typer, højde >500 m

0,71

0,42

Belgien (Flandern)

Proportions of Impact-Sensitive and Impact-Associated Diatoms (PISIAD)

Alle typer

0,80

0,60

Belgien (Vallonien)

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) AFNOR norm NF T 90-354 (2000) og den foreløbige definition af god tilstand udarbejdet af ministeriet for den vallonske region (2007)

Alle typer

0,93

0,68

Estland

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Alle typer

0,85

0,70

Frankrig

Fransk klassificering DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) og cirkulære MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 af 28. juli 2005 ændret den 13. juni 2007

Nationale typer 1, 2 og 4

0,93

0,80

National type 3

0,92

0,77

Tyskland

Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB)

R-C1

0,67

0,43

R-C3

0,67

0,43

R-C4

0,61

0,43

R-C5

0,73

0,55

Irland

Revideret udgave af det trofiske diatome indeks (TDI)

Alle typer

0,93

0,78

Luxembourg

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Alle typer

0,85

0,70

Nederlandene

KRW Maatlat

Alle typer

0,80

0,60

Spanien

Diatome multimetriske indeks (MDIAT)

Alle typer

0,93

0,70

Sverige

Svenske vurderingsmetoder, svenske EPA-bekendtgørelser (NFS 2008:1) baseret på Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Alle typer

0,89

0,74

Det Forenede Kongerige

Diatom Assessment for River Ecological Status (DARES)

Alle typer

0,93

0,78

VANDKATEGORI: Vandløb

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPPE: Eastern Continental

Beskrivelse af typer, der er blevet interkalibreret

| Type | Vandløbskarakteristika | Økoregion | Oplandsareal
  (km2) | Højde
  (m) | Geologi | Bund |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-E1 | Karpaterne: Lille til mellemstort, intermediær | 10 | 10-1 000 | 500-800 | Silikatholdig | Grus og rullesten |
| R-E2 | Sletterne: Mellemstort, lavland | 11 og 12 | 100-1 000 | <200 | Blandet | Sand og dynd |
| R-E4 | Sletterne: Mellemstort, intermediær | 11 og 12 | 100-1 000 | 200-500 | Blandet | Sand og grus |

Type

Vandløbskarakteristika

Økoregion

Oplandsareal

(km2)

Højde

(m)

Geologi

Bund

R-E1

Karpaterne: Lille til mellemstort, intermediær

10

10-1 000

500-800

Silikatholdig

Grus og rullesten

R-E2

Sletterne: Mellemstort, lavland

11 og 12

100-1 000

<200

Blandet

Sand og dynd

R-E4

Sletterne: Mellemstort, intermediær

11 og 12

100-1 000

200-500

Blandet

Sand og grus

Lande med samme interkalibrerede typer:

| Type R-C1: | Tjekkiet, Ungarn, Rumænien og Slovakiet |
| --- | --- |
| Type R-E2: | Tjekkiet, Ungarn, Rumænien og Slovakiet |
| Type R-E4: | Østrig, Tjekkiet, Ungarn, Slovakiet og Slovenien. |

Type R-C1:

Tjekkiet, Ungarn, Rumænien og Slovakiet

Type R-E2:

Tjekkiet, Ungarn, Rumænien og Slovakiet

Type R-E4:

Østrig, Tjekkiet, Ungarn, Slovakiet og Slovenien.

RESULTATER

Biologisk kvalitetselement: Bentisk invertebratfauna

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer i de interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

| Type og land | Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer | Økologiske kvalitetsratioer |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| Type R-E1, R-E2, R-E4 |
| Slovakiet | Det slovakiske system til vurdering af vandløbs økologiske tilstand | 0,80 | 0,60 |
| Type R-E4 |
| Østrig | Det østrigske system til vurdering af vandløbs økologiske tilstand (worst case mellem multimetriske indekser for generel nedbrydning og saprobieindekset) | 0,80 | 0,60 |

Type og land

Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

Økologiske kvalitetsratioer

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Type R-E1, R-E2, R-E4

Slovakiet

Det slovakiske system til vurdering af vandløbs økologiske tilstand

0,80

0,60

Type R-E4

Østrig

Det østrigske system til vurdering af vandløbs økologiske tilstand (worst case mellem multimetriske indekser for generel nedbrydning og saprobieindekset)

0,80

0,60

VANDKATEGORI: Vandløb

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPPE: Mediterranean

Beskrivelse af typer, der er blevet interkalibreret

| Type | Vandløbskarakteristika | Oplandsareal (km2) | Højde (m) | Geologi | Strømningsforhold |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-M1 | Lille, intermediær, vandløb i det mediterrane område | 10-100 | 200-800 | Blandet | Meget sæsonbetingede |
| R-M2 | Lille til mellemstort, lavland, vandløb i det mediterrane område | 10-1 000 | <400 | Blandet | Meget sæsonbetingede |
| R-M4 | Lille til mellemstort, bjergvandløb i det mediterrane område | 10-1 000 | 400-1 500 | Ikke-silikatholdig | Meget sæsonbetingede |
| R-M5 | Lille, lavland, udtørrende | 10-100 | <300 | Blandet | Udtørrende |

Type

Vandløbskarakteristika

Oplandsareal (km2)

Højde (m)

Geologi

Strømningsforhold

R-M1

Lille, intermediær, vandløb i det mediterrane område

10-100

200-800

Blandet

Meget sæsonbetingede

R-M2

Lille til mellemstort, lavland, vandløb i det mediterrane område

10-1 000

<400

Blandet

Meget sæsonbetingede

R-M4

Lille til mellemstort, bjergvandløb i det mediterrane område

10-1 000

400-1 500

Ikke-silikatholdig

Meget sæsonbetingede

R-M5

Lille, lavland, udtørrende

10-100

<300

Blandet

Udtørrende

Lande med samme interkalibrerede typer:

| Type R-M: | Frankrig, Grækenland, Italien, Portugal, Slovenien og Spanien |
| --- | --- |
| Type R-M: | Frankrig, Grækenland, Italien, Portugal og Spanien |
| Type R-M4: | Cypern, Frankrig, Grækenland, Italien og Spanien |
| Type R-M5: | Cypern, Italien, Portugal, Slovenien og Spanien. |

Type R-M:

Frankrig, Grækenland, Italien, Portugal, Slovenien og Spanien

Type R-M:

Frankrig, Grækenland, Italien, Portugal og Spanien

Type R-M4:

Cypern, Frankrig, Grækenland, Italien og Spanien

Type R-M5:

Cypern, Italien, Portugal, Slovenien og Spanien.

RESULTATER

Biologisk kvalitetselement: Bentisk invertebratfauna

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer i de interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

| Type og land | Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer | Økologiske kvalitetsratioer |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| R-M1 |
| Frankrig | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) og cirkulære MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 af 28. juli 2005 ændret den 13. juni 2007 | 0,94 | 0,81 |
| Grækenland | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,95 | 0,71 |
| Italien | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,72 |
| Portugal | Invertebratindeks for Nordportugal, IPtIN | 0,92 | 0,69 |
| Spanien | IBMWP | 0,78 | 0,48 |
| R-M2 |
| Grækenland | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,94 | 0,71 |
| Italien | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,94 | 0,70 |
| Portugal | Invertebratindeks for Nordportugal, IPtIN | 0,87 | 0,66 |
| R-M4 |
| Cypern | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Grækenland | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,96 | 0,72 |
| Italien | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,94 | 0,70 |
| Spanien | IBMWP | 0,83 | 0,51 |
| R-M5 |
| Italien | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Portugal | Invertebratindeks for Sydportugal, IPtIS | 0,98 | 0,72 |
| Spanien | IBMWP | 0,91 | 0,55 |

Type og land

Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

Økologiske kvalitetsratioer

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

R-M1

Frankrig

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) og cirkulære MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 af 28. juli 2005 ændret den 13. juni 2007

0,94

0,81

Grækenland

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,95

0,71

Italien

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,97

0,72

Portugal

Invertebratindeks for Nordportugal, IPtIN

0,92

0,69

Spanien

IBMWP

0,78

0,48

R-M2

Grækenland

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,94

0,71

Italien

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,94

0,70

Portugal

Invertebratindeks for Nordportugal, IPtIN

0,87

0,66

R-M4

Cypern

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Grækenland

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,96

0,72

Italien

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,94

0,70

Spanien

IBMWP

0,83

0,51

R-M5

Italien

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Portugal

Invertebratindeks for Sydportugal, IPtIS

0,98

0,72

Spanien

IBMWP

0,91

0,55

Biologisk kvalitetselement: Bundvegetation (fytobentos)

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer i de interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

| Type og land | Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer | Økologiske kvalitetsratioer |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| R-M1 |
| Frankrig | Fransk klassificering DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) og cirkulære MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 af 28. juli 2005 ændret den 13. juni 2007 | 0,93 | 0,80 |
| Portugal | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,84 | 0,62 |
| Spanien | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,90 | 0,67 |
| R-M2 |
| Frankrig | Fransk klassificering DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) og cirkulære MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 af 28. juli 2005 ændret den 13. juni 2007 | 0,93 | 0,80 |
| Portugal | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,84 | 0,62 |
| Spanien | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,93 | 0,70 |
| R-M4 |
| Spanien | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,91 | 0,68 |
| R-M5 |
| Portugal | European Index (CEE) | 0,85 | 0,64 |
| Spanien | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,95 | 0,71 |

Type og land

Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

Økologiske kvalitetsratioer

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

R-M1

Frankrig

Fransk klassificering DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) og cirkulære MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 af 28. juli 2005 ændret den 13. juni 2007

0,93

0,80

Portugal

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,84

0,62

Spanien

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,90

0,67

R-M2

Frankrig

Fransk klassificering DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) og cirkulære MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 af 28. juli 2005 ændret den 13. juni 2007

0,93

0,80

Portugal

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,84

0,62

Spanien

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,93

0,70

R-M4

Spanien

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,91

0,68

R-M5

Portugal

European Index (CEE)

0,85

0,64

Spanien

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,95

0,71

VANDKATEGORI: Vandløb

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPPE: Northern

Beskrivelse af typer, der er blevet interkalibreret

| Type | Vandløbskarakteristika | Oplandsareal (km2) | Højde og geomorfologi | Alkalinitet
  (meq/l) | Organisk materiale
  (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-N1 | Lille, lavland, silikatholdig, moderat alkalinitet | 10-100 km2 | <200 m eller under den højeste kystlinje | 0,2-1 | <30
  (<150 i Irland) |
| R-N3 | Lille til mellemstort, lavland, organisk | 10-1 000 km2 | <0,2 | >30 |
| R-N4 | Mellemstort, lavland, silikatholdig, moderat alkalinitet | 100-1 000 km2 | 0,2-1 | <30 |
| R-N5 | Lille, intermediær, silikatholdig | 10-100 km2 | Mellem lavland og højland | <0,2 | <30 |

Type

Vandløbskarakteristika

Oplandsareal (km2)

Højde og geomorfologi

Alkalinitet

(meq/l)

Organisk materiale

(mg Pt/l)

R-N1

Lille, lavland, silikatholdig, moderat alkalinitet

10-100 km2

<200 m eller under den højeste kystlinje

0,2-1

<30

(<150 i Irland)

R-N3

Lille til mellemstort, lavland, organisk

10-1 000 km2

<0,2

>30

R-N4

Mellemstort, lavland, silikatholdig, moderat alkalinitet

100-1 000 km2

0,2-1

<30

R-N5

Lille, intermediær, silikatholdig

10-100 km2

Mellem lavland og højland

<0,2

<30

Lande med samme interkalibrerede typer:

| Type R-N1: | Finland, Irland, Norge, Sverige og Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |
| Type R-N3: | Finland, Irland, Norge, Sverige og Det Forenede Kongerige |
| Type R-N4: | Finland, Norge, Sverige og Det Forenede Kongerige |
| Type R-N5: | Finland, Norge, Sverige og Det Forenede Kongerige. |

Type R-N1:

Finland, Irland, Norge, Sverige og Det Forenede Kongerige

Type R-N3:

Finland, Irland, Norge, Sverige og Det Forenede Kongerige

Type R-N4:

Finland, Norge, Sverige og Det Forenede Kongerige

Type R-N5:

Finland, Norge, Sverige og Det Forenede Kongerige.

RESULTATER

Biologisk kvalitetselement: Bentisk invertebratfauna

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer i de interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

Følgende resultater gælder for alle typer som beskrevet ovenfor.

| Land | Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer | Økologiske kvalitetsratioer |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| Finland | Multimetrisk system, første version fastlagt | 0,80 | 0,60 |
| Irland | Quality Rating System (Q-value) | 0,85 | 0,75 |
| Norge | Average score per taxon (ASPT) | 0,99 | 0,87 |
| Sverige | DJ-index (Dahl & Johnson 2004) | 0,80 | 0,60 |
| Det Forenede Kongerige | River Invertebrate Classification Tool (RICT) | 0,97 | 0,86 |

Land

Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

Økologiske kvalitetsratioer

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Finland

Multimetrisk system, første version fastlagt

0,80

0,60

Irland

Quality Rating System (Q-value)

0,85

0,75

Norge

Average score per taxon (ASPT)

0,99

0,87

Sverige

DJ-index (Dahl & Johnson 2004)

0,80

0,60

Det Forenede Kongerige

River Invertebrate Classification Tool (RICT)

0,97

0,86

Biologisk kvalitetselement: Bundvegetation (fytobentos)

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer i de interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

Følgende resultater gælder for alle typer som beskrevet ovenfor.

| Land | Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer | Økologiske kvalitetsratioer |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| Finland | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,91 | 0,80 |
| Irland | Revideret udgave af det trofiske diatome indeks (TDI) | 0,93 | 0,78 |
| Sverige | Svenske vurderingsmetoder, svenske EPA-bekendtgørelser (NFS 2008:1) baseret på Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,89 | 0,74 |
| Det Forenede Kongerige | Diatom Assessment for River Ecological Status (DARES) | 0,93 | 0,78 |

Land

Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

Økologiske kvalitetsratioer

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Finland

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,91

0,80

Irland

Revideret udgave af det trofiske diatome indeks (TDI)

0,93

0,78

Sverige

Svenske vurderingsmetoder, svenske EPA-bekendtgørelser (NFS 2008:1) baseret på Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,89

0,74

Det Forenede Kongerige

Diatom Assessment for River Ecological Status (DARES)

0,93

0,78

VANDKATEGORI: Søer

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPPE: Atlantic

Beskrivelse af typer, der er blevet interkalibreret

| Type | Søkarakteristika | Højde
  (moh) | Middeldybde
  (m) | Alkalinitet
  (meq/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| LA1/2 | Lavland, lavvandet, kalkholdig, lille og stor | <200 | 3-15 | >1 |

Type

Søkarakteristika

Højde

(moh)

Middeldybde

(m)

Alkalinitet

(meq/l)

LA1/2

Lavland, lavvandet, kalkholdig, lille og stor

<200

3-15

>1

Lande med samme interkalibrerede typer:

Irland og Det Forenede Kongerige.

RESULTATER

Biologisk kvalitetselement: Fytoplankton

Fytoplankton: Parameter, der indikerer biomasse (klorofyl a)

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer og parameterværdier

Følgende resultater henviser til vækstsæsonens gennemsnitsværdier og gælder alle lande med samme type.

| Type | Økologiske kvalitetsratioer | Klorofyl a-koncentrationer (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat | Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| LA1/2 | 0,55 | 0,32 | 4,6-7,0 | 8,0-12,0 |

Type

Økologiske kvalitetsratioer

Klorofyl a-koncentrationer (μg/l)

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

LA1/2

0,55

0,32

4,6-7,0

8,0-12,0

VANDKATEGORI: Søer

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPPE: Alpine

Beskrivelse af typer, der er blevet interkalibreret

| Type | Søkarakteristika | Højde
  (moh) | Middeldybde
  (m) | Alkalinitet
  (meq/l) | Søens størrelse
  (km2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-AL3 | Lavland eller intermediær, dyb, moderat til høj alkalinitet (alpin indflydelse), stor | 50-800 | >15 | >1 | >0,5 |
| L-AL4 | Intermediær, lavvandet, moderat til høj alkalinitet (alpin indflydelse), stor | 200-800 | 3-15 | >1 | >0,5 |

Type

Søkarakteristika

Højde

(moh)

Middeldybde

(m)

Alkalinitet

(meq/l)

Søens størrelse

(km2)

L-AL3

Lavland eller intermediær, dyb, moderat til høj alkalinitet (alpin indflydelse), stor

50-800

>15

>1

>0,5

L-AL4

Intermediær, lavvandet, moderat til høj alkalinitet (alpin indflydelse), stor

200-800

3-15

>1

>0,5

Lande med samme interkalibrerede typer:

| Type L-AL3 og L-AL4: | Østrig, Frankrig, Tyskland, Italien og Slovenien. |
| --- | --- |

Type L-AL3 og L-AL4:

Østrig, Frankrig, Tyskland, Italien og Slovenien.

RESULTATER

Biologisk kvalitetselement: Fytoplankton

Fytoplankton: Parametre, der indikerer biomasse

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer og parameterværdier

Følgende resultater henviser til årlige gennemsnitsværdier og gælder alle lande med samme type Medlemsstaterne kan vælge at bruge klorofyl a, samlet biovolumen eller begge parametre.

Klorofyl a

| Type | Økologiske kvalitetsratioer | Klorofyl a-koncentrationer (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat | Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| L-AL3 | 0,70 | 0,40 | 2,1-2,7 | 3,8-4,7 |
| L-AL4 | 0,75 | 0,41 | 3,6-4,4 | 6,6-8,0 |

Type

Økologiske kvalitetsratioer

Klorofyl a-koncentrationer (μg/l)

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

L-AL3

0,70

0,40

2,1-2,7

3,8-4,7

L-AL4

0,75

0,41

3,6-4,4

6,6-8,0

Samlet biovolumen

| Type | Økologiske kvalitetsratioer | Samlet biovolumen (mm3/l) |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat | Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| L-AL3 | 0,60 | 0,25 | 0,3-0,5 | 0,8-1,2 |
| L-AL4 | 0,64 | 0,26 | 0,8-1,1 | 1,9-2,7 |

Type

Økologiske kvalitetsratioer

Samlet biovolumen (mm3/l)

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

L-AL3

0,60

0,25

0,3-0,5

0,8-1,2

L-AL4

0,64

0,26

0,8-1,1

1,9-2,7

Fytoplankton: Parametre, der indikerer taksonomisk sammensætning og abundans

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer i de interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

| Land | Interkalibrerede nationale parametre | Type | Økologiske kvalitetsratioer | Grænselinjer mellem tilstandsklasser |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat | Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| Østrig
  Slovenien | Brettum-indeks | L-AL3 | 0,94 | 0,83 | 4,12-4,34 | 3,64-3,83 |
| L-AL4 | 0,94 | 0,81 | 3,69-3,87 | 3,20-3,34 |
| Tyskland | PTSI (Phytoplankton Taxa Lake Index) | L-AL3 | 0,60 | 0,43 | 1,25 | 1,75 |
| L-AL4 | 0,71 | 0,56 | 1,75 | 2,25 |
| Italien | PTIot (Phytoplankton Taxa Index) | L-AL 3
  (middeldybde <100 m) | 0,95 | 0,89 | 3,43 | 3,22 |
| L-AL4 | 0,95 | 0,85 | 3,37 | 3,01 |
| PTIspecies (Phytoplankton Taxa Index) | L-AL 3 (middeldybde >100 m) | 0,93 | 0,82 | 4,00 | 3,50 |

Land

Interkalibrerede nationale parametre

Type

Økologiske kvalitetsratioer

Grænselinjer mellem tilstandsklasser

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Østrig

Slovenien

Brettum-indeks

L-AL3

0,94

0,83

4,12-4,34

3,64-3,83

L-AL4

0,94

0,81

3,69-3,87

3,20-3,34

Tyskland

PTSI (Phytoplankton Taxa Lake Index)

L-AL3

0,60

0,43

1,25

1,75

L-AL4

0,71

0,56

1,75

2,25

Italien

PTIot (Phytoplankton Taxa Index)

L-AL 3
  (middeldybde <100 m)

0,95

0,89

3,43

3,22

L-AL4

0,95

0,85

3,37

3,01

PTIspecies (Phytoplankton Taxa Index)

L-AL 3 (middeldybde >100 m)

0,93

0,82

4,00

3,50

Biologisk kvalitetselement: Makrofyter

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer i de interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

| Type og land | Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer | Økologiske kvalitetsratioer |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| Østrig
  Type L-AL3 og L-AL4 | Det østrigske system til vurdering af makrofyter: Austrian Index Macrophytes for Lakes (AIM for Lakes), Modul 1 | 0,80 | 0,60 |
| Tyskland
  Type L-AL3 | Det tyske system til vurdering af makrofyter/bundvegetation Modul 1 | 0,78 | 0,51 |
| Tyskland
  Type L-AL4 | Det tyske system til vurdering af makrofyter/bundvegetation Modul 1+2 | 0,71 | 0,47 |

Type og land

Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

Økologiske kvalitetsratioer

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Østrig

Type L-AL3 og L-AL4

Det østrigske system til vurdering af makrofyter: Austrian Index Macrophytes for Lakes (AIM for Lakes), Modul 1

0,80

0,60

Tyskland

Type L-AL3

Det tyske system til vurdering af makrofyter/bundvegetation Modul 1

0,78

0,51

Tyskland

Type L-AL4

Det tyske system til vurdering af makrofyter/bundvegetation Modul 1+2

0,71

0,47

VANDKATEGORI: Søer

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPPE: Central/Baltic

Beskrivelse af typer, der er blevet interkalibreret

| Type | Søkarakteristika | Højde (moh) | Middeldybde (m) | Alkalinitet (meq/l) | Hydrologisk opholdstid (år) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-CB1 | Lavland, lavvandet, kalkholdig | <200 | 3-15 | >1 | 1-10 |
| L-CB2 | Lavland, meget lavvandet, kalkholdig | <200 | <3 | >1 | 0,1-1 |
| L-CB3 | Lavland, lavvandet, lille, silikatholdig (moderat alkalinitet) | <200 | 3-15 | 0,2-1 | 1-10 |

Type

Søkarakteristika

Højde (moh)

Middeldybde (m)

Alkalinitet (meq/l)

Hydrologisk opholdstid (år)

L-CB1

Lavland, lavvandet, kalkholdig

<200

3-15

>1

1-10

L-CB2

Lavland, meget lavvandet, kalkholdig

<200

<3

>1

0,1-1

L-CB3

Lavland, lavvandet, lille, silikatholdig (moderat alkalinitet)

<200

3-15

0,2-1

1-10

Lande med samme interkalibrerede typer:

| Type L-CB1 og L-CB2: | Belgien, Tyskland, Danmark, Estland, Frankrig, Litauen, Letland, Nederlandene, Polen og Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |
| Type L-CB3: | Belgien, Danmark, Estland, Frankrig, Letland og Polen. |

Type L-CB1 og L-CB2:

Belgien, Tyskland, Danmark, Estland, Frankrig, Litauen, Letland, Nederlandene, Polen og Det Forenede Kongerige

Type L-CB3:

Belgien, Danmark, Estland, Frankrig, Letland og Polen.

RESULTATER

Biologisk kvalitetselement: Fytoplankton

Fytoplankton: Parametre, der indikerer biomasse

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer og parameterværdier

Følgende resultater henviser til vækstsæsonens gennemsnitsværdier og gælder alle lande med samme type.

| Type | Økologiske kvalitetsratioer | Klorofyl a-koncentrationer (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat | Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| L-CB1 | 0,55 | 0,32 | 4,6 — 7,0 | 8,0 — 12,0 |
| L-CB2 | 0,63 | 0,30 | 9,9 — 11,7 | 21,0 — 25,0 |
| L-CB3 | 0,57 | 0,31 | 4,3 — 6,5 | 8,0 — 12,0 |

Type

Økologiske kvalitetsratioer

Klorofyl a-koncentrationer (μg/l)

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

L-CB1

0,55

0,32

4,6 — 7,0

8,0 — 12,0

L-CB2

0,63

0,30

9,9 — 11,7

21,0 — 25,0

L-CB3

0,57

0,31

4,3 — 6,5

8,0 — 12,0

Biologisk kvalitetselement: Makrofyter

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer i de interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

Følgende resultater gælder for type LCB1 og LCB2.

| Land | Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer | Økologiske kvalitetsratioer |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| Belgien | Det flamske system til vurdering af makrofyter | 0,80 | 0,60 |
| Tyskland | Det tyske system til vurdering af makrofyter: Referenceindeks | 0,75 | 0,50 |
| Estland | Det estiske system til vurdering af makrofyter | 0,80 | 0,60 |
| Letland | Det lettiske system til vurdering af makrofyter | 0,80 | 0,60 |
| Nederlandene | Det nederlandske system til vurdering af makrofyter (KRW Maatlat) | 0,80 | 0,60 |
| Det Forenede Kongerige | Det britiske system til vurdering af makrofyter: LEAFPACS | 0,80 | 0,60 |

Land

Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

Økologiske kvalitetsratioer

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Belgien

Det flamske system til vurdering af makrofyter

0,80

0,60

Tyskland

Det tyske system til vurdering af makrofyter: Referenceindeks

0,75

0,50

Estland

Det estiske system til vurdering af makrofyter

0,80

0,60

Letland

Det lettiske system til vurdering af makrofyter

0,80

0,60

Nederlandene

Det nederlandske system til vurdering af makrofyter (KRW Maatlat)

0,80

0,60

Det Forenede Kongerige

Det britiske system til vurdering af makrofyter: LEAFPACS

0,80

0,60

VANDKATEGORI: Søer

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPPE: Mediterranean

Beskrivelse af typer, der er blevet interkalibreret

| Type | Søkarakteristika | Højde over havet
  (m) | Årlig middelnedbør (mm) og temperatur ( oC) | Middeldybde
  (m) | Alkalinitet
  (meq/l) | Søens størrelse
  (km2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-M5/7 | Reservoir, dyb, stor, silikatholdig, »vådområder«, oplandsareal <20 000 km2 | 0-800 | >800 eller <15 | >15 | <1 | >0,5 |
| L-M8 | Reservoir, dyb, stor, kalkholdig, oplandsareal <20 000 km2 | 0-800 | — | >15 | >1 | >0,5 |

Type

Søkarakteristika

Højde over havet

(m)

Årlig middelnedbør (mm) og temperatur ( oC)

Middeldybde

(m)

Alkalinitet

(meq/l)

Søens størrelse

(km2)

L-M5/7

Reservoir, dyb, stor, silikatholdig, »vådområder«, oplandsareal <20 000 km2

0-800

>800 eller <15

>15

<1

>0,5

L-M8

Reservoir, dyb, stor, kalkholdig, oplandsareal <20 000 km2

0-800

—

>15

>1

>0,5

Lande med samme interkalibrerede typer:

| Type L-M5/7: | Grækenland, Frankrig, Portugal, Spanien og Rumænien |
| --- | --- |
| Type L-M8: | Cypern, Grækenland, Frankrig, Italien, Spanien og Rumænien. |

Type L-M5/7:

Grækenland, Frankrig, Portugal, Spanien og Rumænien

Type L-M8:

Cypern, Grækenland, Frankrig, Italien, Spanien og Rumænien.

RESULTATER

Biologisk kvalitetselement: Fytoplankton

Fytoplankton: Parametre, der indikerer biomasse

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer og parameterværdier

Følgende resultater henviser til sommergennemsnitsværdier, fotisk dybde, og gælder alle lande med samme type. Medlemsstaterne kan vælge at bruge klorofyl a, samlet biovolumen eller begge parametre.

Klorofyl a

| Type | Økologiske kvalitetsratioer | Klorofyl a-koncentrationer (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem god og moderat | Grænselinje mellem god og moderat |
| L-M5/7 | 0,21 | 6,7 — 9,5 |
| L-M8 | 0,43 | 4,2 — 6,0 |

Type

Økologiske kvalitetsratioer

Klorofyl a-koncentrationer (μg/l)

Grænselinje mellem god og moderat

Grænselinje mellem god og moderat

L-M5/7

0,21

6,7 — 9,5

L-M8

0,43

4,2 — 6,0

Samlet biovolumen

| Type | Økologiske kvalitetsratioer | Samlet biovolumen (mm3/l) |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem god og moderat | Grænselinje mellem god og moderat |
| L-M5/7 | 0,19 | 1,9 |
| L-M8 | 0,36 | 2,1 |

Type

Økologiske kvalitetsratioer

Samlet biovolumen (mm3/l)

Grænselinje mellem god og moderat

Grænselinje mellem god og moderat

L-M5/7

0,19

1,9

L-M8

0,36

2,1

Fytoplankton: Parametre, der indikerer taksonomisk sammensætning og abundans

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer og parameterværdier

Følgende resultater henviser til sommergennemsnitsværdier, fotisk dybde, og gælder alle lande med samme type. Medlemsstaterne skal anvende mindst en af de interkalibrerede parametre (andel af cyanobakterier, Catalan Index, Med PTI Index).

Andel af cyanobakterier

| Type og land | Økologiske kvalitetsratioer | % cyanobakterier |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem god og moderat | Grænselinje mellem god og moderat |
| Type L-M5/7 | | |
| Alle lande med samme type | 0,91 | 9,2 |
| Type L-M8 | | |
| Alle lande med samme type | 0,72 | 28,5 |

Type og land

Økologiske kvalitetsratioer

% cyanobakterier

Grænselinje mellem god og moderat

Grænselinje mellem god og moderat

Type L-M5/7

Alle lande med samme type

0,91

9,2

Type L-M8

Alle lande med samme type

0,72

28,5

Økologiske kvalitetsratioer beregnet som EQR = (100 — grænselinjeværdi)/(100 — referenceværdi)

Catalan Index

| Type og land | Økologiske kvalitetsratioer | Catalan Index |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem god og moderat | Grænselinje mellem god og moderat |
| Type L-M5/7 | | |
| Alle lande med samme type | 0,97 | 10,6 |
| Type L-M8 | | |
| Alle lande med samme type | 0,98 | 7,7 |

Type og land

Økologiske kvalitetsratioer

Catalan Index

Grænselinje mellem god og moderat

Grænselinje mellem god og moderat

Type L-M5/7

Alle lande med samme type

0,97

10,6

Type L-M8

Alle lande med samme type

0,98

7,7

Økologiske kvalitetsratioer beregnet som EQR = (400 — grænselinjeværdi)/(400 — referenceværdi)

Med PTI Index

| Type og land | Økologiske kvalitetsratioer | Med PTI |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem god og moderat | Grænselinje mellem god og moderat |
| Type L-M5/7 | | |
| Alle lande med samme type | 0,75 | 2,32 |
| Type L-M8 | | |
| Alle lande med samme type | 0,77 | 2,38 |

Type og land

Økologiske kvalitetsratioer

Med PTI

Grænselinje mellem god og moderat

Grænselinje mellem god og moderat

Type L-M5/7

Alle lande med samme type

0,75

2,32

Type L-M8

Alle lande med samme type

0,77

2,38

VANDKATEGORI: Søer

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPPE: Northern

Beskrivelse af typer, der er blevet interkalibreret

| Type | Søkarakteristika | Højde
  (moh) | Middeldybde
  (m) | Alkalinitet
  (meq/l) | Farve
  (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LN1 | Lavland, lavvandet, moderat alkalinitet, klart | <200 | 3-15 | 0,2-1 | <30 |
| LN2a | Lavland, lavvandet, lav alkalinitet, klart | <200 | 3-15 | <0,2 | <30 |
| LN2b | Lavland, dyb, lav alkalinitet, klart | <200 | >15 | <0,2 | <30 |
| LN3a | Lavland, lavvandet, lav alkalinitet, mesohumøst | <200 | 3-15 | <0,2 | 30-90 |
| LN5 | Intermediær, lavvandet, lav alkalinitet, klart | 200-800 | 3-15 | <0,2 | <30 |
| LN6a | Intermediær, lavvandet, lav alkalinitet, mesohumøst | 200-800 | 3-15 | <0,2 | 30-90 |
| LN8a | Lavland, lavvandet, moderat alkalinitet, mesohumøst | <200 | 3-15 | 0,2-1 | 30-90 |

Type

Søkarakteristika

Højde

(moh)

Middeldybde

(m)

Alkalinitet

(meq/l)

Farve

(mg Pt/l)

LN1

Lavland, lavvandet, moderat alkalinitet, klart

<200

3-15

0,2-1

<30

LN2a

Lavland, lavvandet, lav alkalinitet, klart

<200

3-15

<0,2

<30

LN2b

Lavland, dyb, lav alkalinitet, klart

<200

>15

<0,2

<30

LN3a

Lavland, lavvandet, lav alkalinitet, mesohumøst

<200

3-15

<0,2

30-90

LN5

Intermediær, lavvandet, lav alkalinitet, klart

200-800

3-15

<0,2

<30

LN6a

Intermediær, lavvandet, lav alkalinitet, mesohumøst

200-800

3-15

<0,2

30-90

LN8a

Lavland, lavvandet, moderat alkalinitet, mesohumøst

<200

3-15

0,2-1

30-90

Lande med samme interkalibrerede typer:

| Type LN1, LN2a, LN3a og LN8a: | Irland, Finland, Norge, Sverige og Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |
| Type LN2b, LN5 og LN6a: | Norge, Sverige og Det Forenede Kongerige. |

Type LN1, LN2a, LN3a og LN8a:

Irland, Finland, Norge, Sverige og Det Forenede Kongerige

Type LN2b, LN5 og LN6a:

Norge, Sverige og Det Forenede Kongerige.

Biologisk kvalitetselement: Fytoplankton

Fytoplankton: Parametre, der indikerer biomasse

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer og parameterværdier

Følgende resultater henviser til vækstsæsonens gennemsnitsværdier og gælder alle lande med samme type.

| Type | Økologiske kvalitetsratioer | Klorofyl a-koncentrationer (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat | Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| LN1 | 0,50 | 0,33 | 5,0 — 7,0 | 7,5 — 10,5 |
| LN2a | 0,50 | 0,29 | 3,0 — 5,0 | 5,0 — 8,5 |
| LN2b | 0,50 | 0,33 | 3,0 — 5,0 | 4,5 — 7,5 |
| LN3a | 0,50 | 0,30 | 5,0 — 7,0 | 8,0 — 12,0 |
| LN5 | 0,50 | 0,33 | 2,0 — 4,0 | 3,0 — 6,0 |
| LN6a | 0,50 | 0,33 | 4,0 — 6,0 | 6,0 — 9,0 |
| LN8a | 0,50 | 0,33 | 7,0 — 10,0 | 10,5 — 15,0 |

Type

Økologiske kvalitetsratioer

Klorofyl a-koncentrationer (μg/l)

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

LN1

0,50

0,33

5,0 — 7,0

7,5 — 10,5

LN2a

0,50

0,29

3,0 — 5,0

5,0 — 8,5

LN2b

0,50

0,33

3,0 — 5,0

4,5 — 7,5

LN3a

0,50

0,30

5,0 — 7,0

8,0 — 12,0

LN5

0,50

0,33

2,0 — 4,0

3,0 — 6,0

LN6a

0,50

0,33

4,0 — 6,0

6,0 — 9,0

LN8a

0,50

0,33

7,0 — 10,0

10,5 — 15,0

Biologisk kvalitetselement: Makrofyter

Beskrivelse af typer, der er blevet interkalibreret (kun interkalibrering af makrofyter)

| Type | Søkarakteristika | Alkalinitet (meq/l) | Farve (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- |
| 101 | Lav alkalinitet, klart | 0,05 — 0,2 | <30 |
| 102 | Lav alkalinitet, humøst | 0,05 — 0,2 | >30 |
| 201 | Moderat alkalinitet, klart | 0,2 — 1,0 | <30 |
| 202 | Moderat alkalinitet, humøst | 0,2 — 1,0 | >30 |
| 301 | Høj alkalinitet, klart | >1,0 | <30 |
| 302 | Høj alkalinitet, humøst | >1,0 | >30 |

Type

Søkarakteristika

Alkalinitet (meq/l)

Farve (mg Pt/l)

101

Lav alkalinitet, klart

0,05 — 0,2

<30

102

Lav alkalinitet, humøst

0,05 — 0,2

>30

201

Moderat alkalinitet, klart

0,2 — 1,0

<30

202

Moderat alkalinitet, humøst

0,2 — 1,0

>30

301

Høj alkalinitet, klart

>1,0

<30

302

Høj alkalinitet, humøst

>1,0

>30

Lande med samme interkalibrerede typer:

| Type 101, 102, 201 og 202: | Irland, Finland, Norge, Sverige og Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |
| Type 301: | Irland, Norge, Sverige og Det Forenede Kongerige |
| Type 302: | Irland, Norge, Sverige og Det Forenede Kongerige. |

Type 101, 102, 201 og 202:

Irland, Finland, Norge, Sverige og Det Forenede Kongerige

Type 301:

Irland, Norge, Sverige og Det Forenede Kongerige

Type 302:

Irland, Norge, Sverige og Det Forenede Kongerige.

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer for metoder i de nationale klassifikationssystemer

| Land | Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer | Type | Økologiske kvalitetsratioer |
| --- | --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| Irland | Free Macrophyte Index | Alle typer, der er interkalibreret | 0,90 | 0,68 |
| Sverige | Trofisk makrofytindeks (Ecke) | Type 101 | 0,98 | 0,79 |
| Type 102 | 0,98 | 0,88 |
| Type 201 | 0,94 | 0,83 |
| Type 202 | 0,96 | 0,83 |
| Norge | Trofisk makrofytindeks (Mjelde) | Type 101 | 0,94 | 0,61 |
| Type 102 | 0,96 | 0,65 |
| Type 201 | 0,91 | 0,72 |
| Type 202 | 0,9 | 0,77 |
| Type 301 | 0,92 | 0,69 |
| Det Forenede Kongerige | Det britiske system til vurdering af makrofyter: LEAFPACS | Alle typer, der er interkalibreret | 0,80 | 0,60 |

Land

Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

Type

Økologiske kvalitetsratioer

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Irland

Free Macrophyte Index

Alle typer, der er interkalibreret

0,90

0,68

Sverige

Trofisk makrofytindeks (Ecke)

Type 101

0,98

0,79

Type 102

0,98

0,88

Type 201

0,94

0,83

Type 202

0,96

0,83

Norge

Trofisk makrofytindeks (Mjelde)

Type 101

0,94

0,61

Type 102

0,96

0,65

Type 201

0,91

0,72

Type 202

0,9

0,77

Type 301

0,92

0,69

Det Forenede Kongerige

Det britiske system til vurdering af makrofyter: LEAFPACS

Alle typer, der er interkalibreret

0,80

0,60

VANDKATEGORI: Kystvande/overgangsvande

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPPE: Baltic

Beskrivelse af typer, der er blevet interkalibreret

| Type | Saltindhold psu | Eksponering | Dybde | Isdage | Andre karakteristika |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CW B0 | 0,5-3 | Beskyttet | Lavvandet | >150 | Lokaliteter i Den Botniske Bugt (Northern Quark) |
| CW B2 | 3-6 | Beskyttet | Lavvandet | 90-150 | Lokaliteter i Det Botniske Hav |
| CW B3 a | 3-6 | Beskyttet | Lavvandet | ~90 | Lokaliteter i området mellem det sydlige Botniske Hav og Skærgårdshavet og den vestlige del af Den Finske Bugt |
| CW B3 b | 3-6 | Eksponeret | Lavvandet | ~90 |
| CW B12 a


  Den østlige Østersø | 5-8 | Beskyttet | Lavvandet | — | Lokaliteter i Rigabugten |
| CW B12 b


  Den vestlige Østersø | 8-22 | Beskyttet | Lavvandet | — | Lokaliteter langs den sydlige svenske kyst og de åbne danske og tyske kyster langs den sydvestlige Østersø |
| CW B13 | 6-22 | Eksponeret | Lavvandet | — | Lokaliteter langs den estiske, lettiske og litauiske samt polske kyst og den danske ø Bornholm |
| CW B 14 | 6-22 | Beskyttet | Lavvandet | — | Laguner |
| TW B 13 | 6-22 | Eksponeret | Lavvandet | — | Overgangsvand. Lokaliteter langs Litauens og Polens kyster |

Type

Saltindhold psu

Eksponering

Dybde

Isdage

Andre karakteristika

CW B0

0,5-3

Beskyttet

Lavvandet

>150

Lokaliteter i Den Botniske Bugt (Northern Quark)

CW B2

3-6

Beskyttet

Lavvandet

90-150

Lokaliteter i Det Botniske Hav

CW B3 a

3-6

Beskyttet

Lavvandet

~90

Lokaliteter i området mellem det sydlige Botniske Hav og Skærgårdshavet og den vestlige del af Den Finske Bugt

CW B3 b

3-6

Eksponeret

Lavvandet

~90

CW B12 a

Den østlige Østersø

5-8

Beskyttet

Lavvandet

—

Lokaliteter i Rigabugten

CW B12 b

Den vestlige Østersø

8-22

Beskyttet

Lavvandet

—

Lokaliteter langs den sydlige svenske kyst og de åbne danske og tyske kyster langs den sydvestlige Østersø

CW B13

6-22

Eksponeret

Lavvandet

—

Lokaliteter langs den estiske, lettiske og litauiske samt polske kyst og den danske ø Bornholm

CW B 14

6-22

Beskyttet

Lavvandet

—

Laguner

TW B 13

6-22

Eksponeret

Lavvandet

—

Overgangsvand. Lokaliteter langs Litauens og Polens kyster

Lande med samme interkalibrerede typer:

| Type CWB0, CWB2, CWB3a og CWB3b: | Finland og Sverige |
| --- | --- |
| Type CWB12a: | Estland |
| Type CWB12b: | Tyskland Danmark og Sverige |
| Type CWB13: | Danmark, Estland, Litauen, Letland og Polen |
| Type CWB14: | Danmark og Polen |
| Type TWB13: | Litauen og Polen. |

Type CWB0, CWB2, CWB3a og CWB3b:

Finland og Sverige

Type CWB12a:

Estland

Type CWB12b:

Tyskland Danmark og Sverige

Type CWB13:

Danmark, Estland, Litauen, Letland og Polen

Type CWB14:

Danmark og Polen

Type TWB13:

Litauen og Polen.

RESULTATER

Biologisk kvalitetselement: Bentisk invertebratfauna

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer i de interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

| Type og land | Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer | Økologiske kvalitetsratioer |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| CW B0 |
| Finland | BBI — det finske brackish water benthic Index | 0,99 | 0,59 |
| Sverige | BQI — det svenske multimetriske biological quality index (infauna i blødt sediment) | 0,77 | 0,31 |
| CW B2 |
| Finland | BBI — det finske brackish water benthic Index | 0,95 | 0,57 |
| Sverige | BQI — det svenske multimetriske biological quality index (infauna i blødt sediment) | 0,76 | 0,29 |
| CW B3 a |
| Finland | BBI — det finske brackish water benthic Index | 0,89 | 0,53 |
| Sverige | BQI — det svenske multimetriske biological quality index (infauna i blødt sediment) | 0,76 | 0,29 |
| CW B3 b |
| Finland | BBI — det finske brackish water benthic Index | 0,90 | 0,54 |
| Sverige | BQI — det svenske multimetriske biological quality index (infauna i blødt sediment) | 0,76 | 0,29 |

Type og land

Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

Økologiske kvalitetsratioer

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

CW B0

Finland

BBI — det finske brackish water benthic Index

0,99

0,59

Sverige

BQI — det svenske multimetriske biological quality index (infauna i blødt sediment)

0,77

0,31

CW B2

Finland

BBI — det finske brackish water benthic Index

0,95

0,57

Sverige

BQI — det svenske multimetriske biological quality index (infauna i blødt sediment)

0,76

0,29

CW B3 a

Finland

BBI — det finske brackish water benthic Index

0,89

0,53

Sverige

BQI — det svenske multimetriske biological quality index (infauna i blødt sediment)

0,76

0,29

CW B3 b

Finland

BBI — det finske brackish water benthic Index

0,90

0,54

Sverige

BQI — det svenske multimetriske biological quality index (infauna i blødt sediment)

0,76

0,29

Biologisk kvalitetselement: Fytoplankton

Fytoplankton: Parameter, der indikerer biomasse (klorofyl a)

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer og parameterværdier

Følgende resultater henviser til sommergennemsnitsværdier maj/juni-september

| Type og land | Økologiske kvalitetsratioer i de nationale klassifikationssystemer | Parameterværdier/områder Klorofyl a (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat | Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| CW B0 | | | | |
| Alle lande med samme type | 0,76 | 0,56 | 1,7 (1,5 — 1,8) | 2,3 (2,0 — 2,7) |
| CW B2 | | | | |
| Alle lande med samme type | 0,78 | 0,56 | 1,8 | 2,5 (2,3 — 2,6) |
| CW B3 a | | | | |
| Beskyttet
  Alle lande med samme type | 0,71 | 0,49 | 2,4 (2,2 — 2,6) | 3,5 (2,9 — 4,0) |
| CW B3 b | | | | |
| Eksponeret
  Alle lande med samme type | 0,81 | 0,68 | 1,5 | 1,8 |
| CW B 12 a | | | | |
| Den østlige Østersø
  Saltindhold 5-8 psu
  Alle lande med samme type | 0,82 | 0,66 | 2,2 | 2,7 |
| CW B 12 b | | | | |
| Den vestlige Østersø
  Saltindhold 8-22 psu
  Alle lande med samme type | 0,92 | 0,63 | 1,3 (1,1 — 1,5) | 1,9 |
| CW B 13 | | | | |
| Danmark, Estland og Letland | 0,92 | 0,75 | 1,3 | 1,6 |
| CW B 14 | | | | |
| Danmark | 0,82 | 0,56 | 1,1 | 1,6 |
| TW B 13 | | | | |
| Alle lande med samme type | 0,90 | 0,66 | 4,2 | 5,8 |

Type og land

Økologiske kvalitetsratioer i de nationale klassifikationssystemer

Parameterværdier/områder Klorofyl a (μg/l)

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

CW B0

Alle lande med samme type

0,76

0,56

1,7 (1,5 — 1,8)

2,3 (2,0 — 2,7)

CW B2

Alle lande med samme type

0,78

0,56

1,8

2,5 (2,3 — 2,6)

CW B3 a

Beskyttet

Alle lande med samme type

0,71

0,49

2,4 (2,2 — 2,6)

3,5 (2,9 — 4,0)

CW B3 b

Eksponeret

Alle lande med samme type

0,81

0,68

1,5

1,8

CW B 12 a

Den østlige Østersø

Saltindhold 5-8 psu

Alle lande med samme type

0,82

0,66

2,2

2,7

CW B 12 b

Den vestlige Østersø

Saltindhold 8-22 psu

Alle lande med samme type

0,92

0,63

1,3 (1,1 — 1,5)

1,9

CW B 13

Danmark, Estland og Letland

0,92

0,75

1,3

1,6

CW B 14

Danmark

0,82

0,56

1,1

1,6

TW B 13

Alle lande med samme type

0,90

0,66

4,2

5,8

Biologisk kvalitetselement: Blomsterplanter

Blomsterplanter: Parameter, der indikerer abundans (dybdegrænse for ålegræs Zostera marina)

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer og parameterværdier

| Type og land | Økologiske kvalitetsratioer i de nationale klassifikationssystemer | Parameterværdier/-områder
  Dybdegrænse (m) for ålegræs Zostera marina |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat | Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| CW B 12 b | | | | |
| Danmark og Tyskland
  Åben kyst | 0,90 | 0,74 | 8,5 (8,0 — 9,4) | 7 (6,6 — 7,1) |

Type og land

Økologiske kvalitetsratioer i de nationale klassifikationssystemer

Parameterværdier/-områder

Dybdegrænse (m) for ålegræs Zostera marina

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

CW B 12 b

Danmark og Tyskland

Åben kyst

0,90

0,74

8,5 (8,0 — 9,4)

7 (6,6 — 7,1)

VANDKATEGORI: Kystvande/overgangsvande

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPPE: North-East Atlantic

Beskrivelse af typer, der er blevet interkalibreret

| Type | Karakterisering | Saltindhold (psu)
  Tidevandsområde (m)
  Dybde (m) | Bølgehastighed (knob)
  Eksponering | Blanding
  Opholdstid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NEA1/26a | Åbent oceansk, eksponeret eller beskyttet, euhalint, lavvandet | >30
  Mesotidevand 1-5
  <30 | Medium 1-3
  Eksponeret eller beskyttet | Fuldt blandet
  Dage |
| NEA1/26b | Lukket hav, eksponeret eller beskyttet, euhalint, lavvandet | >30
  Mesotidevand 1-5
  <30 | Medium 1-3
  Eksponeret eller beskyttet | Fuldt blandet
  Dage |
| NEA1/26c | Lukket hav, lukket eller beskyttet, delvis stratificeret | >30
  Mikro-/mesotidevand 1-5
  <30 | Medium 1-3
  Eksponeret eller beskyttet | Delvis stratificeret
  Dage til uger |
| NEA1/26d | Skandinavisk kyst, eksponeret eller beskyttet, lavvandet | >30
  Mikrotidevand <1
  <30 | Lav <1
  Eksponeret eller moderat eksponeret | Delvis stratificeret
  Dage til uger |
| NEA1/26e | Områder med upwelling, eksponeret eller beskyttet, euhalint, lavvandet | >30
  Mesotidevand 1-5
  <30 | Medium 1-3
  Eksponeret eller beskyttet | Fuldt blandet
  Dage |
| NEA3/4 | Polyhalint, eksponeret eller moderat eksponeret (Vadehavstype) | Polyhalint 18-30
  Mesotidevand 1-5
  <30 | Medium 1-3
  Eksponeret eller moderat eksponeret | Fuldt blandet
  Dage |
| NEA7 | Fjordsystem | >30
  Mesotidevand 1-5
  >30 | Lav <1
  Beskyttet | Fuldt blandet
  Dage |
| NEA8 | Indre Skagerrak bueformet, polyhalint, mikrotidevand, beskyttet, lavvandet | Polyhalint 18-30
  Mikrotidevand <1
  <30 | Lav <1
  Beskyttet | Delvis stratificeret
  Dage til uger |
| NEA9 | Fjord med en lavvandet forhøjning ved mundingen og meget stor maksimal dybde i det centrale bækken med ringe vandskifte i dybden | Polyhalint 18-30
  Mikrotidevand <1
  >30 | Lav <1
  Beskyttet | Delvis stratificeret
  Uger |
| NEA10 | Ydre Skagerrak bueformet, polyhalint, mikrotidevand, eksponeret, dybt | Polyhalint 18-30
  Mikrotidevand <1
  >30 | Lav <1
  Eksponeret | Delvis stratificeret
  Dage |
| NEA11 | Overgangsvand | Oligohalint 0-35
  Mikro- til makrotidevand
  <30 | Varierende
  Beskyttet eller moderat eksponeret | Delvis eller permanent stratificeret
  Dage til uger |

Type

Karakterisering

Saltindhold (psu)

Tidevandsområde (m)

Dybde (m)

Bølgehastighed (knob)

Eksponering

Blanding

Opholdstid

NEA1/26a

Åbent oceansk, eksponeret eller beskyttet, euhalint, lavvandet

>30

Mesotidevand 1-5

<30

Medium 1-3

Eksponeret eller beskyttet

Fuldt blandet

Dage

NEA1/26b

Lukket hav, eksponeret eller beskyttet, euhalint, lavvandet

>30

Mesotidevand 1-5

<30

Medium 1-3

Eksponeret eller beskyttet

Fuldt blandet

Dage

NEA1/26c

Lukket hav, lukket eller beskyttet, delvis stratificeret

>30

Mikro-/mesotidevand 1-5

<30

Medium 1-3

Eksponeret eller beskyttet

Delvis stratificeret

Dage til uger

NEA1/26d

Skandinavisk kyst, eksponeret eller beskyttet, lavvandet

>30

Mikrotidevand <1

<30

Lav <1

Eksponeret eller moderat eksponeret

Delvis stratificeret

Dage til uger

NEA1/26e

Områder med upwelling, eksponeret eller beskyttet, euhalint, lavvandet

>30

Mesotidevand 1-5

<30

Medium 1-3

Eksponeret eller beskyttet

Fuldt blandet

Dage

NEA3/4

Polyhalint, eksponeret eller moderat eksponeret (Vadehavstype)

Polyhalint 18-30

Mesotidevand 1-5

<30

Medium 1-3

Eksponeret eller moderat eksponeret

Fuldt blandet

Dage

NEA7

Fjordsystem

>30

Mesotidevand 1-5

>30

Lav <1

Beskyttet

Fuldt blandet

Dage

NEA8

Indre Skagerrak bueformet, polyhalint, mikrotidevand, beskyttet, lavvandet

Polyhalint 18-30

Mikrotidevand <1

<30

Lav <1

Beskyttet

Delvis stratificeret

Dage til uger

NEA9

Fjord med en lavvandet forhøjning ved mundingen og meget stor maksimal dybde i det centrale bækken med ringe vandskifte i dybden

Polyhalint 18-30

Mikrotidevand <1

>30

Lav <1

Beskyttet

Delvis stratificeret

Uger

NEA10

Ydre Skagerrak bueformet, polyhalint, mikrotidevand, eksponeret, dybt

Polyhalint 18-30

Mikrotidevand <1

>30

Lav <1

Eksponeret

Delvis stratificeret

Dage

NEA11

Overgangsvand

Oligohalint 0-35

Mikro- til makrotidevand

<30

Varierende

Beskyttet eller moderat eksponeret

Delvis eller permanent stratificeret

Dage til uger

Lande med samme interkalibrerede typer:

| Type NEA1/26a: | Spanien, Frankrig, Irland, Norge og Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |
| Type NEA1/26b: | Belgien, Frankrig, Nederlandene og Det Forenede Kongerige |
| Type NEA1/26c: | Tyskland og Danmark |
| Type NEA1/26d: | Danmark |
| Type NEA1/26e: | Portugal og Spanien |
| Type NEA3/4: | Tyskland og Nederlandene |
| Type NEA7: | Norge og Det Forenede Kongerige |
| Type NEA8: | Danmark, Norge og Sverige |
| Type NEA9: | Norge og Sverige |
| Type NEA10: | Norge og Sverige |
| Type NEA11: | Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Irland, Nederlandene, Portugal og Det Forenede Kongerige |

Type NEA1/26a:

Spanien, Frankrig, Irland, Norge og Det Forenede Kongerige

Type NEA1/26b:

Belgien, Frankrig, Nederlandene og Det Forenede Kongerige

Type NEA1/26c:

Tyskland og Danmark

Type NEA1/26d:

Danmark

Type NEA1/26e:

Portugal og Spanien

Type NEA3/4:

Tyskland og Nederlandene

Type NEA7:

Norge og Det Forenede Kongerige

Type NEA8:

Danmark, Norge og Sverige

Type NEA9:

Norge og Sverige

Type NEA10:

Norge og Sverige

Type NEA11:

Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Irland, Nederlandene, Portugal og Det Forenede Kongerige

RESULTATER

Biologisk kvalitetselement: Bentisk invertebratfauna

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer i de interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

Resultaterne gælder kun for habitater i blødt sediment (mudder-/sandhabitater under tidevandszonen).

| Type og land | Nationalt klassifikationssystem | Økologiske kvalitetsratioer |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| Type NEA1/26, NEA 3/4 og NEA 7 (Indekser, der primært afspejler organisk berigelse og giftig forurening, som belaster habitater i blødt sediment) |
| Danmark | DKI | 0,67 | 0,53 |
| Frankrig | M-AMBI | 0,77 | 0,53 |
| Tyskland | M-AMBI | 0,85 | 0,70 |
| Irland | IQI | 0,75 | 0,64 |
| Norge | NQI | 0,92 | 0,81 |
| Portugal | P-BAT | 0,79 | 0,58 |
| Spanien | M-AMBI | 0,77 | 0,53 |
| Det Forenede Kongerige | IQI | 0,75 | 0,64 |
| Type NEA1/26 og NEA3/4 (Indekser, der afspejler multiple belastninger i multiple habitater) |
| Belgien | BEQI | 0,80 | 0,60 |
| Nederlandene | BEQI | 0,80 | 0,60 |
| Type NEA8/9/10 |
| Danmark | DKI | 0,82 | 0,63 |
| Norge | NQI | 0,92 | 0,81 |
| Sverige | BQI | 0,89 | 0,68 |

Type og land

Nationalt klassifikationssystem

Økologiske kvalitetsratioer

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Type NEA1/26, NEA 3/4 og NEA 7 (Indekser, der primært afspejler organisk berigelse og giftig forurening, som belaster habitater i blødt sediment)

Danmark

DKI

0,67

0,53

Frankrig

M-AMBI

0,77

0,53

Tyskland

M-AMBI

0,85

0,70

Irland

IQI

0,75

0,64

Norge

NQI

0,92

0,81

Portugal

P-BAT

0,79

0,58

Spanien

M-AMBI

0,77

0,53

Det Forenede Kongerige

IQI

0,75

0,64

Type NEA1/26 og NEA3/4 (Indekser, der afspejler multiple belastninger i multiple habitater)

Belgien

BEQI

0,80

0,60

Nederlandene

BEQI

0,80

0,60

Type NEA8/9/10

Danmark

DKI

0,82

0,63

Norge

NQI

0,92

0,81

Sverige

BQI

0,89

0,68

Biologisk kvalitetselement: Fytoplankton

Fytoplankton: Parameter, der indikerer biomasse (klorofyl a)

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer og parameterværdier

Følgende resultater gælder for alle lande med samme typer. Parameterværdierne udtrykkes i μg/l som 90-percentilværdien beregnet over den definerede vækstsæson i en seksårig periode. Resultaterne relaterer sig til geografiske områder inden for typerne som beskrevet i den tekniske rapport.

| Type | Økologiske kvalitetsratioer | Værdier (μg/l, 90-percentil) |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat | Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| NEA1/26a | 0,67 | 0,33 | 1-5 | 2-10 |
| NEA1/26b | 0,67 | 0,44 | 6-10 | 9-15 |
| NEA1/26c | 0,67 | 0,44 | 5 | 7,5 |
| NEA1/26d | 0,67 | 0,50 | 3 | 4 |
| NEA1/26e | 0,67 | 0,44 | 6-8 | 9-12 |
| NEA8 | 0,67 | 0,33 | 1,5 | 3 |
| NEA9 | 0,67 | 0,33 | 2,5 | 5 |
| NEA10 | 0,67 | 0,33 | 3 | 6 |

Type

Økologiske kvalitetsratioer

Værdier (μg/l, 90-percentil)

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

NEA1/26a

0,67

0,33

1-5

2-10

NEA1/26b

0,67

0,44

6-10

9-15

NEA1/26c

0,67

0,44

5

7,5

NEA1/26d

0,67

0,50

3

4

NEA1/26e

0,67

0,44

6-8

9-12

NEA8

0,67

0,33

1,5

3

NEA9

0,67

0,33

2,5

5

NEA10

0,67

0,33

3

6

Fytoplankton: Parametre, der indikerer opblomstringer

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer og parameterværdier

| Type og land | Interkalibrerede nationale parametre | Økologiske kvalitetsratioer | Værdier ( % optalte enkelttaxa over tærsklerne) |
| --- | --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat | Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| NEA1/26a/b, NEA3/4 |
| Belgien | | | | | |
| Tyskland | | | | | |
| Nederlandene | | | | | |
| Det Forenede Kongerige | Phaeocystis-opblomstringer | 0,92 | 0,49 | 9 | 17 |
| NEA1/26a/b |
| Spanien | | | | | |
| Frankrig | | | | | |
| Irland | | | | | |
| Det Forenede Kongerige | Taxacelletal | 0,84 | 0,43 | 20 | 39 |
| NEA1/26e |
| Portugal | | | | | |
| Spanien | Taxacelletal | 0,83 | 0,51 | 30 | 49 |

Type og land

Interkalibrerede nationale parametre

Økologiske kvalitetsratioer

Værdier ( % optalte enkelttaxa over tærsklerne)

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

NEA1/26a/b, NEA3/4

Belgien

Tyskland

Nederlandene

Det Forenede Kongerige

Phaeocystis-opblomstringer

0,92

0,49

9

17

NEA1/26a/b

Spanien

Frankrig

Irland

Det Forenede Kongerige

Taxacelletal

0,84

0,43

20

39

NEA1/26e

Portugal

Spanien

Taxacelletal

0,83

0,51

30

49

Biologisk kvalitetselement: Makroalger

Makroalger: Parameter, der indikerer sammensætning

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer for interkalibrerede nationale parametre

| Type og land | Interkalibrerede nationale parametre | Økologiske kvalitetsratioer |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| NEA1/26 |
| Irland | Klippekyst, reduceret artsfortegnelse, multimetrisk system | 0,80 | 0,60 |
| Norge | Klippekyst, reduceret artsfortegnelse, multimetrisk system | 0,80 | 0,60 |
| Det Forenede Kongerige | Klippekyst, reduceret artsfortegnelse, multimetrisk system | 0,80 | 0,60 |
| Spanien | Multimetrisk system CFR | 0,81 | 0,57 |
| Portugal | Multimetrisk system p-MarMAT | 0,82 | 0,64 |
| Irland
  Det Forenede Kongerige | Opportunistisk makroalge multimetrisk system | 0,80 | 0,60 |
| NEA8/9/10 |
| Norge
  Sverige | Sublittorale alger (dybdegrænse for makroalgearter) | 0,81 | 0,61 |

Type og land

Interkalibrerede nationale parametre

Økologiske kvalitetsratioer

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

NEA1/26

Irland

Klippekyst, reduceret artsfortegnelse, multimetrisk system

0,80

0,60

Norge

Klippekyst, reduceret artsfortegnelse, multimetrisk system

0,80

0,60

Det Forenede Kongerige

Klippekyst, reduceret artsfortegnelse, multimetrisk system

0,80

0,60

Spanien

Multimetrisk system CFR

0,81

0,57

Portugal

Multimetrisk system p-MarMAT

0,82

0,64

Irland

Det Forenede Kongerige

Opportunistisk makroalge multimetrisk system

0,80

0,60

NEA8/9/10

Norge

Sverige

Sublittorale alger (dybdegrænse for makroalgearter)

0,81

0,61

Biologisk kvalitetselement: Blomsterplanter

Blomsterplanter: Parameter, der indikerer taksonomisk sammensætning og abundans

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer for interkalibrerede nationale parametre

| Type og land | Interkalibrerede nationale parametre | Økologiske kvalitetsratioer | Parameterværdier (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat | Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| NEA1/26, NEA 3/4, NEA11 |
| Irland
  Nederlandene
  Det Forenede Kongerige | Havgræsabundans i tidevandszonen (tæthed) og artssammensætning multimetrisk | 0,90 | 0,70 | Finder ikke anvendelse | Finder ikke anvendelse |
| NEA1/26, NEA3/4 |
| Tyskland
  Irland
  Nederlandene
  Det Forenede Kongerige | Havgræs i tidevandszonen (område: areal/bundudbredelse) | 0,90 | 0,70 | 10 | 30 |

Type og land

Interkalibrerede nationale parametre

Økologiske kvalitetsratioer

Parameterværdier (1)

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

NEA1/26, NEA 3/4, NEA11

Irland

Nederlandene

Det Forenede Kongerige

Havgræsabundans i tidevandszonen (tæthed) og artssammensætning multimetrisk

0,90

0,70

Finder ikke anvendelse

Finder ikke anvendelse

NEA1/26, NEA3/4

Tyskland

Irland

Nederlandene

Det Forenede Kongerige

Havgræs i tidevandszonen (område: areal/bundudbredelse)

0,90

0,70

10

30

VANDKATEGORI: Kystvande/overgangsvande

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPPE: Mediterranean

Resultaterne gælder kun kystvand.

Typologien er kun blevet udviklet for specifikke kvalitetselementer (jf. nedenfor).

RESULTATER

Biologisk kvalitetselement: Bentisk invertebratfauna

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer i de nationale klassifikationssystemer

Følgende resultater gælder kun for bløde sedimenter.

| Land | Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer | Økologiske kvalitetsratioer |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| Cypern | Bentix | 0,75 | 0,58 |
| Grækenland | Bentix | 0,75 | 0,58 |
| Slovenien | M-AMBI | 0,83 | 0,62 |
| Spanien | MEDOCC index | 0,73 | 0,47 |

Land

Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

Økologiske kvalitetsratioer

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Cypern

Bentix

0,75

0,58

Grækenland

Bentix

0,75

0,58

Slovenien

M-AMBI

0,83

0,62

Spanien

MEDOCC index

0,73

0,47

Biologisk kvalitetselement: Fytoplankton

Beskrivelse af typer, der er blevet interkalibreret (gælder kun fytoplankton)

| Type | Beskrivelse | Tæthed (kg/m3) | Årlig middelværdi for saltindhold (psu) |
| --- | --- | --- | --- |
| Type I | Meget påvirket af ferskvandstilførsel | <25 | <34,5 |
| Type IIA | Moderat påvirket af ferskvandstilførsel (kontinentalindflydelse) | 25-27 | 34,5 – 37,5 |
| Type IIIW | Kontinentalkyst, ikke påvirket af ferskvandstilførsel (vestlige bækken) | >27 | >37,5 |
| Type IIIE | Ikke påvirket af ferskvandstilførsel (østlige bækken) | >27 | >37,5 |

Type

Beskrivelse

Tæthed (kg/m3)

Årlig middelværdi for saltindhold (psu)

Type I

Meget påvirket af ferskvandstilførsel

<25

<34,5

Type IIA

Moderat påvirket af ferskvandstilførsel (kontinentalindflydelse)

25-27

34,5 – 37,5

Type IIIW

Kontinentalkyst, ikke påvirket af ferskvandstilførsel (vestlige bækken)

>27

>37,5

Type IIIE

Ikke påvirket af ferskvandstilførsel (østlige bækken)

>27

>37,5

Lande med samme interkalibrerede typer:

| Type I: | Frankrig og Italien |
| --- | --- |
| Type IIA: | Frankrig, Spanien, Italien og Slovenien |
| Type IIIW: | Frankrig, Spanien og Italien |
| Type IIIE: | Grækenland og Cypern. |

Type I:

Frankrig og Italien

Type IIA:

Frankrig, Spanien, Italien og Slovenien

Type IIIW:

Frankrig, Spanien og Italien

Type IIIE:

Grækenland og Cypern.

Fytoplankton: Parameter, der indikerer biomasse (klorofyl a)

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer og parameterværdier

Følgende resultater gælder for alle lande med samme typer. Parameterværdierne er udtrykt i μg/l klorofyl a for 90-percentilen beregnet for et år i mindst en femårig periode. Resultaterne relaterer sig til geografiske områder inden for typerne som beskrevet i den tekniske rapport.

| Type | Økologiske kvalitetsratioer | Værdier (μg/l, 90-percentil) |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat | Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| Type IIA | 0,80 | 0,53 | 2,4 | 3,6 |
| Type IIIW | 0,80 | 0,50 | 1,1 | 1,8 |
| Type IIIE | 0,80 | 0,20 | 0,1 | 0,4 |

Type

Økologiske kvalitetsratioer

Værdier (μg/l, 90-percentil)

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Type IIA

0,80

0,53

2,4

3,6

Type IIIW

0,80

0,50

1,1

1,8

Type IIIE

0,80

0,20

0,1

0,4

Biologisk kvalitetselement: Makroalger

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer i de nationale klassifikationssystemer

Følgende resultater gælder øvre infralittorale zone (3,5 – 0,2 m dybde) ved klippekyster.

| Land | Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer | Økologiske kvalitetsratioer |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| Cypern | EEI — Ecological Evaluation Index | 0,75 | 0,50 |
| Frankrig | CARLIT — Cartography of Littoral and upper-sublittoral rocky-shore communities | 0,75 | 0,60 |
| Grækenland | EEI — Ecological Evaluation Index | 0,75 | 0,50 |
| Slovenien | EEI — Ecological Evaluation Index | 0,75 | 0,50 |
| Spanien | CARLIT-BENTHOS | 0,75 | 0,60 |

Land

Interkalibrerede nationale klassifikationssystemer

Økologiske kvalitetsratioer

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Cypern

EEI — Ecological Evaluation Index

0,75

0,50

Frankrig

CARLIT — Cartography of Littoral and upper-sublittoral rocky-shore communities

0,75

0,60

Grækenland

EEI — Ecological Evaluation Index

0,75

0,50

Slovenien

EEI — Ecological Evaluation Index

0,75

0,50

Spanien

CARLIT-BENTHOS

0,75

0,60

VANDKATEGORI: Kystvande/overgangsvande

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPPE: Black Sea

Beskrivelse af typer, der er blevet interkalibreret

| Type | Beskrivelse |
| --- | --- |
| CW-BL1 | Mesohalint, mikrotidevand (<1 m), lavvandet (<30 m), moderat eksponeret, blandet bund |

Type

Beskrivelse

CW-BL1

Mesohalint, mikrotidevand (<1 m), lavvandet (<30 m), moderat eksponeret, blandet bund

Lande med samme interkalibrerede typer:

Bulgarien og Rumænien.

RESULTATER

Biologisk kvalitetselement: Fytoplankton

Fytoplankton: Parametre, der indikerer biomasse

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer og parameterværdier

| Årstid | Økologiske kvalitetsratioer | Biomasseværdier (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat | Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| Vinter | 0,93 | 0,78 | 1 770 | 3 420 |
| Forår | 0,93 | 0,78 | 3 515 | 5 690 |
| Sommer | 0,93 | 0,78 | 1 281 | 2 526 |
| Efterår | 0,93 | 0,78 | 1 840 | 3 640 |

Årstid

Økologiske kvalitetsratioer

Biomasseværdier (mg/m3)

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Vinter

0,93

0,78

1 770

3 420

Forår

0,93

0,78

3 515

5 690

Sommer

0,93

0,78

1 281

2 526

Efterår

0,93

0,78

1 840

3 640

Biologisk kvalitetselement: Bentisk invertebratfauna

Resultater: Økologiske kvalitetsratioer for interkalibrerede nationale parametre

Medlemsstaterne skal bruge mindst en af de interkalibrerede parametre (Shannon diversity index H’, AMBI, M-AMBI).

| Interkalibrerede nationale parametre | Økologiske kvalitetsratioer |
| --- | --- |
| Grænselinje mellem høj og god | Grænselinje mellem god og moderat |
| Shannon diversity index H' | 0,89 | 0,69 |
| AMBI | 0,83 | 0,53 |
| M-AMBI | 0,85 | 0,55 |

Interkalibrerede nationale parametre

Økologiske kvalitetsratioer

Grænselinje mellem høj og god

Grænselinje mellem god og moderat

Shannon diversity index H'

0,89

0,69

AMBI

0,83

0,53

M-AMBI

0,85

0,55

---

(1)  Værdier for havgræs i tidevandszonen som arealtab i procent af referenceområdet.

---

10.12.2008

| 10.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/s3

---

MEDDELELSE TIL LÆSERNEInstitutionerne har besluttet, at der ikke længere skal henvises til den seneste ændring af en given retsakt.Medmindre andet er angivet, forstås en henvisning til en retsakt i de tekster, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, derfor som en henvisning til retsakten i dens gældende udgave.

---