# Az Európai Unió L 8/2009

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 8 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 52. évfolyam2009. január 13. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 8

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

52. évfolyam2009. január 13.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 17/2009/EK rendelete (2009. január 12.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2008/101/EK irányelve (2008. november 19.) a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról (
  1
  ) | 3 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 17/2009/EK rendelete (2009. január 12.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2008/101/EK irányelve (2008. november 19.) a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról (
  1
  )

1

3

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2009/14/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. december 17.) a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra vonatkozó közösségi vidékfejlesztési támogatás tagállamonkénti és évenkénti összegének meghatározásáról szóló 2006/636/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2008) 8370. számú dokumentummal történt) | 22 |
| | | 2009/15/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. december 19.) az oltalom alatt álló eredetmegjelöléseknek és oltalom alatt álló földrajzi jelzéseknek az 510/2006/EK tanácsi rendeletben előírt nyilvántartásába történő bejegyzésre irányuló kérelem elutasításáról (Džiugas) (OFJ)
  (az értesítés a C(2008) 8423. számú dokumentummal történt) | 24 |
| | | 2009/16/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. december 19.) az oltalom alatt álló eredetmegjelöléseknek és oltalom alatt álló földrajzi jelzéseknek az 510/2006/EK tanácsi rendeletben előírt nyilvántartásába történő bejegyzésre irányuló kérelem elutasításáról (Germantas) (OFJ)
  (az értesítés a C(2008) 8430. számú dokumentummal történt) | 25 |
| | | 2009/17/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. december 19.) a munkavállalók kiküldetésével foglalkozó szakértői bizottság felállításáról | 26 |
| | | 2009/18/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. december 22.) a bébikompok EN 1273:2005 szabványának a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv általános biztonsági előírásának való megfeleléséről és a szabványhivatkozás Hivatalos Lapban történő közzétételéről
  (az értesítés a C(2008) 8616. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 29 |
| | | 2009/19/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. január 9.) a 2008/655/EK határozatnak a bizonyos tagállamokban előforduló kéknyelv-betegség elleni sürgősségi vakcinázási tervek jóváhagyása és a 2007. és 2008. évi közösségi pénzügyi hozzájárulás mértékének megállapítása tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2008) 8966. számú dokumentummal történt) | 31 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2009/14/EK

*

A Bizottság határozata (2008. december 17.) a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra vonatkozó közösségi vidékfejlesztési támogatás tagállamonkénti és évenkénti összegének meghatározásáról szóló 2006/636/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2008) 8370. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2008) 8370. számú dokumentummal történt)

22

2009/15/EK

*

A Bizottság határozata (2008. december 19.) az oltalom alatt álló eredetmegjelöléseknek és oltalom alatt álló földrajzi jelzéseknek az 510/2006/EK tanácsi rendeletben előírt nyilvántartásába történő bejegyzésre irányuló kérelem elutasításáról (Džiugas) (OFJ)
  (az értesítés a C(2008) 8423. számú dokumentummal történt)

Džiugas

(az értesítés a C(2008) 8423. számú dokumentummal történt)

24

2009/16/EK

*

A Bizottság határozata (2008. december 19.) az oltalom alatt álló eredetmegjelöléseknek és oltalom alatt álló földrajzi jelzéseknek az 510/2006/EK tanácsi rendeletben előírt nyilvántartásába történő bejegyzésre irányuló kérelem elutasításáról (Germantas) (OFJ)
  (az értesítés a C(2008) 8430. számú dokumentummal történt)

Germantas

(az értesítés a C(2008) 8430. számú dokumentummal történt)

25

2009/17/EK

*

A Bizottság határozata (2008. december 19.) a munkavállalók kiküldetésével foglalkozó szakértői bizottság felállításáról

26

2009/18/EK

*

A Bizottság határozata (2008. december 22.) a bébikompok EN 1273:2005 szabványának a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv általános biztonsági előírásának való megfeleléséről és a szabványhivatkozás Hivatalos Lapban történő közzétételéről
  (az értesítés a C(2008) 8616. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2008) 8616. számú dokumentummal történt)

1

29

2009/19/EK

*

A Bizottság határozata (2009. január 9.) a 2008/655/EK határozatnak a bizonyos tagállamokban előforduló kéknyelv-betegség elleni sürgősségi vakcinázási tervek jóváhagyása és a 2007. és 2008. évi közösségi pénzügyi hozzájárulás mértékének megállapítása tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2008) 8966. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2008) 8966. számú dokumentummal történt)

31

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a baromfira vonatkozó egyes forgalmazási előírások tekintetében az 1234/2007/EK tanácsi rendelet végrehajtási szabályainak meghatározásáról szóló, 2008. június 16-i 543/2008/EK bizottsági rendelethez (HL L 157., 2008.6.17.) | 33 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a baromfira vonatkozó egyes forgalmazási előírások tekintetében az 1234/2007/EK tanácsi rendelet végrehajtási szabályainak meghatározásáról szóló, 2008. június 16-i 543/2008/EK bizottsági rendelethez (HL L 157., 2008.6.17.)

33

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

*

Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Megjegyzés az olvasóhoz

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 13.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 8/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 8/1

---

A BIZOTTSÁG 17/2009/EK RENDELETE

(2009. január 12.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. január 13-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. január 12-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 52,1 |
| TN | 134,4 |
| TR | 125,7 |
| ZZ | 104,1 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 110,0 |
| TR | 151,4 |
| ZZ | 142,9 |
| 0709 90 70 | MA | 87,6 |
| TR | 113,3 |
| ZZ | 100,5 |
| 0805 10 20 | EG | 53,0 |
| IL | 55,0 |
| MA | 62,8 |
| TR | 77,9 |
| ZA | 44,1 |
| ZZ | 58,6 |
| 0805 20 10 | MA | 65,7 |
| ZZ | 65,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 55,3 |
| IL | 70,0 |
| TR | 52,7 |
| ZZ | 59,3 |
| 0805 50 10 | EG | 47,1 |
| MA | 57,3 |
| TR | 56,4 |
| ZZ | 53,6 |
| 0808 10 80 | CA | 87,4 |
| CN | 95,7 |
| MK | 35,0 |
| US | 114,6 |
| ZZ | 83,2 |
| 0808 20 50 | CN | 57,4 |
| US | 115,7 |
| ZZ | 86,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

52,1

TN

134,4

TR

125,7

ZZ

104,1

0707 00 05

JO

167,2

MA

110,0

TR

151,4

ZZ

142,9

0709 90 70

MA

87,6

TR

113,3

ZZ

100,5

0805 10 20

EG

53,0

IL

55,0

MA

62,8

TR

77,9

ZA

44,1

ZZ

58,6

0805 20 10

MA

65,7

ZZ

65,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

55,3

IL

70,0

TR

52,7

ZZ

59,3

0805 50 10

EG

47,1

MA

57,3

TR

56,4

ZZ

53,6

0808 10 80

CA

87,4

CN

95,7

MK

35,0

US

114,6

ZZ

83,2

0808 20 50

CN

57,4

US

115,7

ZZ

86,6

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

IRÁNYELVEK

| 13.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 8/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 8/3

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2008/101/EK IRÁNYELVE

(2008. november 19.)

a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) az üvegházhatást okozó gázok költséghatékony és gazdaságilag eredményes módon történő csökkentésének előmozdítása érdekében létrehozta az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeinek a Közösségen belüli kereskedelmi rendszerét. |
| --- | --- |

(1)

Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) az üvegházhatást okozó gázok költséghatékony és gazdaságilag eredményes módon történő csökkentésének előmozdítása érdekében létrehozta az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeinek a Közösségen belüli kereskedelmi rendszerét.

| (2) | Az Európai Közösség részéről a 94/69/EK tanácsi határozattal (5) jóváhagyott, az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményének (UNFCCC) végső célja az üvegházhatást okozó gázok légköri koncentrációjának olyan szinten történő stabilizálása, amely megakadályozza az éghajlati rendszerbe való veszélyes mértékű emberi beavatkozást. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Közösség részéről a 94/69/EK tanácsi határozattal (5) jóváhagyott, az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményének (UNFCCC) végső célja az üvegházhatást okozó gázok légköri koncentrációjának olyan szinten történő stabilizálása, amely megakadályozza az éghajlati rendszerbe való veszélyes mértékű emberi beavatkozást.

| (3) | A 2007. március 8–9-i Brüsszelben ülésező Európai Tanács kihangsúlyozta azon stratégiai cél elérésének alapvető fontosságát, amely szerint a globális hőmérséklet-emelkedés legfeljebb 2 °C-kal haladhatja meg az iparosodás előtti értéket. Az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport (IPCC) negyedik értékelő jelentésében szereplő legújabb tudományos eredmények csak még világosabbá teszik, hogy az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásai egyre súlyosabban veszélyeztetik az ökoszisztémákat, az élelmiszer-termelést és a fenntartható fejlődés elérését, illetve a millenniumi fejlesztési célokat, valamint az emberi egészséget és biztonságot. A 2 °C-os célkitűzés elérhető közelségben tartása szükségessé teszi, hogy az üvegházhatást okozó gázok légköri koncentrációját körülbelül 450 ppmv CO2-ekvivalens értéken stabilizálják, ami megkívánja, hogy az üvegházhatást okozó gázok globális kibocsátása az elkövetkező 10–15 évben tetőzzön, a globális kibocsátás pedig lényegesen – 2050-re az 1990-es szintnél legalább 50 %-kal alacsonyabb szintre – csökkenjen. |
| --- | --- |

(3)

A 2007. március 8–9-i Brüsszelben ülésező Európai Tanács kihangsúlyozta azon stratégiai cél elérésének alapvető fontosságát, amely szerint a globális hőmérséklet-emelkedés legfeljebb 2 °C-kal haladhatja meg az iparosodás előtti értéket. Az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport (IPCC) negyedik értékelő jelentésében szereplő legújabb tudományos eredmények csak még világosabbá teszik, hogy az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásai egyre súlyosabban veszélyeztetik az ökoszisztémákat, az élelmiszer-termelést és a fenntartható fejlődés elérését, illetve a millenniumi fejlesztési célokat, valamint az emberi egészséget és biztonságot. A 2 °C-os célkitűzés elérhető közelségben tartása szükségessé teszi, hogy az üvegházhatást okozó gázok légköri koncentrációját körülbelül 450 ppmv CO2-ekvivalens értéken stabilizálják, ami megkívánja, hogy az üvegházhatást okozó gázok globális kibocsátása az elkövetkező 10–15 évben tetőzzön, a globális kibocsátás pedig lényegesen – 2050-re az 1990-es szintnél legalább 50 %-kal alacsonyabb szintre – csökkenjen.

| (4) | Az Európai Tanács hangsúlyozta, hogy az Európai Unió elkötelezett amellett, hogy Európát nagy energiahatékonyságú, és az üvegházhatást okozó gázokat alacsony szinten kibocsátó gazdasággá alakítsa, és a 2012 utáni időszakra vonatkozó globális és átfogó megállapodás megkötéséig az EU részéről határozott és független kötelezettséget vállalt arra, hogy 2020-ra az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását az 1990-es szintnél legalább 20 %-kal alacsonyabb szintre csökkenti. A légi közlekedésből származó, üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának korlátozása e kötelezettségvállalással összhangban nagy előrelépést jelent. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Tanács hangsúlyozta, hogy az Európai Unió elkötelezett amellett, hogy Európát nagy energiahatékonyságú, és az üvegházhatást okozó gázokat alacsony szinten kibocsátó gazdasággá alakítsa, és a 2012 utáni időszakra vonatkozó globális és átfogó megállapodás megkötéséig az EU részéről határozott és független kötelezettséget vállalt arra, hogy 2020-ra az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását az 1990-es szintnél legalább 20 %-kal alacsonyabb szintre csökkenti. A légi közlekedésből származó, üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának korlátozása e kötelezettségvállalással összhangban nagy előrelépést jelent.

| (5) | Az Európai Tanács hangsúlyozta, hogy az EU elkötelezett egy, a 2012 utáni időszakra vonatkozó olyan globális és átfogó, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló megállapodás mellett, amely az éghajlatváltozás támasztotta kihívásokkal történő szembenézéshez szükséges eredményes, hatékony, arányos és megfelelő szintű válaszlépést biztosít. A 2012 utáni időszakra vonatkozó globális és átfogó megállapodáshoz való hozzájárulásaként jóváhagyta, hogy 2020-ig 30 %-kal csökkenti az 1990-es szinthez képest az üvegházhatást okozó gázok EU-s szintű kibocsátását, feltéve, hogy más fejlett országok is kötelezettséget vállalnak a kibocsátás hasonló mértékű csökkentésére, és ahhoz a gazdaságilag magasabb fejlettségi szintű fejlődő országok is megfelelő mértékben hozzájárulnak felelősségeik és vonatkozó képességeik szerint. Az EU továbbra is vezető szerepet tölt be egy olyan ambiciózus nemzetközi megállapodásra irányuló tárgyalás során, amely megvalósítja a globális hőmérséklet-emelkedés 2 °C-ra való korlátozásának célját, és amelyet megerősít az UNFCCC részes feleinek 2007 decemberében Balin rendezett 13. konferenciáján az e cél irányában történt előrehaladás. Az EU annak biztosítására törekszik, hogy ez a globális megállapodás a légi közlekedésből származó, üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését célzó intézkedéseket is tartalmazzon, és ez esetben a Bizottságnak fontolóra kell vennie, hogy a légijármű-üzemeltetőkre vonatkozóan milyen módosítások szükségesek az irányelvben. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács hangsúlyozta, hogy az EU elkötelezett egy, a 2012 utáni időszakra vonatkozó olyan globális és átfogó, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló megállapodás mellett, amely az éghajlatváltozás támasztotta kihívásokkal történő szembenézéshez szükséges eredményes, hatékony, arányos és megfelelő szintű válaszlépést biztosít. A 2012 utáni időszakra vonatkozó globális és átfogó megállapodáshoz való hozzájárulásaként jóváhagyta, hogy 2020-ig 30 %-kal csökkenti az 1990-es szinthez képest az üvegházhatást okozó gázok EU-s szintű kibocsátását, feltéve, hogy más fejlett országok is kötelezettséget vállalnak a kibocsátás hasonló mértékű csökkentésére, és ahhoz a gazdaságilag magasabb fejlettségi szintű fejlődő országok is megfelelő mértékben hozzájárulnak felelősségeik és vonatkozó képességeik szerint. Az EU továbbra is vezető szerepet tölt be egy olyan ambiciózus nemzetközi megállapodásra irányuló tárgyalás során, amely megvalósítja a globális hőmérséklet-emelkedés 2 °C-ra való korlátozásának célját, és amelyet megerősít az UNFCCC részes feleinek 2007 decemberében Balin rendezett 13. konferenciáján az e cél irányában történt előrehaladás. Az EU annak biztosítására törekszik, hogy ez a globális megállapodás a légi közlekedésből származó, üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését célzó intézkedéseket is tartalmazzon, és ez esetben a Bizottságnak fontolóra kell vennie, hogy a légijármű-üzemeltetőkre vonatkozóan milyen módosítások szükségesek az irányelvben.

| (6) | 2007. február 14-én az Európai Parlament állásfoglalást fogadott el az éghajlatváltozásról (6), amelyben utalt arra a célra, hogy az átlagos globális hőmérséklet-növekedést 2 °C-ra kell csökkenteni az iparosodás előtti szinthez képest, és amelyben sürgette az Európai Uniót, hogy tartsa fenn az éghajlatváltozással kapcsolatos 2012 utáni nemzetközi fellépés kereteinek létrehozására irányuló tárgyalásokban játszott vezető szerepét, valamint hogy a nemzetközi partnereivel folytatott viták során a jövőben is tartsa fenn nagy ívű törekvéseit, továbbá hangsúlyozta, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását valamennyi fejlett ipari országban 2020-ig összesen 30 %-kal csökkenteni kell az 1990-es szintekhez képest, egy 60–80 %-os nagyságrendű csökkenés 2050-re történő megvalósítása érdekében. |
| --- | --- |

(6)

2007. február 14-én az Európai Parlament állásfoglalást fogadott el az éghajlatváltozásról (6), amelyben utalt arra a célra, hogy az átlagos globális hőmérséklet-növekedést 2 °C-ra kell csökkenteni az iparosodás előtti szinthez képest, és amelyben sürgette az Európai Uniót, hogy tartsa fenn az éghajlatváltozással kapcsolatos 2012 utáni nemzetközi fellépés kereteinek létrehozására irányuló tárgyalásokban játszott vezető szerepét, valamint hogy a nemzetközi partnereivel folytatott viták során a jövőben is tartsa fenn nagy ívű törekvéseit, továbbá hangsúlyozta, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását valamennyi fejlett ipari országban 2020-ig összesen 30 %-kal csökkenteni kell az 1990-es szintekhez képest, egy 60–80 %-os nagyságrendű csökkenés 2050-re történő megvalósítása érdekében.

| (7) | Az UNFCCC előírja, hogy valamennyi fél alakítson ki és hajtson végre az éghajlatváltozás enyhítésével kapcsolatos intézkedéseket tartalmazó nemzeti, és szükség esetén regionális programokat. |
| --- | --- |

(7)

Az UNFCCC előírja, hogy valamennyi fél alakítson ki és hajtson végre az éghajlatváltozás enyhítésével kapcsolatos intézkedéseket tartalmazó nemzeti, és szükség esetén regionális programokat.

| (8) | A 2002/358/EK tanácsi határozat (7) által az Európai Közösség nevében jóváhagyott, az UNFCCC-hez csatolt Kiotói Jegyzőkönyv előírja, hogy a fejlett országok tűzzék ki célul a Montreali Jegyzőkönyv hatálya alá nem tartozó, légi közlekedésből származó, üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának korlátozását vagy csökkentését, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) keretében. |
| --- | --- |

(8)

A 2002/358/EK tanácsi határozat (7) által az Európai Közösség nevében jóváhagyott, az UNFCCC-hez csatolt Kiotói Jegyzőkönyv előírja, hogy a fejlett országok tűzzék ki célul a Montreali Jegyzőkönyv hatálya alá nem tartozó, légi közlekedésből származó, üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának korlátozását vagy csökkentését, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) keretében.

| (9) | Noha a Közösség nem szerződő fele az 1944. évi, a nemzetközi polgári repülésről szóló Chicagói Egyezménynek (Chicagói Egyezmény), valamennyi tagállam szerződő fele az említett egyezménynek és tagja az ICAO-nak. A tagállamok továbbra is támogatják a más ICAO-államokkal a légi közlekedés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásainak kezelését célzó intézkedések, többek között piaci alapú eszközök kidolgozására irányuló munkát. Az ICAO légiközlekedési környezetvédelmi bizottságának 2004. évi hatodik ülésén megállapították, hogy az ICAO égisze alatti új jogi eszközre alapuló, kifejezetten a légi közlekedésre vonatkozó kibocsátáskereskedelmi rendszer nem tűnt kellőképpen vonzónak ahhoz, hogy azt a továbbiakban folytassák. Ebből következően az ICAO 2004 szeptemberében tartott 35. közgyűlésének az A35-5. határozata nem javasolt új jogi eszközt, ehelyett támogatta a nyílt kibocsátáskereskedelmet, továbbá annak lehetőségét, hogy az államok a nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátásokra is terjesszék ki kibocsátáskereskedelmi rendszereiket. Az ICAO 2007 szeptemberében tartott 36. közgyűlésének A36-22. határozata L. függeléke nyomatékosan arra szólítja fel a szerződő államokat, hogy más szerződő államok légijármű-üzemeltetői vonatkozásában – kivéve, ha ez az adott államok közötti kölcsönös megállapodás alapján történik – ne alkalmazzanak kibocsátáskereskedelmi rendszert. Emlékeztetve arra, hogy a Chicagói Egyezmény egyértelműen elismeri, hogy mindegyik szerződő félnek joga van saját jogszabályait megkülönböztetéstől mentesen valamennyi állam légi járművére alkalmazni, az Európai Közösség tagállamai és tizenöt másik európai állam fenntartással élt ezen állásfoglalással szemben, és a Chicagói Egyezmény értelmében fenntartotta a jogot arra, hogy piaci alapú intézkedéseket hozzon és megkülönböztetéstől mentesen alkalmazza őket valamennyi állam valamennyi olyan légijármű-üzemeltetőjére, amely a területükre irányulóan, a területükről kiindulva vagy azon belül nyújt szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(9)

Noha a Közösség nem szerződő fele az 1944. évi, a nemzetközi polgári repülésről szóló Chicagói Egyezménynek (Chicagói Egyezmény), valamennyi tagállam szerződő fele az említett egyezménynek és tagja az ICAO-nak. A tagállamok továbbra is támogatják a más ICAO-államokkal a légi közlekedés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásainak kezelését célzó intézkedések, többek között piaci alapú eszközök kidolgozására irányuló munkát. Az ICAO légiközlekedési környezetvédelmi bizottságának 2004. évi hatodik ülésén megállapították, hogy az ICAO égisze alatti új jogi eszközre alapuló, kifejezetten a légi közlekedésre vonatkozó kibocsátáskereskedelmi rendszer nem tűnt kellőképpen vonzónak ahhoz, hogy azt a továbbiakban folytassák. Ebből következően az ICAO 2004 szeptemberében tartott 35. közgyűlésének az A35-5. határozata nem javasolt új jogi eszközt, ehelyett támogatta a nyílt kibocsátáskereskedelmet, továbbá annak lehetőségét, hogy az államok a nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátásokra is terjesszék ki kibocsátáskereskedelmi rendszereiket. Az ICAO 2007 szeptemberében tartott 36. közgyűlésének A36-22. határozata L. függeléke nyomatékosan arra szólítja fel a szerződő államokat, hogy más szerződő államok légijármű-üzemeltetői vonatkozásában – kivéve, ha ez az adott államok közötti kölcsönös megállapodás alapján történik – ne alkalmazzanak kibocsátáskereskedelmi rendszert. Emlékeztetve arra, hogy a Chicagói Egyezmény egyértelműen elismeri, hogy mindegyik szerződő félnek joga van saját jogszabályait megkülönböztetéstől mentesen valamennyi állam légi járművére alkalmazni, az Európai Közösség tagállamai és tizenöt másik európai állam fenntartással élt ezen állásfoglalással szemben, és a Chicagói Egyezmény értelmében fenntartotta a jogot arra, hogy piaci alapú intézkedéseket hozzon és megkülönböztetéstől mentesen alkalmazza őket valamennyi állam valamennyi olyan légijármű-üzemeltetőjére, amely a területükre irányulóan, a területükről kiindulva vagy azon belül nyújt szolgáltatásokat.

| (10) | Az 1600/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (8) létrehozott, hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program előírta, hogy a Közösség határozzon meg és hajtson végre konkrét intézkedéseket a légi közlekedésből származó üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére, ha ilyen intézkedésben az ICAO-n belül 2002-ig nem állapodtak meg. 2002. októberi, 2003. decemberi és 2004. októberi következtetéseiben a Tanács ismételten felhívta a Bizottságot, hogy javasoljon intézkedéseket a nemzetközi légi közlekedés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásainak csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

(10)

Az 1600/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (8) létrehozott, hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program előírta, hogy a Közösség határozzon meg és hajtson végre konkrét intézkedéseket a légi közlekedésből származó üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére, ha ilyen intézkedésben az ICAO-n belül 2002-ig nem állapodtak meg. 2002. októberi, 2003. decemberi és 2004. októberi következtetéseiben a Tanács ismételten felhívta a Bizottságot, hogy javasoljon intézkedéseket a nemzetközi légi közlekedés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásainak csökkentése érdekében.

| (11) | A kibocsátások szükséges jelentős csökkentése érdekében a Közösség gazdaságának minden ágazatában tagállami és közösségi szintű politikákat és intézkedéseket kell végrehajtani. Amennyiben a légiközlekedési ágazat által az éghajlatváltozásra gyakorolt hatás a jelenlegi ütemben tovább növekszik, ez jelentősen aláássa a más ágazatok által az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében végrehajtott csökkentések hatását. |
| --- | --- |

(11)

A kibocsátások szükséges jelentős csökkentése érdekében a Közösség gazdaságának minden ágazatában tagállami és közösségi szintű politikákat és intézkedéseket kell végrehajtani. Amennyiben a légiközlekedési ágazat által az éghajlatváltozásra gyakorolt hatás a jelenlegi ütemben tovább növekszik, ez jelentősen aláássa a más ágazatok által az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében végrehajtott csökkentések hatását.

| (12) | A Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló, „A repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentéséről” című, 2005. szeptember 27-i közleményében a Bizottság stratégiát vázolt fel a repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentésére vonatkozóan. Az átfogó intézkedéscsomag részeként a stratégia javasolta az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei közösségi kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztését, és előírta az európai éghajlat-változási program második szakaszának keretében egy több érdekeltet is magában foglaló, légiközlekedési munkacsoport létrehozását a közösségi rendszer légi közlekedésre történő kiterjesztése módozatainak átgondolása érdekében. A Tanács a 2005. december 2-án elfogadott következtetéseiben elismerte, hogy a közösségi rendszer légiközlekedési ágazatra történő kiterjesztése gazdasági és környezetvédelmi szempontból a legjobb haladási iránynak tűnik, és felhívta a Bizottságot, hogy 2006 végéig nyújtson be jogalkotási javaslatot. Az Európai Parlament a repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentéséről szóló, 2006. július 4-i állásfoglalásában (9) elismerte, hogy a kibocsátás-kereskedelem megfelelő tervezés esetén szerepet játszhat egy olyan átfogó intézkedéscsomagban, amelynek célja a légi közlekedés éghajlati hatásainak kezelése. |
| --- | --- |

(12)

A Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló, „A repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentéséről” című, 2005. szeptember 27-i közleményében a Bizottság stratégiát vázolt fel a repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentésére vonatkozóan. Az átfogó intézkedéscsomag részeként a stratégia javasolta az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei közösségi kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztését, és előírta az európai éghajlat-változási program második szakaszának keretében egy több érdekeltet is magában foglaló, légiközlekedési munkacsoport létrehozását a közösségi rendszer légi közlekedésre történő kiterjesztése módozatainak átgondolása érdekében. A Tanács a 2005. december 2-án elfogadott következtetéseiben elismerte, hogy a közösségi rendszer légiközlekedési ágazatra történő kiterjesztése gazdasági és környezetvédelmi szempontból a legjobb haladási iránynak tűnik, és felhívta a Bizottságot, hogy 2006 végéig nyújtson be jogalkotási javaslatot. Az Európai Parlament a repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentéséről szóló, 2006. július 4-i állásfoglalásában (9) elismerte, hogy a kibocsátás-kereskedelem megfelelő tervezés esetén szerepet játszhat egy olyan átfogó intézkedéscsomagban, amelynek célja a légi közlekedés éghajlati hatásainak kezelése.

| (13) | Az átfogó intézkedéscsomagnak operatív és technológiai intézkedéseket is magában kell foglalnia. A légiforgalmi szolgáltatásnak az egységes európai égbolt és a SESAR program keretében történő javítása akár 12 %-kal is növelheti a teljes üzemanyag-megtakarítást. Az új technológiákkal, beleértve a légi járművek üzemanyag-takarékosságát javító módszerekkel kapcsolatos kutatások tovább csökkenthetik a légi közlekedésből származó kibocsátásokat. |
| --- | --- |

(13)

Az átfogó intézkedéscsomagnak operatív és technológiai intézkedéseket is magában kell foglalnia. A légiforgalmi szolgáltatásnak az egységes európai égbolt és a SESAR program keretében történő javítása akár 12 %-kal is növelheti a teljes üzemanyag-megtakarítást. Az új technológiákkal, beleértve a légi járművek üzemanyag-takarékosságát javító módszerekkel kapcsolatos kutatások tovább csökkenthetik a légi közlekedésből származó kibocsátásokat.

| (14) | A 2003/87/EK irányelv módosításainak célja a légi közlekedésnek tulajdonítható éghajlatváltozásra gyakorolt hatások csökkentése a közösségi rendszernek a légiközlekedési tevékenységekből származó kibocsátásokra történő kiterjesztése útján. |
| --- | --- |

(14)

A 2003/87/EK irányelv módosításainak célja a légi közlekedésnek tulajdonítható éghajlatváltozásra gyakorolt hatások csökkentése a közösségi rendszernek a légiközlekedési tevékenységekből származó kibocsátásokra történő kiterjesztése útján.

| (15) | A légijármű-üzemeltetők gyakorolják a legközvetlenebb ellenőrzést az üzemeltetett légi jármű típusa, illetve repülési módja fölött, és így felelősek az ezen irányelv által megszabott kötelezettségek teljesítéséért, beleértve a figyelemmelkísérési terv készítésére, valamint a kibocsátások e tervnek megfelelő figyelemmel kísérésére és jelentésére vonatkozó kötelezettséget is. A légijármű-üzemeltetőket az ICAO-kód vagy bármely egyéb, repülési azonosításra használt elismert kód alapján lehet azonosítani. Ha a légijármű-üzemeltető kiléte ismeretlen, a légi jármű tulajdonosát kell a légi jármű üzemeltetőjének tekinteni, hacsak az nem bizonyítja, hogy valamely másik személy a légijármű-üzemeltető. |
| --- | --- |

(15)

A légijármű-üzemeltetők gyakorolják a legközvetlenebb ellenőrzést az üzemeltetett légi jármű típusa, illetve repülési módja fölött, és így felelősek az ezen irányelv által megszabott kötelezettségek teljesítéséért, beleértve a figyelemmelkísérési terv készítésére, valamint a kibocsátások e tervnek megfelelő figyelemmel kísérésére és jelentésére vonatkozó kötelezettséget is. A légijármű-üzemeltetőket az ICAO-kód vagy bármely egyéb, repülési azonosításra használt elismert kód alapján lehet azonosítani. Ha a légijármű-üzemeltető kiléte ismeretlen, a légi jármű tulajdonosát kell a légi jármű üzemeltetőjének tekinteni, hacsak az nem bizonyítja, hogy valamely másik személy a légijármű-üzemeltető.

| (16) | A verseny torzulásának elkerülése és a környezetvédelem eredményességének javítása érdekében 2012-től a közösségi repülőterekre érkező és onnan felszálló valamennyi járatra ki kell terjeszteni a rendszert. |
| --- | --- |

(16)

A verseny torzulásának elkerülése és a környezetvédelem eredményességének javítása érdekében 2012-től a közösségi repülőterekre érkező és onnan felszálló valamennyi járatra ki kell terjeszteni a rendszert.

| (17) | A Közösségnek és tagállamainak továbbra is törekedniük kell az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését célzó globális intézkedésekre vonatkozó megállapodás elérésére. A közösségi rendszer modellként szolgálhat a kibocsátáskereskedelmi rendszer világméretű használatához. A Közösségnek és tagállamainak ezen irányelv végrehajtása során is kapcsolatban kell állniuk a harmadik felekkel, és a harmadik országokat hasonló intézkedések megtételére kell ösztönözniük. Amennyiben egy harmadik ország olyan intézkedéseket hoz a Közösségbe tartó légi járatok éghajlatra gyakorolt hatásainak csökkentése érdekében, amely legalább ezen irányelv környezeti hatásával egyenértékű, akkor a Bizottság – az adott országgal folytatott konzultációt követően – mérlegeli a közösségi rendszer és a harmadik országbeli intézkedések optimális összeegyeztetésének lehetőségeit. A harmadik országokban fejlesztés alatt álló kibocsátáskereskedelmi rendszerek a repülésre vonatkozóan kezdenek optimális interakciót biztosítani a közösségi rendszerrel. A szabályozás megkettőződésének elkerülése érdekében az egymásnak megfelelő intézkedéseket figyelembe vevő közös rendszer kialakításának érdekében a közösségi rendszer más kereskedelmi rendszerekkel történő összekapcsolásáról szóló kétoldalú megállapodások előrelépést jelenthetnek egy globális megállapodás létrejötte felé. Ahol ilyen kétoldalú megállapodás létrejön, ott a Bizottság módosíthatja a repülési tevékenységek közösségi rendszerben található típusait, ideértve a repülőgép-üzemeltetők számára engedélyezett kibocsátási egységek összmennyiségének értelemszerű kiigazítását. |
| --- | --- |

(17)

A Közösségnek és tagállamainak továbbra is törekedniük kell az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését célzó globális intézkedésekre vonatkozó megállapodás elérésére. A közösségi rendszer modellként szolgálhat a kibocsátáskereskedelmi rendszer világméretű használatához. A Közösségnek és tagállamainak ezen irányelv végrehajtása során is kapcsolatban kell állniuk a harmadik felekkel, és a harmadik országokat hasonló intézkedések megtételére kell ösztönözniük. Amennyiben egy harmadik ország olyan intézkedéseket hoz a Közösségbe tartó légi járatok éghajlatra gyakorolt hatásainak csökkentése érdekében, amely legalább ezen irányelv környezeti hatásával egyenértékű, akkor a Bizottság – az adott országgal folytatott konzultációt követően – mérlegeli a közösségi rendszer és a harmadik országbeli intézkedések optimális összeegyeztetésének lehetőségeit. A harmadik országokban fejlesztés alatt álló kibocsátáskereskedelmi rendszerek a repülésre vonatkozóan kezdenek optimális interakciót biztosítani a közösségi rendszerrel. A szabályozás megkettőződésének elkerülése érdekében az egymásnak megfelelő intézkedéseket figyelembe vevő közös rendszer kialakításának érdekében a közösségi rendszer más kereskedelmi rendszerekkel történő összekapcsolásáról szóló kétoldalú megállapodások előrelépést jelenthetnek egy globális megállapodás létrejötte felé. Ahol ilyen kétoldalú megállapodás létrejön, ott a Bizottság módosíthatja a repülési tevékenységek közösségi rendszerben található típusait, ideértve a repülőgép-üzemeltetők számára engedélyezett kibocsátási egységek összmennyiségének értelemszerű kiigazítását.

| (18) | A szabályozás javításának elvével összhangban, egyes légi járatokat mentesíteni kell a közösségi rendszer alkalmazása alól. Az aránytalan igazgatási terhek további elkerülése érdekében a három egymást követő négy hónapos időszak során időszakonként 243 repülésnél kevesebbet végrehajtó kereskedelmi légiközlekedési üzemeltetőket mentesíteni kell a közösségi rendszer alkalmazása alól. Ez a közösségi rendszer hatálya alá tartozó, korlátozott szolgáltatásokat nyújtó légitársaságok előnyére válna, beleértve a fejlődő országok légitársaságait is. |
| --- | --- |

(18)

A szabályozás javításának elvével összhangban, egyes légi járatokat mentesíteni kell a közösségi rendszer alkalmazása alól. Az aránytalan igazgatási terhek további elkerülése érdekében a három egymást követő négy hónapos időszak során időszakonként 243 repülésnél kevesebbet végrehajtó kereskedelmi légiközlekedési üzemeltetőket mentesíteni kell a közösségi rendszer alkalmazása alól. Ez a közösségi rendszer hatálya alá tartozó, korlátozott szolgáltatásokat nyújtó légitársaságok előnyére válna, beleértve a fejlődő országok légitársaságait is.

| (19) | A légi közlekedés a globális éghajlatra a szén-dioxid, a nitrogén-oxidok, a vízgőz, illetve a szulfát- és koromrészecskék kibocsátása útján gyakorol hatást. Az IPCC becslése szerint a légi közlekedés által kifejtett teljes éghajlati hatás jelenleg 2–4-szer nagyobb, mint korábban a csak a szén-dioxid-kibocsátásai révén okozott hatás. A közelmúltban végzett közösségi kutatások szerint a légi közlekedés által kifejtett teljes éghajlati hatás körülbelül kétszer magasabb, mint a szén-dioxid által önmagában kifejtett hatás. E becslések egyike sem veszi azonban figyelembe a meglehetősen bizonytalan pehelyfelhősödési hatásokat. A közösségi környezetvédelmi politikának a Szerződés 174. cikke (2) bekezdésével összhangban az elővigyázatosság elvén kell alapulnia. A tudományos előrelépés függvényében a légi közlekedés által kifejtett valamennyi hatással a lehető legnagyobb mértékben kell foglalkozni. A nitrogén-oxid-kibocsátásokkal más, 2008-as bizottsági jogszabályjavaslatok fognak foglalkozni. Támogatni kell a kondenzcsík és a pehelyfelhők képződésével kapcsolatos kutatásokat és az eredményes enyhítő intézkedéseket, beleértve az operatív és műszaki intézkedéseket. |
| --- | --- |

(19)

A légi közlekedés a globális éghajlatra a szén-dioxid, a nitrogén-oxidok, a vízgőz, illetve a szulfát- és koromrészecskék kibocsátása útján gyakorol hatást. Az IPCC becslése szerint a légi közlekedés által kifejtett teljes éghajlati hatás jelenleg 2–4-szer nagyobb, mint korábban a csak a szén-dioxid-kibocsátásai révén okozott hatás. A közelmúltban végzett közösségi kutatások szerint a légi közlekedés által kifejtett teljes éghajlati hatás körülbelül kétszer magasabb, mint a szén-dioxid által önmagában kifejtett hatás. E becslések egyike sem veszi azonban figyelembe a meglehetősen bizonytalan pehelyfelhősödési hatásokat. A közösségi környezetvédelmi politikának a Szerződés 174. cikke (2) bekezdésével összhangban az elővigyázatosság elvén kell alapulnia. A tudományos előrelépés függvényében a légi közlekedés által kifejtett valamennyi hatással a lehető legnagyobb mértékben kell foglalkozni. A nitrogén-oxid-kibocsátásokkal más, 2008-as bizottsági jogszabályjavaslatok fognak foglalkozni. Támogatni kell a kondenzcsík és a pehelyfelhők képződésével kapcsolatos kutatásokat és az eredményes enyhítő intézkedéseket, beleértve az operatív és műszaki intézkedéseket.

| (20) | A verseny torzulásának elkerülése érdekében összehangolt kiosztási módszert kell megállapítani a kiadandó kibocsátási egységek összmennyiségének meghatározására és a kibocsátási egységek légijármű-üzemeltetők részére történő kiosztására. A kibocsátási egységek egy részét a Bizottság által kidolgozandó szabályok szerint árverésen osztják ki. A kibocsátási egységekből külön tartalékalapot kell elkülöníteni annak érdekében, hogy az új légijármű-üzemeltetőknek biztosítsák a piacra jutást, valamint segítséget nyújtsanak azon légijármű-üzemeltetőknek, amelyeknek hirtelen megnő a teljesített tonnakilométer-száma. A működésüket beszüntető légijármű-üzemeltetők továbbra is kapnak kibocsátási egységeket azon időszak lejártáig, amelyre már kiosztották az ingyenes kibocsátási egységeket. |
| --- | --- |

(20)

A verseny torzulásának elkerülése érdekében összehangolt kiosztási módszert kell megállapítani a kiadandó kibocsátási egységek összmennyiségének meghatározására és a kibocsátási egységek légijármű-üzemeltetők részére történő kiosztására. A kibocsátási egységek egy részét a Bizottság által kidolgozandó szabályok szerint árverésen osztják ki. A kibocsátási egységekből külön tartalékalapot kell elkülöníteni annak érdekében, hogy az új légijármű-üzemeltetőknek biztosítsák a piacra jutást, valamint segítséget nyújtsanak azon légijármű-üzemeltetőknek, amelyeknek hirtelen megnő a teljesített tonnakilométer-száma. A működésüket beszüntető légijármű-üzemeltetők továbbra is kapnak kibocsátási egységeket azon időszak lejártáig, amelyre már kiosztották az ingyenes kibocsátási egységeket.

| (21) | A légijármű-üzemeltetők részére egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében helyénvaló a közösségi rendszerben részt vevő valamennyi légijármű-üzemeltető számára térítésmentesen kiosztott kibocsátási egységek arányának teljes harmonizációja, tekintettel arra, hogy minden légijármű-üzemeltetőre valamennyi, az EU-ban végzett, oda irányuló, illetve onnan induló művelete tekintetében egyetlen tagállam szabályozása, valamint a harmadik országokkal kötött, kétoldalú légiszolgáltatási megállapodások megkülönböztetésmentességről szóló rendelkezései vonatkoznak majd. |
| --- | --- |

(21)

A légijármű-üzemeltetők részére egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében helyénvaló a közösségi rendszerben részt vevő valamennyi légijármű-üzemeltető számára térítésmentesen kiosztott kibocsátási egységek arányának teljes harmonizációja, tekintettel arra, hogy minden légijármű-üzemeltetőre valamennyi, az EU-ban végzett, oda irányuló, illetve onnan induló művelete tekintetében egyetlen tagállam szabályozása, valamint a harmadik országokkal kötött, kétoldalú légiszolgáltatási megállapodások megkülönböztetésmentességről szóló rendelkezései vonatkoznak majd.

| (22) | A légi közlekedés hozzájárul az emberi tevékenységek által az éghajlatváltozásra gyakorolt általános átfogó hatáshoz, és a légi járművekből származó, üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának környezeti hatása enyhíthető az éghajlatváltozásnak az EU-ban és harmadik országokban, különösen a fejlődő országokban történő kezelését, valamint az enyhítésre és az alkalmazkodásra vonatkozó kutatás és fejlesztés finanszírozását célzó intézkedésekkel, beleértve különösen a repüléstechnika és légi közlekedés területén. A nemzeti közkiadásokkal kapcsolatos határozatok a szubszidiaritás elvének megfelelően a tagállamok hatáskörébe tartoznak. Ezen megfontolás sérelme nélkül, a kibocsátási egységek elárverezéséből származó bevételeket, vagy az ennek megfelelő összeget abban az esetben, ha a tagállamok olyan kényszerítő költségvetési elvei, mint az egységesség és az egyetemlegesség azt megkövetelik, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére, az éghajlatváltozás hatásaihoz az EU-ban és harmadik országokban történő alkalmazkodásra, az enyhítésre és az alkalmazkodásra vonatkozó kutatás és fejlesztés finanszírozására, valamint a közösségi rendszer igazgatási költségeinek fedezésére kell fordítani. Az árverésből befolyó bevételeket alacsony kibocsátású közlekedésre kell fordítani. Az elárverezések bevételeit különösen a globális energiahatékonysági és megújulóenergia-alaphoz történő hozzájárulások, továbbá az erdők pusztulásának elkerülése és a fejlődő országokban az alkalmazkodás megkönnyítése érdekében tett intézkedések finanszírozására kell felhasználni. Ezen irányelvnek a bevételek felhasználására vonatkozó rendelkezései nem érintik a 2003/87/EK irányelv általános felülvizsgálatának szélesebb összefüggésében hozott, a kibocsátási egységek elárverezéséből származó bevételek felhasználásáról hozott határozatokat. |
| --- | --- |

(22)

A légi közlekedés hozzájárul az emberi tevékenységek által az éghajlatváltozásra gyakorolt általános átfogó hatáshoz, és a légi járművekből származó, üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának környezeti hatása enyhíthető az éghajlatváltozásnak az EU-ban és harmadik országokban, különösen a fejlődő országokban történő kezelését, valamint az enyhítésre és az alkalmazkodásra vonatkozó kutatás és fejlesztés finanszírozását célzó intézkedésekkel, beleértve különösen a repüléstechnika és légi közlekedés területén. A nemzeti közkiadásokkal kapcsolatos határozatok a szubszidiaritás elvének megfelelően a tagállamok hatáskörébe tartoznak. Ezen megfontolás sérelme nélkül, a kibocsátási egységek elárverezéséből származó bevételeket, vagy az ennek megfelelő összeget abban az esetben, ha a tagállamok olyan kényszerítő költségvetési elvei, mint az egységesség és az egyetemlegesség azt megkövetelik, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére, az éghajlatváltozás hatásaihoz az EU-ban és harmadik országokban történő alkalmazkodásra, az enyhítésre és az alkalmazkodásra vonatkozó kutatás és fejlesztés finanszírozására, valamint a közösségi rendszer igazgatási költségeinek fedezésére kell fordítani. Az árverésből befolyó bevételeket alacsony kibocsátású közlekedésre kell fordítani. Az elárverezések bevételeit különösen a globális energiahatékonysági és megújulóenergia-alaphoz történő hozzájárulások, továbbá az erdők pusztulásának elkerülése és a fejlődő országokban az alkalmazkodás megkönnyítése érdekében tett intézkedések finanszírozására kell felhasználni. Ezen irányelvnek a bevételek felhasználására vonatkozó rendelkezései nem érintik a 2003/87/EK irányelv általános felülvizsgálatának szélesebb összefüggésében hozott, a kibocsátási egységek elárverezéséből származó bevételek felhasználásáról hozott határozatokat.

| (23) | Az árverésből származó bevételek felhasználására vonatkozó rendelkezésekről tájékoztatni kell a Bizottságot. Az ilyen tájékoztatások nem mentesítik a tagállamokat a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésében meghatározott azon kötelezettség alól, hogy tájékoztatást küldjenek bizonyos nemzeti intézkedésekről. Ez az irányelv nem sérti az olyan, jövőbeli állami támogatásokra vonatkozó eljárások kimenetelét, amelyeket a Szerződés 87. és 88. cikkével összhangban folytatnak. |
| --- | --- |

(23)

Az árverésből származó bevételek felhasználására vonatkozó rendelkezésekről tájékoztatni kell a Bizottságot. Az ilyen tájékoztatások nem mentesítik a tagállamokat a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésében meghatározott azon kötelezettség alól, hogy tájékoztatást küldjenek bizonyos nemzeti intézkedésekről. Ez az irányelv nem sérti az olyan, jövőbeli állami támogatásokra vonatkozó eljárások kimenetelét, amelyeket a Szerződés 87. és 88. cikkével összhangban folytatnak.

| (24) | A közösségi rendszer költséghatékonyságának növelése érdekében a légijármű-üzemeltetők számára lehetővé kell tenni, hogy a projekttevékenységekből eredő igazolt kibocsátáscsökkentéseket („CER-ek”) és kibocsátáscsökkentési egységeket („ERU-k”) felhasználják azon kötelezettségük teljesítésére, amely szerint a kibocsátási egységeket egy összehangolt szint eléréséig vissza kell adniuk. A CER-ek és az ERU-k felhasználásának összhangban kell lennie a kereskedelmi rendszerben történő felhasználás tekintetében ezen irányelvben megállapított elfogadhatósági kritériumokkal. A CER-ek és ERU-k tekintetében a Kiotói Jegyzőkönyv első kötelezettségvállalási időszakára a tagállamok által meghatározott százalékos arányok átlaga hozzávetőlegesen 15 %. |
| --- | --- |

(24)

A közösségi rendszer költséghatékonyságának növelése érdekében a légijármű-üzemeltetők számára lehetővé kell tenni, hogy a projekttevékenységekből eredő igazolt kibocsátáscsökkentéseket („CER-ek”) és kibocsátáscsökkentési egységeket („ERU-k”) felhasználják azon kötelezettségük teljesítésére, amely szerint a kibocsátási egységeket egy összehangolt szint eléréséig vissza kell adniuk. A CER-ek és az ERU-k felhasználásának összhangban kell lennie a kereskedelmi rendszerben történő felhasználás tekintetében ezen irányelvben megállapított elfogadhatósági kritériumokkal. A CER-ek és ERU-k tekintetében a Kiotói Jegyzőkönyv első kötelezettségvállalási időszakára a tagállamok által meghatározott százalékos arányok átlaga hozzávetőlegesen 15 %.

| (25) | A 2008. március 13–14-én Brüsszelben ülésező Európai Tanács következtetéseiben elismerte, hogy versenyképes piacok globális környezetében a szénszivárgás kockázata aggodalomra ad okot, amit elemezni, és a kibocsátási egységek kereskedelmi rendszeréről szóló (ETS) irányelv keretei között kezelni kell annak érdekében, hogy ha a nemzetközi tárgyalások kudarcba fulladnak, meg lehessen tenni a megfelelő intézkedéseket. E téma kezelésére továbbra is egy nemzetközi megállapodás a legalkalmasabb. |
| --- | --- |

(25)

A 2008. március 13–14-én Brüsszelben ülésező Európai Tanács következtetéseiben elismerte, hogy versenyképes piacok globális környezetében a szénszivárgás kockázata aggodalomra ad okot, amit elemezni, és a kibocsátási egységek kereskedelmi rendszeréről szóló (ETS) irányelv keretei között kezelni kell annak érdekében, hogy ha a nemzetközi tárgyalások kudarcba fulladnak, meg lehessen tenni a megfelelő intézkedéseket. E téma kezelésére továbbra is egy nemzetközi megállapodás a legalkalmasabb.

| (26) | A légijármű-üzemeltetőkre háruló igazgatási terhek csökkentése érdekében minden egyes légijármű-üzemeltetőért egyetlen tagállam felelős. A tagállamok számára elő kell írni annak biztosítását, hogy az adott tagállamban üzemeltetési engedéllyel rendelkező légijármű-üzemeltetők vagy az üzemeltetési engedély nélküli vagy harmadik országokból származó olyan légijármű-üzemeltetők, amelyeknek a bázisévben történő kibocsátásai leginkább az említett tagállamnak tulajdoníthatók, megfeleljenek ezen irányelv követelményeinek. Amennyiben egy légijármű-üzemeltető nem teljesíti az ezen irányelvben előírt követelményeket, és az igazgatásért felelős tagállam egyéb végrehajtási intézkedései eredménytelenek voltak, akkor a tagállamoknak szolidárisan kell eljárniuk. Az igazgatásért felelős tagállam számára ezért lehetővé kell tenni, hogy kérhesse a Bizottságtól, hogy az az érintett légijármű-üzemeltetőre vonatkozóan végső megoldásként közösségi szintű működési tilalmat rójon ki. |
| --- | --- |

(26)

A légijármű-üzemeltetőkre háruló igazgatási terhek csökkentése érdekében minden egyes légijármű-üzemeltetőért egyetlen tagállam felelős. A tagállamok számára elő kell írni annak biztosítását, hogy az adott tagállamban üzemeltetési engedéllyel rendelkező légijármű-üzemeltetők vagy az üzemeltetési engedély nélküli vagy harmadik országokból származó olyan légijármű-üzemeltetők, amelyeknek a bázisévben történő kibocsátásai leginkább az említett tagállamnak tulajdoníthatók, megfeleljenek ezen irányelv követelményeinek. Amennyiben egy légijármű-üzemeltető nem teljesíti az ezen irányelvben előírt követelményeket, és az igazgatásért felelős tagállam egyéb végrehajtási intézkedései eredménytelenek voltak, akkor a tagállamoknak szolidárisan kell eljárniuk. Az igazgatásért felelős tagállam számára ezért lehetővé kell tenni, hogy kérhesse a Bizottságtól, hogy az az érintett légijármű-üzemeltetőre vonatkozóan végső megoldásként közösségi szintű működési tilalmat rójon ki.

| (27) | A közösségi rendszer elszámolási rendje integritásának fenntartása érdekében, tekintettel arra a tényre, hogy a nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátásokat nem építették be a tagállamok Kiotói Jegyzőkönyv szerinti kötelezettségvállalásaiba, a légiközlekedési ágazat számára kiadott kibocsátási egységeket kizárólag a légijármű-üzemeltetőkre az ezen irányelv értelmében kiszabott, a kibocsátási egységek visszaadásával kapcsolatos kötelezettségek teljesítésére lehet felhasználni. |
| --- | --- |

(27)

A közösségi rendszer elszámolási rendje integritásának fenntartása érdekében, tekintettel arra a tényre, hogy a nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátásokat nem építették be a tagállamok Kiotói Jegyzőkönyv szerinti kötelezettségvállalásaiba, a légiközlekedési ágazat számára kiadott kibocsátási egységeket kizárólag a légijármű-üzemeltetőkre az ezen irányelv értelmében kiszabott, a kibocsátási egységek visszaadásával kapcsolatos kötelezettségek teljesítésére lehet felhasználni.

| (28) | A légijármű-üzemeltetőkkel való egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a Bizottság által kidolgozandó külön útmutatásokkal összhangban a tagállamoknak a saját hatáskörükbe tartozó légijármű-üzemeltetők adminisztrációjára vonatkozóan harmonizált szabályokat kell követniük. |
| --- | --- |

(28)

A légijármű-üzemeltetőkkel való egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a Bizottság által kidolgozandó külön útmutatásokkal összhangban a tagállamoknak a saját hatáskörükbe tartozó légijármű-üzemeltetők adminisztrációjára vonatkozóan harmonizált szabályokat kell követniük.

| (29) | A közösségi rendszer környezetvédelmi integritásának megőrzése érdekében a légijármű-üzemeltetők által visszaadott egységek csak az olyan üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó célok teljesítése szempontjából számítanak, amelyek ezeket a kibocsátásokat figyelembe veszik. |
| --- | --- |

(29)

A közösségi rendszer környezetvédelmi integritásának megőrzése érdekében a légijármű-üzemeltetők által visszaadott egységek csak az olyan üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó célok teljesítése szempontjából számítanak, amelyek ezeket a kibocsátásokat figyelembe veszik.

| (30) | A légi közlekedés biztonságáért felelős európai szervezet (Eurocontrol) birtokában lehet olyan információknak, amelyek a tagállamokat vagy a Bizottságot az ezen irányelv által megszabott kötelezettségeik teljesítésében segíthetik. |
| --- | --- |

(30)

A légi közlekedés biztonságáért felelős európai szervezet (Eurocontrol) birtokában lehet olyan információknak, amelyek a tagállamokat vagy a Bizottságot az ezen irányelv által megszabott kötelezettségeik teljesítésében segíthetik.

| (31) | A közösségi rendszernek a kibocsátások figyelemmel kísérésével, jelentésével és ellenőrzésével, valamint az üzemeltetőkre alkalmazandó szankciókkal kapcsolatos rendelkezéseit a légi járművek üzemeltetőire is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(31)

A közösségi rendszernek a kibocsátások figyelemmel kísérésével, jelentésével és ellenőrzésével, valamint az üzemeltetőkre alkalmazandó szankciókkal kapcsolatos rendelkezéseit a légi járművek üzemeltetőire is alkalmazni kell.

| (32) | A Bizottság az alkalmazás során szerzett tapasztalatokra figyelemmel felülvizsgálja a 2003/87/EK irányelv működését a légiközlekedési tevékenységekkel kapcsolatban, és ezt követően jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság az alkalmazás során szerzett tapasztalatokra figyelemmel felülvizsgálja a 2003/87/EK irányelv működését a légiközlekedési tevékenységekkel kapcsolatban, és ezt követően jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

| (33) | A 2003/87/EK irányelv működésének a légiközlekedési tevékenységekkel kapcsolatos felülvizsgálatakor figyelembe kell venni a megfelelő és összehasonlítható alternatív közlekedési módokkal nem rendelkező országok strukturális függőségét, amelyek az említett ok miatt nagyban függenek a légi közlekedéstől, és amelyekben az idegenforgalmi ágazat az ország bruttó hazai termékéhez (GDP) nagymértékben hozzájárul. Különös figyelmet kell fordítani a Közösség legkülső régióinak tekintetében felmerülő, a Szerződés 299. cikke (2) bekezdésében meghatározott hozzáférhetőségi és versenyképességi problémák, valamint az ezen irányelv végrehajtásával kapcsolatban felmerülő közszolgáltatási kötelezettségekkel kapcsolatos problémák enyhítésére, sőt megszüntetésére. |
| --- | --- |

(33)

A 2003/87/EK irányelv működésének a légiközlekedési tevékenységekkel kapcsolatos felülvizsgálatakor figyelembe kell venni a megfelelő és összehasonlítható alternatív közlekedési módokkal nem rendelkező országok strukturális függőségét, amelyek az említett ok miatt nagyban függenek a légi közlekedéstől, és amelyekben az idegenforgalmi ágazat az ország bruttó hazai termékéhez (GDP) nagymértékben hozzájárul. Különös figyelmet kell fordítani a Közösség legkülső régióinak tekintetében felmerülő, a Szerződés 299. cikke (2) bekezdésében meghatározott hozzáférhetőségi és versenyképességi problémák, valamint az ezen irányelv végrehajtásával kapcsolatban felmerülő közszolgáltatási kötelezettségekkel kapcsolatos problémák enyhítésére, sőt megszüntetésére.

| (34) | A Gibraltárról szóló párbeszéd fórumának első miniszteri ülésén, 2006. szeptember 18-án Cordobában elfogadott, a Gibraltár repülőteréről szóló miniszteri nyilatkozat a repülőtérről szóló, 1987. december 2-án Londonban tett együttes nyilatkozat helyébe fog lépni, és az annak való teljes megfelelés az 1987-es nyilatkozatnak való megfelelésnek fog minősülni. |
| --- | --- |

(34)

A Gibraltárról szóló párbeszéd fórumának első miniszteri ülésén, 2006. szeptember 18-án Cordobában elfogadott, a Gibraltár repülőteréről szóló miniszteri nyilatkozat a repülőtérről szóló, 1987. december 2-án Londonban tett együttes nyilatkozat helyébe fog lépni, és az annak való teljes megfelelés az 1987-es nyilatkozatnak való megfelelésnek fog minősülni.

| (35) | Az irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (10) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(35)

Az irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (10) összhangban kell elfogadni.

| (36) | A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy elfogadja a nem ingyenesen kiosztandó légiközlekedési kibocsátási egységek árverezésére vonatkozó intézkedéseket; hogy elfogadja a részletes szabályokat az egyes légijármű-üzemeltetők részére biztosított külön tartalékalap működéséről és azon eljárásokról, amelyek a Bizottsághoz intézett azon kérésre vonatkoznak, hogy egy légijármű-üzemeltetőre vonatkozóan működési tilalmat rójon ki, valamint hogy módosítsa az I. mellékletben szereplő légiközlekedési tevékenységeket olyan esetekben, amikor harmadik ország intézkedéseket vezet be a légi közlekedés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentése érdekében. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemei módosítására irányulnak, beleértve annak új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítését, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy elfogadja a nem ingyenesen kiosztandó légiközlekedési kibocsátási egységek árverezésére vonatkozó intézkedéseket; hogy elfogadja a részletes szabályokat az egyes légijármű-üzemeltetők részére biztosított külön tartalékalap működéséről és azon eljárásokról, amelyek a Bizottsághoz intézett azon kérésre vonatkoznak, hogy egy légijármű-üzemeltetőre vonatkozóan működési tilalmat rójon ki, valamint hogy módosítsa az I. mellékletben szereplő légiközlekedési tevékenységeket olyan esetekben, amikor harmadik ország intézkedéseket vezet be a légi közlekedés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentése érdekében. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemei módosítására irányulnak, beleértve annak új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítését, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

| (37) | Mivel ezen irányelv célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a javasolt intézkedés léptéke és hatása miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(37)

Mivel ezen irányelv célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a javasolt intézkedés léptéke és hatása miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (38) | A szabályozás javításáról szóló intézményközi megállapodás (11) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy – a maguk számára, illetve a Közösség érdekében – készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az ezen irányelv és az átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé. |
| --- | --- |

(38)

A szabályozás javításáról szóló intézményközi megállapodás (11) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy – a maguk számára, illetve a Közösség érdekében – készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az ezen irányelv és az átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé.

| (39) | A 2003/87/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(39)

A 2003/87/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2003/87/EK irányelv módosításai

A 2003/87/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A szöveg az 1. cikk előtt a következő címmel egészül ki: |
| --- | --- |

1.

A szöveg az 1. cikk előtt a következő címmel egészül ki:

| 2. | A 2. cikk a következő szöveggel egészül ki:
  „(3)   Ezen irányelv Gibraltár repülőterére történő alkalmazása a Spanyol Királyság, illetve az Egyesült Királyság által a repülőtér helyéül szolgáló terület szuverenitásával kapcsolatos jogvitában elfoglalt jogi álláspontok sérelme nélkül értendő.” |
| --- | --- |

2.

A 2. cikk a következő szöveggel egészül ki:

„(3)   Ezen irányelv Gibraltár repülőterére történő alkalmazása a Spanyol Királyság, illetve az Egyesült Királyság által a repülőtér helyéül szolgáló terület szuverenitásával kapcsolatos jogvitában elfoglalt jogi álláspontok sérelme nélkül értendő.”

| 3. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a b) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | »kibocsátások«: üvegházhatású gázoknak valamely létesítményben található forrásokból a légkörbe történő kiengedése vagy az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységet folytató légi járműből az említett tevékenység tekintetében gázok kibocsátása;” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

a b) pont helyébe a következő szöveg lép:

„b)

»kibocsátások«: üvegházhatású gázoknak valamely létesítményben található forrásokból a légkörbe történő kiengedése vagy az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységet folytató légi járműből az említett tevékenység tekintetében gázok kibocsátása;”

| b) | a következő pontokkal egészül ki:






  „o) | »légijármű-üzemeltető«: az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenység folytatásának idején légi járművet üzemeltető személy, vagy ha ez a személy ismeretlen, vagy ha a légi jármű tulajdonosa által nem azonosított, a légi jármű tulajdonosa; |
| --- | --- | --- |

b)

a következő pontokkal egészül ki:

„o)

»légijármű-üzemeltető«: az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenység folytatásának idején légi járművet üzemeltető személy, vagy ha ez a személy ismeretlen, vagy ha a légi jármű tulajdonosa által nem azonosított, a légi jármű tulajdonosa;

| p) | »kereskedelmi légiközlekedési üzemeltető«: olyan üzemeltető, amely díjazás ellenében menetrendszerűen vagy nem menetrendszerűen utasok, áru vagy postai küldemények szállítására irányuló légiközlekedési szolgáltatást nyújt a nagyközönség számára; |
| --- | --- |

p)

»kereskedelmi légiközlekedési üzemeltető«: olyan üzemeltető, amely díjazás ellenében menetrendszerűen vagy nem menetrendszerűen utasok, áru vagy postai küldemények szállítására irányuló légiközlekedési szolgáltatást nyújt a nagyközönség számára;

| q) | »igazgatásért felelős tagállam«: a 18a. cikkel összhangban az adott légijármű-üzemeltető tekintetében a közösségi rendszer igazgatásáért felelős tagállam; |
| --- | --- |

q)

»igazgatásért felelős tagállam«: a 18a. cikkel összhangban az adott légijármű-üzemeltető tekintetében a közösségi rendszer igazgatásáért felelős tagállam;

| r) | »légi közlekedésnek tulajdonított kibocsátások«: az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységek közé tartozó összes olyan repülésből származó kibocsátás, amely egy tagállam területén található repülőtérről indul vagy egy ilyen repülőtérre harmadik országból érkezik; |
| --- | --- |

r)

»légi közlekedésnek tulajdonított kibocsátások«: az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységek közé tartozó összes olyan repülésből származó kibocsátás, amely egy tagállam területén található repülőtérről indul vagy egy ilyen repülőtérre harmadik országból érkezik;

| s) | »légi közlekedésből származó korábbi kibocsátások«: a 2004., 2005. és 2006. naptári évben az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységet végző légi járművek éves kibocsátásainak átlaga.” |
| --- | --- |

s)

»légi közlekedésből származó korábbi kibocsátások«: a 2004., 2005. és 2006. naptári évben az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységet végző légi járművek éves kibocsátásainak átlaga.”

| 4. | A szöveg a 3. cikk után a következő fejezettel egészül ki:
  „II.   FEJEZET
  LÉGI KÖZLEKEDÉS
  3a. cikk
  Hatály
  E fejezet rendelkezései az I. mellékletben szereplő légiközlekedési tevékenységek kapcsán kiosztott és kiutalt egységekre vonatkoznak.
  3b. cikk
  Légiközlekedési tevékenységek
  A Bizottság 2009. augusztus 2-ig a 23. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban iránymutatásokat dolgoz ki az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységek értelmezésére.
  3c. cikk
  A légiközlekedési kibocsátási egységek teljes mennyisége
  (1)   A 2012. január 1. és 2012. december 31. közötti időszakra a légijármű-üzemeltetők számára kiosztandó légiközlekedési kibocsátási egységek teljes mennyisége a korábbi összes, légi közlekedésből származó kibocsátások éves átlaga 97 %-ának felel meg.
  (2)   A 11. cikk (2) bekezdésében említett, 2013. január 1-jén kezdődő időszakra és a 30. cikk (4) bekezdésében említett felülvizsgálatot követő esetleges módosítások hiányában minden ezt követő időszakra a légijármű-üzemeltetők számára kiosztandó légiközlekedési kibocsátási egységek teljes mennyisége a korábbi légi közlekedésből származó összes kibocsátás 95 %-a és az adott időszakban eltelt évek száma szorzatának felel meg.
  Ez a százalékarány ezen irányelv általános felülvizsgálata keretében felülvizsgálható.
  (3)   A Bizottság a 30. cikk (4) bekezdésének megfelelően felülvizsgálja a légijármű-üzemeltetők számára kiosztandó légiközlekedési kibocsátási egységek teljes mennyiségét.
  (4)   A Bizottság 2009. augusztus 2-ig a légi közlekedésből származó összes korábbi kibocsátásról a rendelkezésre álló legmegfelelőbb adatok – többek közt a tényleges forgalmi adatok – alapján határoz. Ezt a határozatot a 23. cikk (1) bekezdésében említett bizottság megvizsgálja.
  3d. cikk
  A légiközlekedési kibocsátási egységek árverés keretében történő kiosztásának módszere
  (1)   A 3c. cikk (1) bekezdésében említett időszakban a kibocsátási egységek 15 %-a árverésre kerül.
  (2)   2013. január 1-jétől kezdődően az egységek 15 %-a kerül árverésre. Ez a százalékarány ezen irányelv általános felülvizsgálata keretében növelhető.
  (3)   Rendeletet kell elfogadni az e cikk (1) és (2) bekezdésével vagy a 3f. cikk (8) bekezdésével összhangban nem ingyenesen kiutalandó légiközlekedési kibocsátási egységek tagállamok által történő árverésére vonatkozó részletes rendelkezések meghatározásáról. Az egyes tagállamok által árverésen kiosztandó légiközlekedési kibocsátási egységek száma arányos a tagállamnak a 14. cikk (3) bekezdése szerint bejelentett és a 15. cikk szerint hitelesített, a valamennyi tagállamra vonatkozóan a referenciaévre légi közlekedésnek tulajdonított összes kibocsátási egységekben való részesedésével. A 3c. cikk (1) bekezdésében említett időszakra 2010 a referenciaév, a 3c. cikkben említett minden ezt követő időszakra pedig az a naptári év, amely 24 hónappal az árveréssel érintett időszak kezdete előtt véget ér.
  Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányuló említett rendeletet a 23. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
  (4)   A légi közlekedés kibocsátási egységeinek elárverezéséből származó bevételek felhasználásáról a tagállamok határoznak. A bevételeket az Unióban és harmadik országokban bekövetkező éghajlatváltozás kezelésére, többek között az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére, az EU-ban és harmadik országokban az éghajlatváltozás hatásaihoz történő alkalmazkodásra, az enyhítésre és az alkalmazkodásra vonatkozó, beleértve különösen a repüléstechnika és légi közlekedés területén folyó kutatás és fejlesztés finanszírozására, az alacsony kibocsátású közlekedésen keresztüli kibocsátáscsökkentésre, valamint a közösségi rendszer igazgatási költségeinek fedezésére kell fordítani. Az árverésekből származó bevételeket különösen a globális energiahatékonysági és megújulóenergia-alaphoz történő hozzájárulások, továbbá az erdők pusztulásának elkerülése érdekében tett intézkedések finanszírozására kell felhasználni.
  A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e bekezdés alapján tett lépésekről.
  (5)   A Bizottság részére ezen irányelv értelmében adott tájékoztatás nem mentesíti a tagállamokat a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében meghatározott bejelentési kötelezettség alól.
  3e. cikk
  Az egységek kiosztása és kiutalása a légijármű-üzemeltetőknek
  (1)   Minden egyes légijármű-üzemeltető a 3c. cikkben említett minden egyes időszak tekintetében kérelmezheti térítésmentesen kiosztandó légiközlekedési kibocsátási egységek kiosztását. Az adott légijármű-üzemeltető által az ellenőrzési évben teljesített, az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységekre vonatkozó hitelesített tonnakilométer-adatokat tartalmazó kérelmet az igazgatásért felelős tagállamban az illetékes hatóságnak lehet benyújtani. E cikk alkalmazásában az ellenőrzési év a IV. és V. melléklettel összhangban az érintett időszak kezdetét 24 hónappal megelőzően véget érő naptári év, vagy a 3c. cikk (1) bekezdésében említett időszak vonatkozásában a 2010-es év. A kérelmeket a vonatkozó időszak kezdetét megelőzően legalább 21 hónappal be kell nyújtani, vagy – a 3c. cikk (1) bekezdésében említett időszak vonatkozásában – 2011. március 31-ig.
  (2)   A kérelemmel érintett időszak kezdetét legalább tizennyolc hónappal megelőzően, vagy – a 3c. cikk (1) bekezdésében említett időszakhoz kapcsolódóan – 2011. június 30-ig a tagállamok az (1) bekezdés szerint beérkező kérelmeket benyújtják a Bizottságnak.
  (3)   A 3c. cikk (2) bekezdésében említett minden egyes időszak kezdetét legalább tizenöt hónappal megelőzően, vagy – a 3c. cikk (1) bekezdésében említett időszakhoz kapcsolódóan – 2011. szeptember 30-ig a Bizottság kiszámítja és elfogad egy határozatot, amely meghatározza a következőket:






  a) | az említett időszakra a 3c. cikkel összhangban kiosztandó kibocsátási egységek teljes mennyisége; |
| --- | --- | --- |

4.

A szöveg a 3. cikk után a következő fejezettel egészül ki:

„II.   FEJEZET

LÉGI KÖZLEKEDÉS

3a. cikk

Hatály

E fejezet rendelkezései az I. mellékletben szereplő légiközlekedési tevékenységek kapcsán kiosztott és kiutalt egységekre vonatkoznak.

3b. cikk

Légiközlekedési tevékenységek

A Bizottság 2009. augusztus 2-ig a 23. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban iránymutatásokat dolgoz ki az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységek értelmezésére.

3c. cikk

A légiközlekedési kibocsátási egységek teljes mennyisége

(1)   A 2012. január 1. és 2012. december 31. közötti időszakra a légijármű-üzemeltetők számára kiosztandó légiközlekedési kibocsátási egységek teljes mennyisége a korábbi összes, légi közlekedésből származó kibocsátások éves átlaga 97 %-ának felel meg.

(2)   A 11. cikk (2) bekezdésében említett, 2013. január 1-jén kezdődő időszakra és a 30. cikk (4) bekezdésében említett felülvizsgálatot követő esetleges módosítások hiányában minden ezt követő időszakra a légijármű-üzemeltetők számára kiosztandó légiközlekedési kibocsátási egységek teljes mennyisége a korábbi légi közlekedésből származó összes kibocsátás 95 %-a és az adott időszakban eltelt évek száma szorzatának felel meg.

Ez a százalékarány ezen irányelv általános felülvizsgálata keretében felülvizsgálható.

(3)   A Bizottság a 30. cikk (4) bekezdésének megfelelően felülvizsgálja a légijármű-üzemeltetők számára kiosztandó légiközlekedési kibocsátási egységek teljes mennyiségét.

(4)   A Bizottság 2009. augusztus 2-ig a légi közlekedésből származó összes korábbi kibocsátásról a rendelkezésre álló legmegfelelőbb adatok – többek közt a tényleges forgalmi adatok – alapján határoz. Ezt a határozatot a 23. cikk (1) bekezdésében említett bizottság megvizsgálja.

3d. cikk

A légiközlekedési kibocsátási egységek árverés keretében történő kiosztásának módszere

(1)   A 3c. cikk (1) bekezdésében említett időszakban a kibocsátási egységek 15 %-a árverésre kerül.

(2)   2013. január 1-jétől kezdődően az egységek 15 %-a kerül árverésre. Ez a százalékarány ezen irányelv általános felülvizsgálata keretében növelhető.

(3)   Rendeletet kell elfogadni az e cikk (1) és (2) bekezdésével vagy a 3f. cikk (8) bekezdésével összhangban nem ingyenesen kiutalandó légiközlekedési kibocsátási egységek tagállamok által történő árverésére vonatkozó részletes rendelkezések meghatározásáról. Az egyes tagállamok által árverésen kiosztandó légiközlekedési kibocsátási egységek száma arányos a tagállamnak a 14. cikk (3) bekezdése szerint bejelentett és a 15. cikk szerint hitelesített, a valamennyi tagállamra vonatkozóan a referenciaévre légi közlekedésnek tulajdonított összes kibocsátási egységekben való részesedésével. A 3c. cikk (1) bekezdésében említett időszakra 2010 a referenciaév, a 3c. cikkben említett minden ezt követő időszakra pedig az a naptári év, amely 24 hónappal az árveréssel érintett időszak kezdete előtt véget ér.

Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányuló említett rendeletet a 23. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(4)   A légi közlekedés kibocsátási egységeinek elárverezéséből származó bevételek felhasználásáról a tagállamok határoznak. A bevételeket az Unióban és harmadik országokban bekövetkező éghajlatváltozás kezelésére, többek között az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére, az EU-ban és harmadik országokban az éghajlatváltozás hatásaihoz történő alkalmazkodásra, az enyhítésre és az alkalmazkodásra vonatkozó, beleértve különösen a repüléstechnika és légi közlekedés területén folyó kutatás és fejlesztés finanszírozására, az alacsony kibocsátású közlekedésen keresztüli kibocsátáscsökkentésre, valamint a közösségi rendszer igazgatási költségeinek fedezésére kell fordítani. Az árverésekből származó bevételeket különösen a globális energiahatékonysági és megújulóenergia-alaphoz történő hozzájárulások, továbbá az erdők pusztulásának elkerülése érdekében tett intézkedések finanszírozására kell felhasználni.

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e bekezdés alapján tett lépésekről.

(5)   A Bizottság részére ezen irányelv értelmében adott tájékoztatás nem mentesíti a tagállamokat a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében meghatározott bejelentési kötelezettség alól.

3e. cikk

Az egységek kiosztása és kiutalása a légijármű-üzemeltetőknek

(1)   Minden egyes légijármű-üzemeltető a 3c. cikkben említett minden egyes időszak tekintetében kérelmezheti térítésmentesen kiosztandó légiközlekedési kibocsátási egységek kiosztását. Az adott légijármű-üzemeltető által az ellenőrzési évben teljesített, az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységekre vonatkozó hitelesített tonnakilométer-adatokat tartalmazó kérelmet az igazgatásért felelős tagállamban az illetékes hatóságnak lehet benyújtani. E cikk alkalmazásában az ellenőrzési év a IV. és V. melléklettel összhangban az érintett időszak kezdetét 24 hónappal megelőzően véget érő naptári év, vagy a 3c. cikk (1) bekezdésében említett időszak vonatkozásában a 2010-es év. A kérelmeket a vonatkozó időszak kezdetét megelőzően legalább 21 hónappal be kell nyújtani, vagy – a 3c. cikk (1) bekezdésében említett időszak vonatkozásában – 2011. március 31-ig.

(2)   A kérelemmel érintett időszak kezdetét legalább tizennyolc hónappal megelőzően, vagy – a 3c. cikk (1) bekezdésében említett időszakhoz kapcsolódóan – 2011. június 30-ig a tagállamok az (1) bekezdés szerint beérkező kérelmeket benyújtják a Bizottságnak.

(3)   A 3c. cikk (2) bekezdésében említett minden egyes időszak kezdetét legalább tizenöt hónappal megelőzően, vagy – a 3c. cikk (1) bekezdésében említett időszakhoz kapcsolódóan – 2011. szeptember 30-ig a Bizottság kiszámítja és elfogad egy határozatot, amely meghatározza a következőket:

a)

az említett időszakra a 3c. cikkel összhangban kiosztandó kibocsátási egységek teljes mennyisége;

| b) | az említett időszakban a 3d. cikkel összhangban árverésre bocsátandó kibocsátási egységek száma; |
| --- | --- |

b)

az említett időszakban a 3d. cikkel összhangban árverésre bocsátandó kibocsátási egységek száma;

| c) | a 3f. cikk (1) bekezdésével összhangban az említett időszakra a légijármű-üzemeltetők részére rendelkezésre álló külön tartalékalapban levő kibocsátási egységek száma; |
| --- | --- |

c)

a 3f. cikk (1) bekezdésével összhangban az említett időszakra a légijármű-üzemeltetők részére rendelkezésre álló külön tartalékalapban levő kibocsátási egységek száma;

| d) | az említett időszakra térítésmentesen kiosztandó kibocsátási egységek száma, amelyet úgy számolnak ki, hogy a kibocsátási egységek b) és c) pontokban említett számát kivonják a kibocsátási egységek a) pont szerint megállapított teljes mennyiségéből; és |
| --- | --- |

d)

az említett időszakra térítésmentesen kiosztandó kibocsátási egységek száma, amelyet úgy számolnak ki, hogy a kibocsátási egységek b) és c) pontokban említett számát kivonják a kibocsátási egységek a) pont szerint megállapított teljes mennyiségéből; és

| e) | a Bizottság részére a (2) bekezdéssel összhangban kérelmet benyújtó légijármű-üzemeltetők részére a kibocsátási egységek ingyenes kiosztásához alkalmazott referenciaérték. |
| --- | --- |

e)

a Bizottság részére a (2) bekezdéssel összhangban kérelmet benyújtó légijármű-üzemeltetők részére a kibocsátási egységek ingyenes kiosztásához alkalmazott referenciaérték.

Az e) pontban említett, tonnakilométerenkénti kibocsátási egységben kifejezett referenciaértéket a kibocsátási egységek d) pontban említett számának a Bizottsághoz a (2) bekezdéssel összhangban benyújtott kérelmekben szereplő tonnakilométer-adatok összegével történő elosztásával számítják.

(4)   A Bizottság által a (3) bekezdés szerint elfogadott határozat napját követő három hónapon belül minden egyes, igazgatásért felelős tagállam kiszámítja és közzéteszi a következőket:

| a) | a Bizottság részére a (2) bekezdéssel összhangban kérelmet benyújtó minden egyes légijármű-üzemeltető részére az adott időszakban kiosztott kibocsátási egységek teljes száma, amelyet a kérelemben szereplő tonnakilométer-adatoknak a (3) bekezdés e) pontjában említett referenciaértékkel való szorzása útján számítanak ki; és |
| --- | --- |

a)

a Bizottság részére a (2) bekezdéssel összhangban kérelmet benyújtó minden egyes légijármű-üzemeltető részére az adott időszakban kiosztott kibocsátási egységek teljes száma, amelyet a kérelemben szereplő tonnakilométer-adatoknak a (3) bekezdés e) pontjában említett referenciaértékkel való szorzása útján számítanak ki; és

| b) | az egyes üzemeltetők számára az egyes években kiosztott kibocsátási egységek száma, amelyet úgy határoznak meg, hogy az a) pont szerint kiszámított időszakra kiosztott kibocsátási egységek teljes számát elosztják az időszakban eltelő olyan évek számával, amelyek során a légijármű-üzemeltető az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységek bármelyikét folytatja. |
| --- | --- |

b)

az egyes üzemeltetők számára az egyes években kiosztott kibocsátási egységek száma, amelyet úgy határoznak meg, hogy az a) pont szerint kiszámított időszakra kiosztott kibocsátási egységek teljes számát elosztják az időszakban eltelő olyan évek számával, amelyek során a légijármű-üzemeltető az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységek bármelyikét folytatja.

(5)   2012. február 28-ig és minden egyes ezt követő év február 28-ig az igazgatásért felelős tagállam illetékes hatósága minden egyes légijármű-üzemeltető számára kiutalja az adott légijármű-üzemeltető számára, az adott évre e cikk vagy a 3f. cikk értelmében kiosztott kibocsátási egységeket.

3f. cikk

Külön tartalékalap egyes légijármű-üzemeltetők részére

(1)   A 3c. cikk (2) bekezdésében említett minden egyes időszakban a kiosztandó kibocsátási egységek teljes mennyiségének 3 %-át egy külön tartalékalapban elkülönítik az olyan légijármű-üzemeltetők számára, amelyek:

| a) | az I. melléklet szerinti légiközlekedési tevékenységet az azt követő ellenőrzési év után kezdik meg, amelyre vonatkozóan a 3e. cikk (1) bekezdése értelmében a 3c. cikk (2) bekezdésében említett időszakra vonatkozó tonnakilométer-adatokat benyújtották; vagy |
| --- | --- |

a)

az I. melléklet szerinti légiközlekedési tevékenységet az azt követő ellenőrzési év után kezdik meg, amelyre vonatkozóan a 3e. cikk (1) bekezdése értelmében a 3c. cikk (2) bekezdésében említett időszakra vonatkozó tonnakilométer-adatokat benyújtották; vagy

| b) | tonnakilométer-adatai évente több mint 18 %-kal nőnek egyrészről a között az ellenőrzési év között, amelyre vonatkozóan a 3e. cikk (1) bekezdése értelmében a 3c. cikk (2) bekezdésében említett időszak tekintetében tonnakilométer-adatot benyújtottak, másrészről az említett időszak második naptári éve között; |
| --- | --- |

b)

tonnakilométer-adatai évente több mint 18 %-kal nőnek egyrészről a között az ellenőrzési év között, amelyre vonatkozóan a 3e. cikk (1) bekezdése értelmében a 3c. cikk (2) bekezdésében említett időszak tekintetében tonnakilométer-adatot benyújtottak, másrészről az említett időszak második naptári éve között;

és amelyek a) pont szerinti tevékenysége vagy a b) pont szerinti további tevékenysége sem részben, sem egészben nem jelenti egy másik légijármű-üzemeltető által korábban végzett légiközlekedési tevékenység folytatását.

(2)   Az (1) bekezdés értelmében jogosult légijármű-üzemeltetők az igazgatásukért felelős tagállam illetékes hatóságánál kérelmezhetik a térítésmentesen kiosztandó kibocsátási egységek kiosztását a külön tartalékalapból. Valamennyi kérelmet a 3c. cikk (2) bekezdésében említett, a kérelem tárgyát képező időszak harmadik évének június 30. napjáig kell benyújtani.

Az (1) bekezdés b) pontja értelmében az egy légijármű-üzemeltető részére megállapított kiosztás nem haladhatja meg az 1 000 000 kibocsátási értéket.

(3)   A (2) bekezdés szerinti kérelemnek:

| a) | tartalmaznia kell a légijármű-üzemeltető által a 3c. cikk (2) bekezdésében említett, a kérelem tárgyát képező időszak második naptári évében végzett, az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységekre vonatkozó, a IV. és az V. mellékleteknek megfelelő, hitelesített tonnakilométer-adatokat; |
| --- | --- |

a)

tartalmaznia kell a légijármű-üzemeltető által a 3c. cikk (2) bekezdésében említett, a kérelem tárgyát képező időszak második naptári évében végzett, az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységekre vonatkozó, a IV. és az V. mellékleteknek megfelelő, hitelesített tonnakilométer-adatokat;

| b) | igazolnia kell, hogy az (1) bekezdés szerinti jogosultsági követelmények teljesülnek; és |
| --- | --- |

b)

igazolnia kell, hogy az (1) bekezdés szerinti jogosultsági követelmények teljesülnek; és

| c) | az (1) bekezdés b) pontjának hatálya alá tartozó légijármű-üzemeltetők esetében fel kell tüntetni benne:






  i. | az adott légijármű-üzemeltető által elért, tonnakilométerben kifejezett százalékos növekedést egyrészről a között az ellenőrzési év között, amelyre vonatkozóan a 3e. cikk (1) bekezdése értelmében a 3c. cikk (2) bekezdésében említett időszak tekintetében tonnakilométer-adatot benyújtottak, másrészről az említett időszak második naptári éve között; |
| --- | --- | --- |

c)

az (1) bekezdés b) pontjának hatálya alá tartozó légijármű-üzemeltetők esetében fel kell tüntetni benne:

i.

az adott légijármű-üzemeltető által elért, tonnakilométerben kifejezett százalékos növekedést egyrészről a között az ellenőrzési év között, amelyre vonatkozóan a 3e. cikk (1) bekezdése értelmében a 3c. cikk (2) bekezdésében említett időszak tekintetében tonnakilométer-adatot benyújtottak, másrészről az említett időszak második naptári éve között;

| ii. | az adott légijármű-üzemeltető által elért, tonnakilométerben kifejezett abszolút növekedést egyrészről a között az ellenőrzési év között, amelyre vonatkozóan a 3e. cikk (1) bekezdése értelmében a 3c. cikk (2) bekezdésében említett időszak tekintetében tonnakilométer-adatot benyújtottak, másrészről az említett időszak második naptári éve között; és |
| --- | --- |

ii.

az adott légijármű-üzemeltető által elért, tonnakilométerben kifejezett abszolút növekedést egyrészről a között az ellenőrzési év között, amelyre vonatkozóan a 3e. cikk (1) bekezdése értelmében a 3c. cikk (2) bekezdésében említett időszak tekintetében tonnakilométer-adatot benyújtottak, másrészről az említett időszak második naptári éve között; és

| iii. | az adott légijármű-üzemeltető által elért, tonnakilométerben kifejezett, az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott százalékot meghaladó abszolút növekedést egyrészről a között az ellenőrzési év között, amelyre vonatkozóan a 3e. cikk (1) bekezdése értelmében a 3c. cikk (2) bekezdésében említett időszak tekintetében tonnakilométer-adatot benyújtottak, másrészről az említett időszak második naptári éve között. |
| --- | --- |

iii.

az adott légijármű-üzemeltető által elért, tonnakilométerben kifejezett, az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott százalékot meghaladó abszolút növekedést egyrészről a között az ellenőrzési év között, amelyre vonatkozóan a 3e. cikk (1) bekezdése értelmében a 3c. cikk (2) bekezdésében említett időszak tekintetében tonnakilométer-adatot benyújtottak, másrészről az említett időszak második naptári éve között.

(4)   A (2) bekezdés szerinti kérelemre vonatkozó határidőtől számított legkésőbb hat hónapon belül a tagállamok az említett bekezdés szerint beérkező kérelmeket benyújtják a Bizottságnak.

(5)   A (2) bekezdés szerinti kérelemre vonatkozó határidőtől számított legkésőbb tizenkét hónapon belül a Bizottság dönt a kibocsátási egységeknek azon légijármű-üzemeltetők részére történő térítésmentes kiosztásához alkalmazott referenciaértékről, amelyek a (4) bekezdésnek megfelelően kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz.

A (6) bekezdésre is figyelemmel a referenciaérték számítása úgy történik, hogy a külön tartalékalapban levő kibocsátási egységek számát elosztják az alábbiak összegével:

| a) | az (1) bekezdés a) pontja hatálya alá eső légijármű-üzemeltetők tonnakilométer-adatai, amelyek szerepeltek a (3) bekezdés a) pontja és a (4) bekezdés szerint a Bizottsághoz benyújtott kérelmekben; és |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdés a) pontja hatálya alá eső légijármű-üzemeltetők tonnakilométer-adatai, amelyek szerepeltek a (3) bekezdés a) pontja és a (4) bekezdés szerint a Bizottsághoz benyújtott kérelmekben; és

| b) | az (1) bekezdés b) pontjának hatálya alá eső légijármű-üzemeltetőkre az (1) bekezdés b) pontjában megállapított, a (3) bekezdés c) pontjának iii. alpontja és a (4) bekezdés szerint a Bizottsághoz benyújtott kérelmekben feltüntetett százalékot meghaladó abszolút növekedés tonnakilométerben kifejezve. |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdés b) pontjának hatálya alá eső légijármű-üzemeltetőkre az (1) bekezdés b) pontjában megállapított, a (3) bekezdés c) pontjának iii. alpontja és a (4) bekezdés szerint a Bizottsághoz benyújtott kérelmekben feltüntetett százalékot meghaladó abszolút növekedés tonnakilométerben kifejezve.

(6)   Az (5) bekezdésben említett referenciaérték nem eredményezhet a 3e. cikk (4) bekezdése szerinti légijármű-üzemeltetőknek kiosztott, tonnakilométerenkénti éves kibocsátási egységnél több tonnakilométerenkénti éves kibocsátási egységet.

(7)   A Bizottság által az (5) bekezdés szerint elfogadott határozat napját követő három hónapon belül minden egyes, igazgatásért felelős tagállam kiszámítja és közzéteszi:

| a) | minden olyan légijármű-üzemeltető részére a külön tartalékalapból kiosztott kibocsátási egységek mennyiségét, amelyek kérelmét a (4) bekezdéssel összhangban a Bizottság részére benyújtották. A kiosztott kibocsátási egységek számát az (5) bekezdésben említett referenciaértéknek a következőkkel való beszorzásával számítják ki:






  i. | az (1) bekezdés a) pontja hatálya alá eső légijármű-üzemeltetők esetében a (3) bekezdés a) pontja és a (4) bekezdés szerint a Bizottsághoz benyújtott kérelemben szereplő tonnakilométer-adatok; |
| --- | --- | --- |

a)

minden olyan légijármű-üzemeltető részére a külön tartalékalapból kiosztott kibocsátási egységek mennyiségét, amelyek kérelmét a (4) bekezdéssel összhangban a Bizottság részére benyújtották. A kiosztott kibocsátási egységek számát az (5) bekezdésben említett referenciaértéknek a következőkkel való beszorzásával számítják ki:

i.

az (1) bekezdés a) pontja hatálya alá eső légijármű-üzemeltetők esetében a (3) bekezdés a) pontja és a (4) bekezdés szerint a Bizottsághoz benyújtott kérelemben szereplő tonnakilométer-adatok;

| ii. | az (1) bekezdés b) pontjának hatálya alá eső légijármű-üzemeltetők esetében az (1) bekezdés b) pontjában megállapított és a (3) bekezdés c) pontjának iii. alpontja és a (4) bekezdés szerint a Bizottsághoz benyújtott kérelmekben feltüntetett százalékot meghaladó abszolút növekedés tonnakilométerben kifejezve; és |
| --- | --- |

ii.

az (1) bekezdés b) pontjának hatálya alá eső légijármű-üzemeltetők esetében az (1) bekezdés b) pontjában megállapított és a (3) bekezdés c) pontjának iii. alpontja és a (4) bekezdés szerint a Bizottsághoz benyújtott kérelmekben feltüntetett százalékot meghaladó abszolút növekedés tonnakilométerben kifejezve; és

| b) | az egyes légijármű-üzemeltetők számára évente kiosztott kibocsátási egységek mennyiségét, amelyet úgy határoznak meg, hogy az a) pont szerint kiosztott kibocsátási egységei számát elosztják a 3c. cikk (2) bekezdésében említett, a kiosztás tárgyát képező időszakban fennmaradó teljes naptári évek számával. |
| --- | --- |

b)

az egyes légijármű-üzemeltetők számára évente kiosztott kibocsátási egységek mennyiségét, amelyet úgy határoznak meg, hogy az a) pont szerint kiosztott kibocsátási egységei számát elosztják a 3c. cikk (2) bekezdésében említett, a kiosztás tárgyát képező időszakban fennmaradó teljes naptári évek számával.

(8)   A külön tartalékalapból ki nem osztott kibocsátási egységeket a tagállamok árverésre bocsátják.

(9)   A Bizottság részletes szabályokat fogadhat el az e cikk szerinti külön tartalékalap működéséről, ideértve az (1) bekezdés szerinti jogosultsági követelményeknek való megfelelés értékelését. Ezen intézkedéseket, amelyek ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak a 23. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

3g. cikk

Figyelemmelkísérési és jelentési tervek

Az igazgatásért felelős tagállam gondoskodik arról, hogy minden légijármű-üzemeltető az adott tagállam illetékes hatóságának figyelemmel kísérési tervet nyújtson be, amelyben a 3e. cikk szerinti alkalmazás céljából intézkedéseket állapít meg a kibocsátási és tonnakilométer-adatok figyelemmel kísérésére és jelentésére, továbbá arról, hogy a terveket az illetékes hatóság a 14. cikk értelmében elfogadott iránymutatásoknak megfelelően jóváhagyja.”

| 5. | A következő cím és cikk kerül beillesztésre:
  „III.   FEJEZET
  HELYHEZ KÖTÖTT LÉTESÍTMÉNYEK
  3h. cikk
  Hatály
  E fejezet rendelkezései az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó engedélyekre és az I. mellékletben szereplő légi közlekedésen kívüli tevékenységek kapcsán kiosztott és kiutalt kibocsátási egységekre alkalmazandók.” |
| --- | --- |

5.

A következő cím és cikk kerül beillesztésre:

„III.   FEJEZET

HELYHEZ KÖTÖTT LÉTESÍTMÉNYEK

3h. cikk

Hatály

E fejezet rendelkezései az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó engedélyekre és az I. mellékletben szereplő légi közlekedésen kívüli tevékenységek kapcsán kiosztott és kiutalt kibocsátási egységekre alkalmazandók.”

| 6. | A 6. cikk (2) bekezdésének e) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | kötelezettség, a létesítmény adott naptári évben, a 15. cikknek megfelelően igazolt teljes kibocsátásával egyenlő számú egységek – a II. fejezet szerint kiutalt kibocsátási egységek kivételével – adott év végétől számított 4 hónapon belüli átadására.” |
| --- | --- | --- |

6.

A 6. cikk (2) bekezdésének e) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„e)

kötelezettség, a létesítmény adott naptári évben, a 15. cikknek megfelelően igazolt teljes kibocsátásával egyenlő számú egységek – a II. fejezet szerint kiutalt kibocsátási egységek kivételével – adott év végétől számított 4 hónapon belüli átadására.”

| 7. | A 11. cikk után a következő cím kerül beillesztésre: |
| --- | --- |

7.

A 11. cikk után a következő cím kerül beillesztésre:

| 8. | A 11a. cikk szövege a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(1a)   A 3c. cikk (1) bekezdésében említett időszakok során a légijármű-üzemeltetők a 12. cikk (2a) bekezdése értelmében általuk átadandó kibocsátási egységek számának legfeljebb 15 %-ig használhatják a CER-eket és az ERU-kat.
  Az ezt követő időszakokra vonatkozóan a légiközlekedési tevékenységekkel kapcsolatosan felhasználható CER-ek és ERU-k százalékarányát az irányelv általános felülvizsgálatának részeként és az éghajlatváltozással foglalkozó nemzetközi rendszer alakulásának figyelembevételével kell felülvizsgálni.
  A 3c. cikkben említett minden egyes időszak kezdetét legalább hat hónappal megelőzően a Bizottság közzéteszi ezt a százalékos mértéket.” |
| --- | --- |

8.

A 11a. cikk szövege a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   A 3c. cikk (1) bekezdésében említett időszakok során a légijármű-üzemeltetők a 12. cikk (2a) bekezdése értelmében általuk átadandó kibocsátási egységek számának legfeljebb 15 %-ig használhatják a CER-eket és az ERU-kat.

Az ezt követő időszakokra vonatkozóan a légiközlekedési tevékenységekkel kapcsolatosan felhasználható CER-ek és ERU-k százalékarányát az irányelv általános felülvizsgálatának részeként és az éghajlatváltozással foglalkozó nemzetközi rendszer alakulásának figyelembevételével kell felülvizsgálni.

A 3c. cikkben említett minden egyes időszak kezdetét legalább hat hónappal megelőzően a Bizottság közzéteszi ezt a százalékos mértéket.”

| 9. | A 11b. cikk (2) bekezdésében a „létesítményekből” szó helyébe a „tevékenységekből” szó lép. |
| --- | --- |

9.

A 11b. cikk (2) bekezdésében a „létesítményekből” szó helyébe a „tevékenységekből” szó lép.

| 10. | A 12. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdésben „az üzemeltető” szó elé „a légijármű-üzemeltető (2a) bekezdés szerinti kötelezettségeinek, vagy” kifejezés kerül beillesztésre; |
| --- | --- | --- |

10.

A 12. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdésben „az üzemeltető” szó elé „a légijármű-üzemeltető (2a) bekezdés szerinti kötelezettségeinek, vagy” kifejezés kerül beillesztésre;

| b) | a következő bekezdés kerül beillesztésre:
  „(2a)   Az igazgatásért felelős tagállamok biztosítják, hogy minden légijármű-üzemeltető minden év április 30-ig átadjon annyi kibocsátási egységet, amennyi az előző naptári évben az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységekből származik, a 15. cikknek megfelelően történő hitelesítés mellett. A tagállamok biztosítják, hogy az e bekezdéssel összhangban átadott kibocsátási egységeket ezt követően töröljék.”; |
| --- | --- |

b)

a következő bekezdés kerül beillesztésre:

„(2a)   Az igazgatásért felelős tagállamok biztosítják, hogy minden légijármű-üzemeltető minden év április 30-ig átadjon annyi kibocsátási egységet, amennyi az előző naptári évben az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységekből származik, a 15. cikknek megfelelően történő hitelesítés mellett. A tagállamok biztosítják, hogy az e bekezdéssel összhangban átadott kibocsátási egységeket ezt követően töröljék.”;

| c) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A tagállamok biztosítják, hogy minden létesítmény üzemeltetője minden év április 30-ig átadjon annyi egységet – a II. fejezet szerint kiosztott egységek kivételével –, amennyi az előző naptári évben az adott létesítményből származó és a 15. cikknek megfelelően ellenőrzött teljes kibocsátása, illetve, hogy ezeket az egységeket azt követően törlik.” |
| --- | --- |

c)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A tagállamok biztosítják, hogy minden létesítmény üzemeltetője minden év április 30-ig átadjon annyi egységet – a II. fejezet szerint kiosztott egységek kivételével –, amennyi az előző naptári évben az adott létesítményből származó és a 15. cikknek megfelelően ellenőrzött teljes kibocsátása, illetve, hogy ezeket az egységeket azt követően törlik.”

| 11. | A 13. cikk (3) bekezdésben a „12. cikk (3) bekezdésével” kifejezést a „12. cikk (2a) vagy (3) bekezdésével” kifejezés váltja fel. |
| --- | --- |

11.

A 13. cikk (3) bekezdésben a „12. cikk (3) bekezdésével” kifejezést a „12. cikk (2a) vagy (3) bekezdésével” kifejezés váltja fel.

| 12. | A 14. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (1) bekezdés első mondatában:






  i. | a „tevékenységekből” szó után az „és a 3e. vagy 3f. cikkek szerinti alkalmazásra vonatkozó tonnakilométer-adatokból” kifejezés kerül beillesztésre; |
| --- | --- | --- | --- |

12.

A 14. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (1) bekezdés első mondatában:

i.

a „tevékenységekből” szó után az „és a 3e. vagy 3f. cikkek szerinti alkalmazásra vonatkozó tonnakilométer-adatokból” kifejezés kerül beillesztésre;

| ii. | a „2003. szeptember 30-ig” kifejezést el kell hagyni; |
| --- | --- |

ii.

a „2003. szeptember 30-ig” kifejezést el kell hagyni;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A tagállamok biztosítják, hogy az üzemeltetők vagy a légijármű-üzemeltetők minden év végét követően az iránymutatásnak megfelelő jelentést tegyenek a naptári év folyamán a létesítményből, vagy 2010. január 1-jétől, az általuk üzemeltetett légi járműből származó kibocsátásokról az illetékes hatóságnak.” |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A tagállamok biztosítják, hogy az üzemeltetők vagy a légijármű-üzemeltetők minden év végét követően az iránymutatásnak megfelelő jelentést tegyenek a naptári év folyamán a létesítményből, vagy 2010. január 1-jétől, az általuk üzemeltetett légi járműből származó kibocsátásokról az illetékes hatóságnak.”

| 13. | A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „15. cikk
  Hitelesítés
  A tagállamok biztosítják, hogy az üzemeltetők vagy légijármű-üzemeltetők által a 14. cikk (3) bekezdésének megfelelően benyújtott jelentéseket az V. mellékletben és bármely, a Bizottság által az ezzel a cikkel összhangban elfogadott részletes rendelkezésben meghatározott követelmények szerint hitelesítik, és erről az illetékes hatóságot tájékoztatják.
  A tagállamok biztosítják, hogy ha egy üzemeltető vagy légijármű-üzemeltető előző évi kibocsátásairól szóló jelentése a hitelesítés szerint március 31-ig nem tesz eleget az V. mellékletben és bármely, a Bizottság által az ezzel a cikkel összhangban elfogadott részletes rendelkezésben megfogalmazott követelményeknek, az adott üzemeltető vagy légijármű-üzemeltető megfelelő jelentés benyújtásáig nem ruházhat át további kibocsátási egységeket más személyekre.
  A Bizottság részletes rendelkezéseket fogadhat el a légijármű-üzemeltetők által a 14. cikk (3) bekezdése szerint benyújtott jelentések és a 3e. és 3f. cikkek szerint benyújtott kérelmek hitelesítésére, beleértve a hitelesítő szervek által alkalmazandó hitelesítő eljárásokat, a 23. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban.” |
| --- | --- |

13.

A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„15. cikk

Hitelesítés

A tagállamok biztosítják, hogy az üzemeltetők vagy légijármű-üzemeltetők által a 14. cikk (3) bekezdésének megfelelően benyújtott jelentéseket az V. mellékletben és bármely, a Bizottság által az ezzel a cikkel összhangban elfogadott részletes rendelkezésben meghatározott követelmények szerint hitelesítik, és erről az illetékes hatóságot tájékoztatják.

A tagállamok biztosítják, hogy ha egy üzemeltető vagy légijármű-üzemeltető előző évi kibocsátásairól szóló jelentése a hitelesítés szerint március 31-ig nem tesz eleget az V. mellékletben és bármely, a Bizottság által az ezzel a cikkel összhangban elfogadott részletes rendelkezésben megfogalmazott követelményeknek, az adott üzemeltető vagy légijármű-üzemeltető megfelelő jelentés benyújtásáig nem ruházhat át további kibocsátási egységeket más személyekre.

A Bizottság részletes rendelkezéseket fogadhat el a légijármű-üzemeltetők által a 14. cikk (3) bekezdése szerint benyújtott jelentések és a 3e. és 3f. cikkek szerint benyújtott kérelmek hitelesítésére, beleértve a hitelesítő szervek által alkalmazandó hitelesítő eljárásokat, a 23. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban.”

| 14. | A 16. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdésben a „legkésőbb 2003. december 31-ig” kifejezést el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

14.

A 16. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdésben a „legkésőbb 2003. december 31-ig” kifejezést el kell hagyni;

| b) | a (2) és (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A tagállamok biztosítják az ezen irányelv szerinti kibocsátási egység átadására vonatkozó kötelezettséget megsértő üzemeltetők és légijármű-üzemeltetők névsorának közzétételét.
  (3)   A tagállamok biztosítják, hogy minden üzemeltetőt vagy légijármű-üzemeltetőt, aki minden év április 30-ig nem adott át az előző évi kibocsátásait fedező megfelelő mennyiségű kibocsátási egységet, többletkibocsátási bírság megfizetésére kötelezzenek. A többletkibocsátási bírság mértéke minden egyes, az üzemeltető vagy a légijármű-üzemeltető által át nem adott kibocsátási egységeknek megfelelő szén-dioxid-tonnaegyenérték után 100 EUR. A többlet-kibocsátási bírság megfizetése nem mentesíti az üzemeltetőt vagy a légijármű-üzemeltetőt azon kötelezettsége alól, hogy a többletkibocsátásnak megfelelő mennyiségű kibocsátási egységet átadjon a rákövetkező évre vonatkozó egységek átadása alkalmával.”; |
| --- | --- |

b)

a (2) és (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A tagállamok biztosítják az ezen irányelv szerinti kibocsátási egység átadására vonatkozó kötelezettséget megsértő üzemeltetők és légijármű-üzemeltetők névsorának közzétételét.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy minden üzemeltetőt vagy légijármű-üzemeltetőt, aki minden év április 30-ig nem adott át az előző évi kibocsátásait fedező megfelelő mennyiségű kibocsátási egységet, többletkibocsátási bírság megfizetésére kötelezzenek. A többletkibocsátási bírság mértéke minden egyes, az üzemeltető vagy a légijármű-üzemeltető által át nem adott kibocsátási egységeknek megfelelő szén-dioxid-tonnaegyenérték után 100 EUR. A többlet-kibocsátási bírság megfizetése nem mentesíti az üzemeltetőt vagy a légijármű-üzemeltetőt azon kötelezettsége alól, hogy a többletkibocsátásnak megfelelő mennyiségű kibocsátási egységet átadjon a rákövetkező évre vonatkozó egységek átadása alkalmával.”;

| c) | a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(5)   Amennyiben egy légijármű-üzemeltető nem teljesíti az ezen irányelvben előírt követelményeket, és más kényszerítő intézkedések eredménytelenek voltak, az igazgatásért felelős tagállam kérheti a Bizottságtól, hogy az érintett légijármű-üzemeltetőre vonatkozóan működési tilalmat rójon ki.
  (6)   Az igazgatásért felelős tagállam (5) bekezdés szerinti kérelmének a következőket kell tartalmaznia:






  a) | bizonyíték arról, hogy a légijármű-üzemeltető nem teljesítette az ezen irányelv szerinti kötelezettségeit; |
| --- | --- | --- |

c)

a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(5)   Amennyiben egy légijármű-üzemeltető nem teljesíti az ezen irányelvben előírt követelményeket, és más kényszerítő intézkedések eredménytelenek voltak, az igazgatásért felelős tagállam kérheti a Bizottságtól, hogy az érintett légijármű-üzemeltetőre vonatkozóan működési tilalmat rójon ki.

(6)   Az igazgatásért felelős tagállam (5) bekezdés szerinti kérelmének a következőket kell tartalmaznia:

a)

bizonyíték arról, hogy a légijármű-üzemeltető nem teljesítette az ezen irányelv szerinti kötelezettségeit;

| b) | a tagállam által hozott végrehajtási intézkedésre vonatkozó részletek; |
| --- | --- |

b)

a tagállam által hozott végrehajtási intézkedésre vonatkozó részletek;

| c) | a közösségi szintű működési tilalom bevezetésének indoklása; és |
| --- | --- |

c)

a közösségi szintű működési tilalom bevezetésének indoklása; és

| d) | a közösségi szintű működési tilalom hatályára és az esetlegesen alkalmazandó feltétekre vonatkozó ajánlás. |
| --- | --- |

d)

a közösségi szintű működési tilalom hatályára és az esetlegesen alkalmazandó feltétekre vonatkozó ajánlás.

(7)   Ha az (5) bekezdés szerinti kérelmek érkeznek a Bizottsághoz, a Bizottság a 23. cikk (1) bekezdésében említett bizottságban részt vevő tagállami képviselőkön keresztül, a bizottság belső eljárási szabályzatának megfelelően tájékoztatja a többi tagállamot.

(8)   Az (5) bekezdés értelmében beadott kérelmet követő határozat elfogadását – amennyiben szükséges és kivitelezhető – az érintett légijármű-üzemeltető szabályozási felügyeletéért felelős hatóságokkal folytatott megbeszélések előzik meg. A megbeszéléseket – amikor lehetséges – a Bizottság és a tagállamok együtt folytatják.

(9)   Ha a Bizottság egy, az (5) bekezdés értelmében tett kérelmet követő határozat elfogadását mérlegeli, közli az érintett légijármű-üzemeltetővel a határozat alapját képező lényeges tényeket és megfontolásokat. Az érintett légijármű-üzemeltető számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a közlés dátumától számított tíz munkanapon belül benyújtsa írásbeli észrevételeit a Bizottságnak.

(10)   Valamely tagállam kérésére a Bizottság a 23. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően határozatot hozhat az érintett légijármű-üzemeltetőre vonatkozó működési tilalom bevezetéséről.

(11)   A területén belül valamennyi tagállam érvényt szerez a (10) bekezdés szerint elfogadott bármely határozatnak. A tagállam tájékoztatja a Bizottságot az ilyen határozatok végrehajtása céljából hozott bármely intézkedésről.

(12)   Szükség esetén az e cikkben említett eljárások tekintetében részletes szabályokat kell elfogadni. Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányuló ezen intézkedéseket a 23. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 15. | A következő cikkek kerülnek beillesztésre:
  „18a. cikk
  Az igazgatásért felelős tagállam
  (1)   Az igazgatásért felelős tagállam a légijármű-üzemeltető tekintetében a következő:






  a) | a tagállam által a légifuvarozók engedélyezéséről szóló, 1992. július 23-i 2407/92/EGK tanácsi rendelet rendelkezéseivel összhangban kiadott érvényes üzembentartási engedéllyel rendelkező légijármű-üzemeltető esetében az adott légijármű-üzemeltető számára az üzembentartási engedélyt kiadó tagállam; és (12) |
| --- | --- | --- |

15.

A következő cikkek kerülnek beillesztésre:

„18a. cikk

Az igazgatásért felelős tagállam

(1)   Az igazgatásért felelős tagállam a légijármű-üzemeltető tekintetében a következő:

a)

a tagállam által a légifuvarozók engedélyezéséről szóló, 1992. július 23-i 2407/92/EGK tanácsi rendelet rendelkezéseivel összhangban kiadott érvényes üzembentartási engedéllyel rendelkező légijármű-üzemeltető esetében az adott légijármű-üzemeltető számára az üzembentartási engedélyt kiadó tagállam; és (12)

| b) | minden egyéb esetben az a tagállam, ahol a referenciaévben az adott légijármű-üzemeltető által végzett repülésekből származó, légi közlekedésnek tulajdonított becsült kibocsátások mértéke a legnagyobb. |
| --- | --- |

b)

minden egyéb esetben az a tagállam, ahol a referenciaévben az adott légijármű-üzemeltető által végzett repülésekből származó, légi közlekedésnek tulajdonított becsült kibocsátások mértéke a legnagyobb.

(2)   Amennyiben a 3c. cikkben említett bármely időszak első két évében az e cikk (1) bekezdésének b) pontja alá tartozó légijármű-üzemeltető által végzett repülésekből származó, légi közlekedésnek tulajdonított kibocsátások egyáltalán nem tulajdoníthatók az igazgatásért felelős tagállamnak, a légijármű-üzemeltetőt a következő időszak tekintetében másik tagállam igazgatása alá kell áthelyezni. Az igazgatásért felelős új tagállam az előző időszak első két évében az adott légijármű-üzemeltető által végzett repülések légi közlekedésnek tulajdonított becsült kibocsátásai által legnagyobb arányban érintett tagállam lesz.

(3)   A Bizottság a rendelkezésre álló legjobb információk alapján:

| a) | 2009. február 1. előtt közzéteszi azon légijármű-üzemeltetők listáját, amelyek 2006. január 1-jén vagy azt követően az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységet végeztek, meghatározva az (1) bekezdéssel összhangban az egyes légijármű-üzemeltetők igazgatásáért felelős tagállamot; és |
| --- | --- |

a)

2009. február 1. előtt közzéteszi azon légijármű-üzemeltetők listáját, amelyek 2006. január 1-jén vagy azt követően az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységet végeztek, meghatározva az (1) bekezdéssel összhangban az egyes légijármű-üzemeltetők igazgatásáért felelős tagállamot; és

| b) | minden egyes ezt követő év február 1. előtt frissíti a listát azon légijármű-üzemeltetők felvételével, amelyek ezt követően végeztek az I. mellékletben említett légiközlekedési tevékenységet. |
| --- | --- |

b)

minden egyes ezt követő év február 1. előtt frissíti a listát azon légijármű-üzemeltetők felvételével, amelyek ezt követően végeztek az I. mellékletben említett légiközlekedési tevékenységet.

(4)   A Bizottság, a 23. cikk (2) bekezdése szerinti szabályozási eljárással összhangban az ezen irányelv hatálya alá tartozó repülőgép üzemeltetők irányítására vonatkozóan iránymutatásokat dolgozhat ki az igazgatásért felelős tagállamok számára.

(5)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a »referenciaév« a Közösség területén való működést 2006. január 1. után megkezdő légijármű-üzemeltető vonatkozásában a működés első naptári éve, minden más esetben pedig a 2006. január 1-jén kezdődő naptári év.

18b. cikk

Az Eurocontrol által nyújtott támogatás

A Bizottság a 3c. cikk (4) bekezdése és a 18a. cikk szerinti kötelezettségei elvégzése érdekében kérheti az Eurocontrol vagy más illetékes szervezet segítségét, és az említett szervezetekkel e célból bármely megfelelő megállapodást megköthet.

| 16. | A 19. cikk (3) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | az utolsó mondat helyébe a következő szöveg lép:
  „A rendeletnek a CER-eknek és az ERU-knak a közösségi rendszerben való felhasználására és azonosítására, valamint az ilyen felhasználás felügyeletére vonatkozó rendelkezéseket, továbbá olyan rendelkezéseket is tartalmaznia kell, amelyek figyelembe veszik a közösségi rendszer légiközlekedési tevékenységekre történő kiterjesztését.”; |
| --- | --- | --- |

16.

A 19. cikk (3) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az utolsó mondat helyébe a következő szöveg lép:

„A rendeletnek a CER-eknek és az ERU-knak a közösségi rendszerben való felhasználására és azonosítására, valamint az ilyen felhasználás felügyeletére vonatkozó rendelkezéseket, továbbá olyan rendelkezéseket is tartalmaznia kell, amelyek figyelembe veszik a közösségi rendszer légiközlekedési tevékenységekre történő kiterjesztését.”;

| b) | a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek egységesített és biztonságos rendszeréről szóló rendelet biztosítja azt, hogy a légijármű-üzemeltetők által átadott kibocsátási egységek, CER-ek és ERU-k csak olyan mértékben kerüljenek át a Kiotói Jegyzőkönyv első kötelezettségvállalási időszaka tekintetében a tagállami megszüntetési számlákra, amennyiben ezek a kibocsátási egységek, CER-ek és ERU-k megfelelnek az adott időszakra vonatkozóan a tagállamok kiosztási tervében szereplő összes kibocsátásnak.” |
| --- | --- |

b)

a következő albekezdéssel egészül ki:

„A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek egységesített és biztonságos rendszeréről szóló rendelet biztosítja azt, hogy a légijármű-üzemeltetők által átadott kibocsátási egységek, CER-ek és ERU-k csak olyan mértékben kerüljenek át a Kiotói Jegyzőkönyv első kötelezettségvállalási időszaka tekintetében a tagállami megszüntetési számlákra, amennyiben ezek a kibocsátási egységek, CER-ek és ERU-k megfelelnek az adott időszakra vonatkozóan a tagállamok kiosztási tervében szereplő összes kibocsátásnak.”

| 17. | A 23. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.” |
| --- | --- |

17.

A 23. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.”

| 18. | Az alábbi cikk kerül beillesztésre:
  „25a. cikk
  Harmadik országok által a repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentése érdekében tett intézkedések
  (1)   Amennyiben egy harmadik ország intézkedéseket hoz az említett országból induló, és a Közösségben leszálló légi járatok éghajlatváltozásra gyakorolt hatásainak csökkentése érdekében, a Bizottság – miután a harmadik országgal és a 23. cikk (1) bekezdésében említett bizottság keretében a tagállamokkal konzultációt folytatott – mérlegeli a közösségi rendszer és a harmadik országbeli intézkedések optimális összeegyeztetésének lehetőségeit.
  Szükség esetén a Bizottság módosításokat fogadhat el az érintett harmadik országból érkező járatoknak az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységekből való kizárására, vagy az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységek egyéb olyan módosítására, amelyet a negyedik albekezdés szerinti valamely megállapodás ír elő. Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló ezen intézkedéseket a 23. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
  A Bizottság javasolhatja ezen irányelv bármilyen más módosítást az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  A Bizottság szükség esetén a Szerződés 300. cikkének (1) bekezdésével összhangban tárgyalások megkezdését ajánlhatja a Tanácsnak az érintett harmadik országgal való megállapodás megkötése érdekében.
  (2)   A Közösség és tagállamai továbbra is törekszenek a légi közlekedésből származó üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését célzó globális intézkedésekre vonatkozó megállapodás elérésére. A Bizottság bármely ilyen megállapodás fényében mérlegeli, hogy a légijármű-üzemeltetők vonatkozásában szükséges-e ezt az irányelvet módosítani.” |
| --- | --- |

18.

Az alábbi cikk kerül beillesztésre:

„25a. cikk

Harmadik országok által a repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentése érdekében tett intézkedések

(1)   Amennyiben egy harmadik ország intézkedéseket hoz az említett országból induló, és a Közösségben leszálló légi járatok éghajlatváltozásra gyakorolt hatásainak csökkentése érdekében, a Bizottság – miután a harmadik országgal és a 23. cikk (1) bekezdésében említett bizottság keretében a tagállamokkal konzultációt folytatott – mérlegeli a közösségi rendszer és a harmadik országbeli intézkedések optimális összeegyeztetésének lehetőségeit.

Szükség esetén a Bizottság módosításokat fogadhat el az érintett harmadik országból érkező járatoknak az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységekből való kizárására, vagy az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységek egyéb olyan módosítására, amelyet a negyedik albekezdés szerinti valamely megállapodás ír elő. Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló ezen intézkedéseket a 23. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

A Bizottság javasolhatja ezen irányelv bármilyen más módosítást az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

A Bizottság szükség esetén a Szerződés 300. cikkének (1) bekezdésével összhangban tárgyalások megkezdését ajánlhatja a Tanácsnak az érintett harmadik országgal való megállapodás megkötése érdekében.

(2)   A Közösség és tagállamai továbbra is törekszenek a légi közlekedésből származó üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését célzó globális intézkedésekre vonatkozó megállapodás elérésére. A Bizottság bármely ilyen megállapodás fényében mérlegeli, hogy a légijármű-üzemeltetők vonatkozásában szükséges-e ezt az irányelvet módosítani.”

| 19. | A 28. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (3) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a 6. cikk (2) bekezdésének e) pontjától és a 12. cikk (3) bekezdésétől eltérve felel a közös teljesítést vállaló üzemeltetők létesítményei összesített kibocsátásainak megfelelő mennyiségű kibocsátási egységek – a II. fejezet szerint kiosztott egységek kivételével – átadásáért; és”; |
| --- | --- | --- | --- |

19.

A 28. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (3) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a 6. cikk (2) bekezdésének e) pontjától és a 12. cikk (3) bekezdésétől eltérve felel a közös teljesítést vállaló üzemeltetők létesítményei összesített kibocsátásainak megfelelő mennyiségű kibocsátási egységek – a II. fejezet szerint kiosztott egységek kivételével – átadásáért; és”;

| b) | a 4. bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A 16. cikk (2), (3) és (4) bekezdésétől eltérően a megbízottat terhelik a közös teljesítést vállaló üzemeltetők összesített kibocsátásának megfelelő mértékű kibocsátásiegység-átadási kötelezettség – a II. fejezet szerint kiosztott egységek kivételével – megsértése esetén alkalmazandó szankciók.” |
| --- | --- |

b)

a 4. bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A 16. cikk (2), (3) és (4) bekezdésétől eltérően a megbízottat terhelik a közös teljesítést vállaló üzemeltetők összesített kibocsátásának megfelelő mértékű kibocsátásiegység-átadási kötelezettség – a II. fejezet szerint kiosztott egységek kivételével – megsértése esetén alkalmazandó szankciók.”

| 20. | A 30. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(4)   A Bizottság 2014. december 1-jéig ezen irányelv alkalmazásának figyelemmel kísérése és tapasztalata alapján felülvizsgálja ezen irányelv működését az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységekkel kapcsolatban, és szükség szerint javaslatokat tehet az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Szerződés 251. cikke alapján. A Bizottság különösen az alábbiakra fordít figyelmet:






  a) | milyen következményekkel és hatásokkal jár az irányelv a közösségi rendszer általános működését tekintve; |
| --- | --- | --- |

20.

A 30. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4)   A Bizottság 2014. december 1-jéig ezen irányelv alkalmazásának figyelemmel kísérése és tapasztalata alapján felülvizsgálja ezen irányelv működését az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységekkel kapcsolatban, és szükség szerint javaslatokat tehet az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Szerződés 251. cikke alapján. A Bizottság különösen az alábbiakra fordít figyelmet:

a)

milyen következményekkel és hatásokkal jár az irányelv a közösségi rendszer általános működését tekintve;

| b) | hogyan működik a légiközlekedési kibocsátási egységek piaca, különös tekintettel a piac lehetséges zavaraira; |
| --- | --- |

b)

hogyan működik a légiközlekedési kibocsátási egységek piaca, különös tekintettel a piac lehetséges zavaraira;

| c) | milyen a közösségi rendszer környezeti eredményessége és milyen mértékben kell – a kibocsátás csökkentésére vonatkozó uniós célértékeknek megfelelően – csökkenteni a 3c. cikk értelmében a légijármű-üzemeltetőknek kiosztott kibocsátási egységek összes mennyiségét; |
| --- | --- |

c)

milyen a közösségi rendszer környezeti eredményessége és milyen mértékben kell – a kibocsátás csökkentésére vonatkozó uniós célértékeknek megfelelően – csökkenteni a 3c. cikk értelmében a légijármű-üzemeltetőknek kiosztott kibocsátási egységek összes mennyiségét;

| d) | milyen hatással van a közösségi rendszer a légiközlekedési ágazatra, beleértve versenyképességi kérdéseket, figyelembe véve különösen a végrehajtott éghajlat-változási politikák légi közlekedésre gyakorolt hatását az EU-n kívül; |
| --- | --- |

d)

milyen hatással van a közösségi rendszer a légiközlekedési ágazatra, beleértve versenyképességi kérdéseket, figyelembe véve különösen a végrehajtott éghajlat-változási politikák légi közlekedésre gyakorolt hatását az EU-n kívül;

| e) | hogyan folytatódjék a külön tartalék a légijármű-üzemeltetőkre vonatkozóan, figyelembe véve a növekedési rátáknak az ipari ágazatban mindenütt jellemző várható konvergenciáját; |
| --- | --- |

e)

hogyan folytatódjék a külön tartalék a légijármű-üzemeltetőkre vonatkozóan, figyelembe véve a növekedési rátáknak az ipari ágazatban mindenütt jellemző várható konvergenciáját;

| f) | milyen hatással van a közösségi rendszer a Közösség szigeteinek, tengerparttal nem rendelkező területeinek, peremterületeinek és a legkülső régióknak légi közlekedéstől való strukturális függőségére; |
| --- | --- |

f)

milyen hatással van a közösségi rendszer a Közösség szigeteinek, tengerparttal nem rendelkező területeinek, peremterületeinek és a legkülső régióknak légi közlekedéstől való strukturális függőségére;

| g) | szükséges-e átjáró rendszer a kibocsátási egységek átruházásának lehetővé tételéhez a légijármű-üzemeltetők és a létesítmények üzemeltetői között, annak egyidejű biztosítása mellett, hogy egy tranzakció sem eredményezi a kibocsátási egységek légijármű-üzemeltetőkről a létesítmények üzemeltetőire való nettó átruházását; |
| --- | --- |

g)

szükséges-e átjáró rendszer a kibocsátási egységek átruházásának lehetővé tételéhez a légijármű-üzemeltetők és a létesítmények üzemeltetői között, annak egyidejű biztosítása mellett, hogy egy tranzakció sem eredményezi a kibocsátási egységek légijármű-üzemeltetőkről a létesítmények üzemeltetőire való nettó átruházását;

| h) | az I. mellékletben meghatározott kizárási küszöbértékek következményei a maximális felszállási tömeg és a légijármű-üzemeltetők által évente teljesített légi utak vonatkozásában; |
| --- | --- |

h)

az I. mellékletben meghatározott kizárási küszöbértékek következményei a maximális felszállási tömeg és a légijármű-üzemeltetők által évente teljesített légi utak vonatkozásában;

| i) | a közösségi légifuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló, 1992. július 23-i 2408/92/EK tanácsi rendelettel (13) összhangban bevezetett közszolgáltatási kötelezettségek keretében teljesített egyes légi utaknak a közösségi rendszer alóli mentesítésének a hatása; |
| --- | --- |

i)

a közösségi légifuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló, 1992. július 23-i 2408/92/EK tanácsi rendelettel (13) összhangban bevezetett közszolgáltatási kötelezettségek keretében teljesített egyes légi utaknak a közösségi rendszer alóli mentesítésének a hatása;

| j) | a repülés hatékonyságára irányuló fejlesztések, ideértve a jövőbeli fejlesztési lehetőségeket is és különösen az Európai Repüléskutatási Tanácsadó Testület (ACARE) által kitűzött cél elérését, azaz az üzemanyag-fogyasztás 2020-ig 50 %-kal történő csökkentését lehetővé tévő technológiák fejlesztését és bemutatását, illetve, hogy szükség van-e további hatékonyságnövelő intézkedésekre; |
| --- | --- |

j)

a repülés hatékonyságára irányuló fejlesztések, ideértve a jövőbeli fejlesztési lehetőségeket is és különösen az Európai Repüléskutatási Tanácsadó Testület (ACARE) által kitűzött cél elérését, azaz az üzemanyag-fogyasztás 2020-ig 50 %-kal történő csökkentését lehetővé tévő technológiák fejlesztését és bemutatását, illetve, hogy szükség van-e további hatékonyságnövelő intézkedésekre;

| k) | a légi közlekedés miatt képződő kondenzcsík és pehelyfelhők éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának tudományos megértésével kapcsolatos fejleményeket, hatékony enyhítő intézkedésekre tett javaslatok céljából. |
| --- | --- |

k)

a légi közlekedés miatt képződő kondenzcsík és pehelyfelhők éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának tudományos megértésével kapcsolatos fejleményeket, hatékony enyhítő intézkedésekre tett javaslatok céljából.

A Bizottság ekkor jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

| 21. | A 30. cikk után a következő cím kerül beillesztésre: |
| --- | --- |

21.

A 30. cikk után a következő cím kerül beillesztésre:

| 22. | Az I., IV. és V. melléklet ezen irányelv mellékletével összhangban módosul. |
| --- | --- |

22.

Az I., IV. és V. melléklet ezen irányelv mellékletével összhangban módosul.

2. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2010. február 2-ig megfeleljenek. Ezekről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják az említett intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el. A Bizottság erről tájékoztatja a tagállamokat.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2008. november 19-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

H.-G. PÖTTERING

a Tanács részéről

az elnök

J.-P. JOUYET

---

(1)  HL C 175., 2007.7.27., 47. o.

1

(2)  HL C 305., 2007.12.15., 15. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2007. november 13-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2008. április 18-i közös álláspontja (HL C 122. E, 2008.5.20., 19. o.) és az Európai Parlament 2008. július 8-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). A Tanács 2008. október 24-i határozata.

3

(4)  HL L 275., 2003.10.25., 32. o.

4

(5)  HL L 33., 1994.2.7., 11. o.

5

(6)  HL C 287. E, 2007.11.29., 344. o.

6

(7)  HL L 130., 2002.5.15., 1. o.

7

(8)  HL L 242., 2002.9.10., 1. o.

8

(9)  HL C 303. E, 2006.12.13., 119. o.

9

(10)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

10

(11)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

11

(12)  HL L 240., 1992.8.24., 1. o.”

12

(13)  HL L 240., 1992.8.24., 8. o.”

13

---

MELLÉKLET

A 2003/87/EK irányelv I., IV. és V. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a cím helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- | --- |

1.

Az I. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a cím helyébe a következő szöveg lép:

| b) | a (2) bekezdésben a táblázat elé a következő albekezdés kerül beillesztésre:
  „A tevékenységek köre 2012. január 1-jétől a Szerződés hatálya alá tartozó tagállam területén található összes repülőtérre érkező vagy onnan induló légi járatra kiterjed.”; |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdésben a táblázat elé a következő albekezdés kerül beillesztésre:

„A tevékenységek köre 2012. január 1-jétől a Szerződés hatálya alá tartozó tagállam területén található összes repülőtérre érkező vagy onnan induló légi járatra kiterjed.”;

| c) | a jegyzék a következő tevékenységkategóriával egészül ki:






  „Légi közlekedés |
| --- | --- |
| A Szerződés hatálya alá tartozó tagállam területén található repülőtérről induló vagy oda érkező légi járatok.
  E tevékenység nem vonatkozik az alábbiakra:






  a) | nem tagállam országok uralkodóinak és azok közvetlen családjának, állam- és kormányfőinek, valamint minisztereinek hivatalos út alkalmával történő szállítása során megvalósult repülések, amelyeknél ezt a megfelelő státusindikátornak a repülési terven történő feltüntetésével indokolni kell; |

c)

a jegyzék a következő tevékenységkategóriával egészül ki:

„Légi közlekedés

A Szerződés hatálya alá tartozó tagállam területén található repülőtérről induló vagy oda érkező légi járatok.

E tevékenység nem vonatkozik az alábbiakra:

a)

nem tagállam országok uralkodóinak és azok közvetlen családjának, állam- és kormányfőinek, valamint minisztereinek hivatalos út alkalmával történő szállítása során megvalósult repülések, amelyeknél ezt a megfelelő státusindikátornak a repülési terven történő feltüntetésével indokolni kell;

| b) | katonai légi járművek által végzett katonai célú repülések, valamint a vámhatóságok és rendőri szervek által végrehajtott repülések; |
| --- | --- |

b)

katonai légi járművek által végzett katonai célú repülések, valamint a vámhatóságok és rendőri szervek által végrehajtott repülések;

| c) | kereséssel és mentéssel kapcsolatos repülések, tűzoltási repülések, az illetékes hatóság által engedélyezett humanitárius és sürgősségi egészségügyi célú repülések; |
| --- | --- |

c)

kereséssel és mentéssel kapcsolatos repülések, tűzoltási repülések, az illetékes hatóság által engedélyezett humanitárius és sürgősségi egészségügyi célú repülések;

| d) | a kizárólag a Chicagói Egyezmény 2. mellékletében meghatározott látvarepülési szabályok szerint végzett repülések; |
| --- | --- |

d)

a kizárólag a Chicagói Egyezmény 2. mellékletében meghatározott látvarepülési szabályok szerint végzett repülések;

| e) | az olyan repülőtéren végződő repülések, amelyről a légi jármű felszállt, amennyiben közbenső leszállásra nem kerül sor; |
| --- | --- |

e)

az olyan repülőtéren végződő repülések, amelyről a légi jármű felszállt, amennyiben közbenső leszállásra nem kerül sor;

| f) | kizárólag a szakszolgálati engedély megszerzése vagy a repülőszemélyzet esetében a fokozat megszerzése érdekében végzett gyakorlórepülések, abban az esetben, ha ezt a repülési tervben szereplő megfelelő megjegyzés alátámasztja, feltéve, hogy a repülés célja nem utas- és/vagy teherszállítás, illetve a légi jármű kiindulási helyre juttatása vagy további személyszállítási cél; |
| --- | --- |

f)

kizárólag a szakszolgálati engedély megszerzése vagy a repülőszemélyzet esetében a fokozat megszerzése érdekében végzett gyakorlórepülések, abban az esetben, ha ezt a repülési tervben szereplő megfelelő megjegyzés alátámasztja, feltéve, hogy a repülés célja nem utas- és/vagy teherszállítás, illetve a légi jármű kiindulási helyre juttatása vagy további személyszállítási cél;

| g) | a kizárólag tudományos kutatás, vagy akár a levegőben, akár a szárazföldön lévő légi járművek vagy berendezések ellenőrzése, tesztelése vagy hitelesítése céljából végzett repülések; |
| --- | --- |

g)

a kizárólag tudományos kutatás, vagy akár a levegőben, akár a szárazföldön lévő légi járművek vagy berendezések ellenőrzése, tesztelése vagy hitelesítése céljából végzett repülések;

| h) | az 5 700 kg-nál kisebb maximális felszállótömegre hitelesített légi járművel végzett repülés; |
| --- | --- |

h)

az 5 700 kg-nál kisebb maximális felszállótömegre hitelesített légi járművel végzett repülés;

| i) | a 2408/92/EGK rendelet értelmében előírt közszolgáltatási kötelezettségek keretében végrehajtott repülések a Szerződés 299. cikke (2) bekezdésében meghatározott legkülső régiók útjain vagy olyan utakon, amelyeken a felajánlott kapacitás nem haladja meg az évi 30 000 ülőhelyet; és |
| --- | --- |

i)

a 2408/92/EGK rendelet értelmében előírt közszolgáltatási kötelezettségek keretében végrehajtott repülések a Szerződés 299. cikke (2) bekezdésében meghatározott legkülső régiók útjain vagy olyan utakon, amelyeken a felajánlott kapacitás nem haladja meg az évi 30 000 ülőhelyet; és

| j) | repülőutak, amelyek – e pont kivételével – e tevékenység körébe tartoznának, és amelyeket olyan kereskedelmi légiközlekedési üzemeltető hajt végre, amely






  — | három egymást követő négy hónapban időszakonként 243-nál kevesebb repülőutat teljesít, vagy |
| --- | --- | --- |

j)

repülőutak, amelyek – e pont kivételével – e tevékenység körébe tartoznának, és amelyeket olyan kereskedelmi légiközlekedési üzemeltető hajt végre, amely

—

három egymást követő négy hónapban időszakonként 243-nál kevesebb repülőutat teljesít, vagy

| — | repülőútjainak éves összkibocsátása kevesebb, mint évi 10 000 tonna. |
| --- | --- |

—

repülőútjainak éves összkibocsátása kevesebb, mint évi 10 000 tonna.

A tagállamok uralkodói és közvetlen családjuk, állam- és kormányfői, valamint miniszterei hivatalos út alkalmával történő szállítása e pont alól nem képezhet kivételt.”

szén-dioxid

| 2. | A IV. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a szöveg a melléklet címe után a következő címmel egészül ki: |
| --- | --- | --- |

2.

A IV. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a szöveg a melléklet címe után a következő címmel egészül ki:

| b) | a szöveg a következő résszel egészül ki:
  „B. RÉSZ –   A légiközlekedési tevékenységekből származó kibocsátások figyelemmel kísérése és jelentése
  A szén-dioxid-kibocsátások figyelemmel kísérése
  A kibocsátások figyelemmel kísérése számítás útján történik. A kibocsátások számítását a következő képlet alkalmazásával kell végezni:

  Üzemanyag-fogyasztás × kibocsátási tényező

  Az üzemanyag-fogyasztásba beleértendő a kisegítő hajtómű által fogyasztott üzemanyag is. Amennyiben lehetséges, minden egyes repülésre ki kell számítani a tényleges üzemanyag-fogyasztást, a következő képlet segítségével:
  A légi jármű üzemanyagtartályaiban található üzemanyag-mennyiség a repülés előtti üzemanyag-feltöltés befejezésekor – a légi jármű üzemanyagtartályaiban található üzemanyag-mennyiség a következő repülés előtti üzemanyag-feltöltés befejezésekor + az említett következő repülés előtti üzemanyag-feltöltés.
  Amennyiben a tényleges üzemanyag-fogyasztásra vonatkozóan nem állnak rendelkezésre adatok, az üzemanyag-fogyasztásra vonatkozó adatoknak a legjobb rendelkezésre álló információk alapján történő becslésére szabványosított lépcsőzetes módszert kell alkalmazni.
  Hacsak az elfogadott elemzési módszereket használó független akkreditált laboratóriumok által azonosított, tevékenységspecifikus kibocsátási tényezők nem pontosabbak, a nyilvántartásra vonatkozó 2006-os IPCC-iránymutatásokból vagy azok későbbi frissítéseiből származó, alapértelmezett IPCC kibocsátási tényezőket kell használni. A biomassza kibocsátási tényezője nulla.
  Minden repülésre és üzemanyagra külön számítást kell végezni.
  A kibocsátások jelentése
  Minden légijármű-üzemeltetőnek az alábbi információkat kell a 14. cikk (3) bekezdése szerinti jelentésébe belefoglalnia:






  A. | A légijármű-üzemeltetőre vonatkozó adatok, többek között:






  — | a légijármű-üzemeltető neve, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a szöveg a következő résszel egészül ki:

„B. RÉSZ –   A légiközlekedési tevékenységekből származó kibocsátások figyelemmel kísérése és jelentése

A szén-dioxid-kibocsátások figyelemmel kísérése

A kibocsátások figyelemmel kísérése számítás útján történik. A kibocsátások számítását a következő képlet alkalmazásával kell végezni:

Üzemanyag-fogyasztás × kibocsátási tényező

Az üzemanyag-fogyasztásba beleértendő a kisegítő hajtómű által fogyasztott üzemanyag is. Amennyiben lehetséges, minden egyes repülésre ki kell számítani a tényleges üzemanyag-fogyasztást, a következő képlet segítségével:

A légi jármű üzemanyagtartályaiban található üzemanyag-mennyiség a repülés előtti üzemanyag-feltöltés befejezésekor – a légi jármű üzemanyagtartályaiban található üzemanyag-mennyiség a következő repülés előtti üzemanyag-feltöltés befejezésekor + az említett következő repülés előtti üzemanyag-feltöltés.

Amennyiben a tényleges üzemanyag-fogyasztásra vonatkozóan nem állnak rendelkezésre adatok, az üzemanyag-fogyasztásra vonatkozó adatoknak a legjobb rendelkezésre álló információk alapján történő becslésére szabványosított lépcsőzetes módszert kell alkalmazni.

Hacsak az elfogadott elemzési módszereket használó független akkreditált laboratóriumok által azonosított, tevékenységspecifikus kibocsátási tényezők nem pontosabbak, a nyilvántartásra vonatkozó 2006-os IPCC-iránymutatásokból vagy azok későbbi frissítéseiből származó, alapértelmezett IPCC kibocsátási tényezőket kell használni. A biomassza kibocsátási tényezője nulla.

Minden repülésre és üzemanyagra külön számítást kell végezni.

A kibocsátások jelentése

Minden légijármű-üzemeltetőnek az alábbi információkat kell a 14. cikk (3) bekezdése szerinti jelentésébe belefoglalnia:

A.

A légijármű-üzemeltetőre vonatkozó adatok, többek között:

—

a légijármű-üzemeltető neve,

| — | az igazgatásáért felelős tagállam, |
| --- | --- |

—

az igazgatásáért felelős tagállam,

| — | címe, beleértve az irányítószámot és országot, és ha ezzel nem azonos, az igazgatásért felelős tagállambeli címe, |
| --- | --- |

—

címe, beleértve az irányítószámot és országot, és ha ezzel nem azonos, az igazgatásért felelős tagállambeli címe,

| — | az általa mint légijármű-üzemeltető által a jelentéstételi időszakban az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységek végzésére használt légi járművek regisztrációs száma és típusa, |
| --- | --- |

—

az általa mint légijármű-üzemeltető által a jelentéstételi időszakban az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységek végzésére használt légi járművek regisztrációs száma és típusa,

| — | az általa mint légijármű-üzemeltető által végzett, az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységekre vonatkozó működési, illetve üzembentartási engedély száma és az azt kibocsátó hatóság, |
| --- | --- |

—

az általa mint légijármű-üzemeltető által végzett, az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységekre vonatkozó működési, illetve üzembentartási engedély száma és az azt kibocsátó hatóság,

| — | a kapcsolattartó személy címe, telefon- és faxszáma, valamint e-mail elérhetőségei, és |
| --- | --- |

—

a kapcsolattartó személy címe, telefon- és faxszáma, valamint e-mail elérhetőségei, és

| — | a légi jármű tulajdonosának neve. |
| --- | --- |

—

a légi jármű tulajdonosának neve.

| B. | A kibocsátás kiszámítása által érintett valamennyi üzemanyagtípusra vonatkozóan:






  — | üzemanyag-fogyasztás, |
| --- | --- | --- |

B.

A kibocsátás kiszámítása által érintett valamennyi üzemanyagtípusra vonatkozóan:

—

üzemanyag-fogyasztás,

| — | kibocsátási tényező, |
| --- | --- |

—

kibocsátási tényező,

| — | az általa mint légijármű-üzemeltető által folytatott, az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységek keretében a jelentés által érintett időszakban végzett összes repülésből származó teljes aggregát kibocsátás, |
| --- | --- |

—

az általa mint légijármű-üzemeltető által folytatott, az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységek keretében a jelentés által érintett időszakban végzett összes repülésből származó teljes aggregát kibocsátás,

| — | aggregát kibocsátás a következőkből:






  — | az általa mint légijármű-üzemeltető által folytatott, az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységek keretében a jelentéstételi időszakban végzett valamennyi repülés, amelyek indulási helye egy tagállam területén található repülőtér, érkezési helye pedig ugyanazon tagállam területén található repülőtér, |
| --- | --- | --- |

—

aggregát kibocsátás a következőkből:

—

az általa mint légijármű-üzemeltető által folytatott, az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységek keretében a jelentéstételi időszakban végzett valamennyi repülés, amelyek indulási helye egy tagállam területén található repülőtér, érkezési helye pedig ugyanazon tagállam területén található repülőtér,

| — | az általa mint légijármű-üzemeltető által folytatott, az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységek keretében a jelentéstételi időszakban végzett egyéb repülések, |
| --- | --- |

—

az általa mint légijármű-üzemeltető által folytatott, az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységek keretében a jelentéstételi időszakban végzett egyéb repülések,

| — | az általa mint légijármű-üzemeltető által folytatott, az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységek keretében a jelentéstételi időszakban végzett repülésekből származó aggregát kibocsátás, és amely repülések:






  — | indulási helyei az egyes tagállamok, és |
| --- | --- | --- |

—

az általa mint légijármű-üzemeltető által folytatott, az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységek keretében a jelentéstételi időszakban végzett repülésekből származó aggregát kibocsátás, és amely repülések:

—

indulási helyei az egyes tagállamok, és

| — | érkezési helyei az egyes tagállamok, indulási helye pedig harmadik ország, |
| --- | --- |

—

érkezési helyei az egyes tagállamok, indulási helye pedig harmadik ország,

| — | bizonytalansági tényezők. |
| --- | --- |

—

bizonytalansági tényezők.

A tonnakilométer-adatok figyelemmel kísérése a 3e. és a 3f. cikk alkalmazásában

A légiközlekedési kibocsátási egységeknek a 3e. cikk (1) bekezdésével vagy a 3f. cikk (2) bekezdésével összhangban történő kiosztására vonatkozóan benyújtott kérelmek céljából a légiközlekedési tevékenységek mennyiségét tonnakilométerben számítják a következő képlet felhasználásával:

tonnakilométer = távolság × hasznos teher

ahol:

a »távolság« az indulási repülőtér, illetve az érkezési repülőtér között, a földrajzi főkörön mért, további 95 km rögzített tényezővel növelt távolság; és

a »hasznos teher« a szállított teher, postai küldemények és utasok össztömege.

A hasznos teher kiszámítása céljából:

| — | az utasok száma a fedélzeten lévő személyek száma a személyzet tagjainak kivételével, |
| --- | --- |

—

az utasok száma a fedélzeten lévő személyek száma a személyzet tagjainak kivételével,

| — | a légijármű-üzemeltető dönthet arról, hogy vagy az érintett járatra vonatkozó tömeg- és súlypontszámítási dokumentációban található, az utasokat és a feladott csomagokat érintő tényleges vagy szabvány tömeget alkalmazza, vagy pedig a 100 kg alapértelmezett értéket minden egyes utasra és feladott csomagjára vonatkozóan. |
| --- | --- |

—

a légijármű-üzemeltető dönthet arról, hogy vagy az érintett járatra vonatkozó tömeg- és súlypontszámítási dokumentációban található, az utasokat és a feladott csomagokat érintő tényleges vagy szabvány tömeget alkalmazza, vagy pedig a 100 kg alapértelmezett értéket minden egyes utasra és feladott csomagjára vonatkozóan.

A tonnakilométer-adatok jelentése a 3e. és a 3f. cikk alkalmazásában

Minden légijármű-üzemeltetőnek az alábbi információkat kell belefoglalnia a 3e. cikk (1) bekezdése vagy a 3f. cikk (2) bekezdése szerinti jelentésébe:

| A. | A légijármű-üzemeltetőre vonatkozó adatok, többek között:






  — | a légijármű-üzemeltető neve, |
| --- | --- | --- |

A.

A légijármű-üzemeltetőre vonatkozó adatok, többek között:

—

a légijármű-üzemeltető neve,

| — | az igazgatásáért felelős tagállam, |
| --- | --- |

—

az igazgatásáért felelős tagállam,

| — | címe, beleértve az irányítószámot és országot, és ha ezzel nem azonos, az igazgatásért felelős tagállambeli címe, |
| --- | --- |

—

címe, beleértve az irányítószámot és országot, és ha ezzel nem azonos, az igazgatásért felelős tagállambeli címe,

| — | az általa, mint légijármű-üzemeltető által a jelentéstételi időszakban az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységek végzésére használt légi járművek nyilvántartási száma és típusa, |
| --- | --- |

—

az általa, mint légijármű-üzemeltető által a jelentéstételi időszakban az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységek végzésére használt légi járművek nyilvántartási száma és típusa,

| — | az általa, mint légijármű-üzemeltető által végzett, az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységekre vonatkozó működési, illetve üzembentartási engedély száma és az azt kibocsátó hatóság, |
| --- | --- |

—

az általa, mint légijármű-üzemeltető által végzett, az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységekre vonatkozó működési, illetve üzembentartási engedély száma és az azt kibocsátó hatóság,

| — | a kapcsolattartó személy címe, telefon- és faxszáma, valamint e-mail elérhetőségei, és |
| --- | --- |

—

a kapcsolattartó személy címe, telefon- és faxszáma, valamint e-mail elérhetőségei, és

| — | a légi jármű tulajdonosának neve. |
| --- | --- |

—

a légi jármű tulajdonosának neve.

| B. | Tonnakilométer-adatok:






  — | repülések száma repülőtér-páronként, |
| --- | --- | --- |

B.

Tonnakilométer-adatok:

—

repülések száma repülőtér-páronként,

| — | utaskilométerek száma repülőtér-páronként, |
| --- | --- |

—

utaskilométerek száma repülőtér-páronként,

| — | tonnakilométerek száma repülőtér-páronként, |
| --- | --- |

—

tonnakilométerek száma repülőtér-páronként,

| — | az utas- és feladottcsomag-tömeg számításának választott módja, |
| --- | --- |

—

az utas- és feladottcsomag-tömeg számításának választott módja,

| — | az általa, mint légijármű-üzemeltető által folytatott, az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységek keretében a jelentéstétel évében végzett összes repülésre vonatkozó összes tonnakilométer.” |
| --- | --- |

—

az általa, mint légijármű-üzemeltető által folytatott, az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenységek keretében a jelentéstétel évében végzett összes repülésre vonatkozó összes tonnakilométer.”

| 3. | Az V. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A melléklet címe után a következő cím kerül beillesztésre: |
| --- | --- | --- |

3.

Az V. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A melléklet címe után a következő cím kerül beillesztésre:

| b) | a szöveg a következő résszel egészül ki:
  „B. RÉSZ –   A légiközlekedési tevékenységekből származó kibocsátások hitelesítése






  13. | A mellékletben megállapított általános elveket és módszereket alkalmazni kell az I. melléklet szerinti légiközlekedési tevékenységek keretében végzett repülések kibocsátásáról szóló jelentések hitelesítésére.
  Ebből a célból:






  a) | a 3. pontban az üzemeltetőre történő hivatkozást légijármű-üzemeltetőre történő hivatkozásként kell értelmezni, és az annak a bekezdésnek a c) alpontjában a létesítményre történő hivatkozást a jelentésben tárgyalt légiközlekedési tevékenységet végző légi járműre történő hivatkozásként kell értelmezni; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a szöveg a következő résszel egészül ki:

„B. RÉSZ –   A légiközlekedési tevékenységekből származó kibocsátások hitelesítése

13.

A mellékletben megállapított általános elveket és módszereket alkalmazni kell az I. melléklet szerinti légiközlekedési tevékenységek keretében végzett repülések kibocsátásáról szóló jelentések hitelesítésére.

Ebből a célból:

a)

a 3. pontban az üzemeltetőre történő hivatkozást légijármű-üzemeltetőre történő hivatkozásként kell értelmezni, és az annak a bekezdésnek a c) alpontjában a létesítményre történő hivatkozást a jelentésben tárgyalt légiközlekedési tevékenységet végző légi járműre történő hivatkozásként kell értelmezni;

| b) | az 5. pontban a létesítményre történő hivatkozást a légijármű-üzemeltetőre történő hivatkozásként kell értelmezni; |
| --- | --- |

b)

az 5. pontban a létesítményre történő hivatkozást a légijármű-üzemeltetőre történő hivatkozásként kell értelmezni;

| c) | a 6. pontban a létesítményben végzett tevékenységekre történő hivatkozást a légijármű-üzemeltető által végzett, a jelentésben tárgyalt légiközlekedési tevékenységekre történő hivatkozásként kell értelmezni; |
| --- | --- |

c)

a 6. pontban a létesítményben végzett tevékenységekre történő hivatkozást a légijármű-üzemeltető által végzett, a jelentésben tárgyalt légiközlekedési tevékenységekre történő hivatkozásként kell értelmezni;

| d) | a 7. pontban a létesítmény helyére történő hivatkozást a légijármű-üzemeltető által a jelentésben tárgyalt légiközlekedési tevékenységek elvégzéséhez használt helyekre történő hivatkozásként kell értelmezni; |
| --- | --- |

d)

a 7. pontban a létesítmény helyére történő hivatkozást a légijármű-üzemeltető által a jelentésben tárgyalt légiközlekedési tevékenységek elvégzéséhez használt helyekre történő hivatkozásként kell értelmezni;

| e) | a 8. és 9. pontban a létesítmény kibocsátási forrásaira történő hivatkozást a légijármű-üzemeltető felelősségi körébe tartozó légi járműre történő hivatkozásként kell értelmezni; és |
| --- | --- |

e)

a 8. és 9. pontban a létesítmény kibocsátási forrásaira történő hivatkozást a légijármű-üzemeltető felelősségi körébe tartozó légi járműre történő hivatkozásként kell értelmezni; és

| f) | a 10. és 12. pontban az üzemeltetőre történő hivatkozást légijármű-üzemeltetőre történő hivatkozásként kell értelmezni. |
| --- | --- |

f)

a 10. és 12. pontban az üzemeltetőre történő hivatkozást légijármű-üzemeltetőre történő hivatkozásként kell értelmezni.

A légi közlekedésből származó kibocsátásra vonatkozó jelentések hitelesítését illető kiegészítő rendelkezések

| 14. | A hitelesítő meggyőződik különösen arról, hogy:






  a) | valamennyi, az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenység keretében végzett repülést figyelembe vettek. E feladata elvégzésekor a hitelesítő a menetrendi adatokra, illetve a légijármű-üzemeltető által bonyolított forgalomra vonatkozó adatokra – ideértve az Eurocontroltól a légijármű-üzemeltető által kért adatokat – is támaszkodik; |
| --- | --- | --- |

14.

A hitelesítő meggyőződik különösen arról, hogy:

a)

valamennyi, az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenység keretében végzett repülést figyelembe vettek. E feladata elvégzésekor a hitelesítő a menetrendi adatokra, illetve a légijármű-üzemeltető által bonyolított forgalomra vonatkozó adatokra – ideértve az Eurocontroltól a légijármű-üzemeltető által kért adatokat – is támaszkodik;

| b) | az aggregát üzemanyag-fogyasztási adatok és a vásárolt vagy a légiközlekedési tevékenységet végző légi járműbe más módon töltött üzemanyagra vonatkozó adatok között teljes a konzisztencia. |
| --- | --- |

b)

az aggregát üzemanyag-fogyasztási adatok és a vásárolt vagy a légiközlekedési tevékenységet végző légi járműbe más módon töltött üzemanyagra vonatkozó adatok között teljes a konzisztencia.

A 3e. és 3f. cikk alkalmazásában benyújtott tonnakilométer-adatok ellenőrzésére vonatkozó kiegészítő rendelkezések

| 15. | A 14. cikk (3) bekezdése szerinti kibocsátási jelentések hitelesítésére e mellékletben megállapított általános elvek és módszertan adott esetben értelemszerűen alkalmazandó a légiközlekedési tonnakilométer-adatok hitelesítésére is. |
| --- | --- |

15.

A 14. cikk (3) bekezdése szerinti kibocsátási jelentések hitelesítésére e mellékletben megállapított általános elvek és módszertan adott esetben értelemszerűen alkalmazandó a légiközlekedési tonnakilométer-adatok hitelesítésére is.

| 16. | A hitelesítő meggyőződik különösen arról, hogy az üzemeltető által a 3e. cikk (1) bekezdése és a 3f. cikk (2) bekezdése szerint benyújtott kérelemben csak a ténylegesen elvégzett és az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenység körébe tartozó, a légijármű-üzemeltető felelősségi köre szerinti repüléseket vették figyelembe. E feladata elvégzésekor a hitelesítő a légijármű-üzemeltető által bonyolított forgalomra vonatkozó adatokra – ideértve az Eurocontroltól a légijármű-üzemeltető által kért adatokat – is támaszkodik. A hitelesítő emellett meggyőződik arról, hogy a légijármű-üzemeltető által bejelentett hasznos teher megfelel az üzemeltető által a hasznos teherre vonatkozóan biztonsági okokból vezetett nyilvántartásnak.” |
| --- | --- |

16.

A hitelesítő meggyőződik különösen arról, hogy az üzemeltető által a 3e. cikk (1) bekezdése és a 3f. cikk (2) bekezdése szerint benyújtott kérelemben csak a ténylegesen elvégzett és az I. mellékletben felsorolt légiközlekedési tevékenység körébe tartozó, a légijármű-üzemeltető felelősségi köre szerinti repüléseket vették figyelembe. E feladata elvégzésekor a hitelesítő a légijármű-üzemeltető által bonyolított forgalomra vonatkozó adatokra – ideértve az Eurocontroltól a légijármű-üzemeltető által kért adatokat – is támaszkodik. A hitelesítő emellett meggyőződik arról, hogy a légijármű-üzemeltető által bejelentett hasznos teher megfelel az üzemeltető által a hasznos teherre vonatkozóan biztonsági okokból vezetett nyilvántartásnak.”

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 13.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 8/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 8/22

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. december 17.)

a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra vonatkozó közösségi vidékfejlesztési támogatás tagállamonkénti és évenkénti összegének meghatározásáról szóló 2006/636/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2008) 8370. számú dokumentummal történt)

(2009/14/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 69. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2008/955/EK bizottsági határozat (2) módosította az 1782/2003/EK tanácsi rendelet 10. cikkének (2) bekezdése, 143d. és 143e. cikke alapján az EMGA, illetve az EMVA-kiadások számára rendelkezésre bocsátott összegek meghatározásáról szóló, 2006. május 24-i 2006/410/EK bizottsági határozatot (3), amely az 1782/2003/EK tanácsi rendeletben (4) előírt közvetlen kifizetések önkéntes modulációjának az 1782/2003/EK rendelet fent említett cikkeiben és a 378/2007/EK tanácsi rendelet (5) 4. cikkének (1) bekezdésében megállapított szabályaival összhangban meghatározta az EMGA-ból az EMVA-ba átcsoportosított pénzeszközök teljes összegét a 2007-től 2013-ig terjedő költségvetési évek tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

A 2008/955/EK bizottsági határozat (2) módosította az 1782/2003/EK tanácsi rendelet 10. cikkének (2) bekezdése, 143d. és 143e. cikke alapján az EMGA, illetve az EMVA-kiadások számára rendelkezésre bocsátott összegek meghatározásáról szóló, 2006. május 24-i 2006/410/EK bizottsági határozatot (3), amely az 1782/2003/EK tanácsi rendeletben (4) előírt közvetlen kifizetések önkéntes modulációjának az 1782/2003/EK rendelet fent említett cikkeiben és a 378/2007/EK tanácsi rendelet (5) 4. cikkének (1) bekezdésében megállapított szabályaival összhangban meghatározta az EMGA-ból az EMVA-ba átcsoportosított pénzeszközök teljes összegét a 2007-től 2013-ig terjedő költségvetési évek tekintetében.

| (2) | A 2008/955/EK határozat elfogadása következtében helyénvaló kiigazítani az EMVA rendelkezésére bocsátott összegeket, és a kiigazított összegeket belefoglalni a közösségi vidékfejlesztési támogatás éves bontásába. |
| --- | --- |

(2)

A 2008/955/EK határozat elfogadása következtében helyénvaló kiigazítani az EMVA rendelkezésére bocsátott összegeket, és a kiigazított összegeket belefoglalni a közösségi vidékfejlesztési támogatás éves bontásába.

| (3) | A 2006/636/EK bizottsági határozatot (6) ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 2006/636/EK bizottsági határozatot (6) ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/636/EK határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ezt a határozatot a 2009. költségvetési évtől kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 17-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 277., 2005.10.21., 1. o.

1

(2)  HL L 338., 2008.12.17., 67. o.

2

(3)  HL L 163., 2006.6.15., 10. o.

3

(4)  HL L 270., 2003.10.21., 1. o.

4

(5)  HL L 95., 2007.4.5., 1. o.

5

(6)  HL L 261., 2006.9.22., 32. o.

6

---

MELLÉKLET

A 2007 és 2013 közötti időszakra szóló közösségi vidékfejlesztési támogatás tagállamonkénti bontásban

| (folyó árak EUR-ban) |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2007–2013 között összesen | A konvergenciacélkitűzés alapján jogosult régióknak juttatott legkisebb összeg
  (összesen) |
| Belgium | 63 991 299 | 63 957 784 | 60 238 083 | 59 783 509 | 59 367 519 | 57 095 480 | 54 576 632 | 419 010 306 | 40 744 223 |
| Bulgária (1) | 244 055 793 | 337 144 772 | 437 343 751 | 399 098 664 | 398 058 913 | 397 696 922 | 395 699 781 | 2 609 098 596 | 692 192 783 |
| Cseh Köztársaság | 396 623 321 | 392 638 892 | 388 036 387 | 400 932 774 | 406 640 636 | 412 672 094 | 417 962 250 | 2 815 506 354 | 1 635 417 906 |
| Dánia | 62 592 573 | 66 344 571 | 65 671 254 | 66 234 762 | 65 331 467 | 64 497 618 | 63 488 551 | 454 160 796 | 0 |
| Németország | 1 184 995 564 | 1 186 941 705 | 1 152 525 574 | 1 161 018 553 | 1 164 459 200 | 1 151 761 509 | 1 136 214 950 | 8 137 917 055 | 3 174 037 771 |
| Észtország | 95 608 462 | 95 569 377 | 95 696 594 | 100 929 353 | 104 639 066 | 108 913 401 | 113 302 602 | 714 658 855 | 387 221 654 |
| Írország | 373 683 516 | 355 014 220 | 331 071 422 | 335 372 252 | 326 098 528 | 318 171 063 | 308 803 589 | 2 348 214 590 | 0 |
| Görögország | 461 376 206 | 463 470 078 | 457 393 090 | 456 018 509 | 636 568 186 | 630 830 398 | 624 447 957 | 3 730 104 424 | 1 905 697 195 |
| Spanyolország | 286 654 092 | 1 277 647 305 | 1 275 950 901 | 1 298 574 047 | 1 120 313 000 | 1 114 078 191 | 1 105 464 263 | 7 478 681 799 | 3 178 127 204 |
| Franciaország | 931 041 833 | 942 359 146 | 911 821 939 | 934 088 155 | 971 090 147 | 958 717 557 | 943 394 332 | 6 592 513 109 | 568 263 981 |
| Olaszország | 1 142 143 461 | 1 135 428 298 | 1 127 350 921 | 1 155 713 236 | 1 325 406 589 | 1 320 949 382 | 1 313 305 996 | 8 520 297 883 | 3 341 091 825 |
| Ciprus | 26 704 860 | 24 772 842 | 22 749 762 | 23 071 507 | 22 402 714 | 21 783 947 | 21 037 942 | 162 523 574 | 0 |
| Lettország | 152 867 493 | 147 768 241 | 142 542 483 | 147 766 381 | 148 781 700 | 150 188 774 | 151 198 432 | 1 041 113 504 | 327 682 815 |
| Litvánia | 260 974 835 | 248 836 020 | 236 928 998 | 244 741 536 | 248 002 433 | 250 278 098 | 253 598 173 | 1 743 360 093 | 679 189 192 |
| Luxemburg | 14 421 997 | 13 661 411 | 12 655 487 | 12 818 190 | 12 487 289 | 12 181 368 | 11 812 084 | 90 037 826 | 0 |
| Magyarország | 570 811 818 | 537 525 661 | 498 635 432 | 509 252 494 | 547 603 625 | 563 304 619 | 578 709 743 | 3 805 843 392 | 2 496 094 593 |
| Málta | 12 434 359 | 11 527 788 | 10 656 597 | 10 544 212 | 10 347 884 | 10 459 190 | 10 663 325 | 76 633 355 | 18 077 067 |
| Hollandia | 70 536 869 | 72 638 338 | 71 391 337 | 72 215 293 | 70 606 648 | 69 682 449 | 68 550 233 | 495 621 167 | 0 |
| Ausztria | 628 154 610 | 594 709 669 | 553 552 057 | 560 657 505 | 545 170 574 | 531 468 629 | 514 856 948 | 3 928 569 992 | 31 938 190 |
| Lengyelország | 1 989 717 841 | 1 932 933 351 | 1 872 739 817 | 1 866 782 838 | 1 860 573 543 | 1 857 244 519 | 1 850 046 247 | 13 230 038 156 | 6 997 976 121 |
| Portugália | 560 524 173 | 562 491 944 | 557 240 154 | 606 561 895 | 611 642 601 | 611 692 105 | 610 872 156 | 4 121 025 028 | 2 180 735 857 |
| Románia (2) | 0 | 1 146 687 683 | 1 442 871 530 | 1 359 770 651 | 1 357 854 634 | 1 359 146 997 | 1 356 173 250 | 8 022 504 745 | 1 995 991 720 |
| Szlovénia | 149 549 387 | 139 868 094 | 129 728 049 | 129 354 946 | 124 076 091 | 118 858 866 | 113 031 296 | 904 466 729 | 287 815 759 |
| Szlovákia | 303 163 265 | 286 531 906 | 268 049 256 | 256 310 239 | 263 028 387 | 275 025 447 | 317 309 578 | 1 969 418 078 | 1 106 011 592 |
| Finnország | 335 121 543 | 316 143 440 | 293 685 407 | 297 667 134 | 289 390 092 | 282 108 238 | 273 317 053 | 2 087 432 907 | 0 |
| Svédország | 292 133 703 | 277 225 207 | 258 396 031 | 261 797 463 | 254 575 513 | 248 360 755 | 240 859 282 | 1 833 347 954 | 0 |
| Egyesült Királyság | 263 996 373 | 645 001 582 | 698 742 271 | 741 160 084 | 748 994 332 | 752 455 626 | 749 224 152 | 4 599 574 420 | 188 337 515 |
| Összesen | 10 873 879 246 | 13 274 839 325 | 13 373 664 584 | 13 468 236 182 | 13 693 511 311 | 13 649 623 242 | 13 597 920 797 | 91 931 674 687 | 31 232 644 963 |

(folyó árak EUR-ban)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2007–2013 között összesen

A konvergenciacélkitűzés alapján jogosult régióknak juttatott legkisebb összeg

(összesen)

Belgium

63 991 299

63 957 784

60 238 083

59 783 509

59 367 519

57 095 480

54 576 632

419 010 306

40 744 223

Bulgária (1)

244 055 793

337 144 772

437 343 751

399 098 664

398 058 913

397 696 922

395 699 781

2 609 098 596

692 192 783

Cseh Köztársaság

396 623 321

392 638 892

388 036 387

400 932 774

406 640 636

412 672 094

417 962 250

2 815 506 354

1 635 417 906

Dánia

62 592 573

66 344 571

65 671 254

66 234 762

65 331 467

64 497 618

63 488 551

454 160 796

0

Németország

1 184 995 564

1 186 941 705

1 152 525 574

1 161 018 553

1 164 459 200

1 151 761 509

1 136 214 950

8 137 917 055

3 174 037 771

Észtország

95 608 462

95 569 377

95 696 594

100 929 353

104 639 066

108 913 401

113 302 602

714 658 855

387 221 654

Írország

373 683 516

355 014 220

331 071 422

335 372 252

326 098 528

318 171 063

308 803 589

2 348 214 590

0

Görögország

461 376 206

463 470 078

457 393 090

456 018 509

636 568 186

630 830 398

624 447 957

3 730 104 424

1 905 697 195

Spanyolország

286 654 092

1 277 647 305

1 275 950 901

1 298 574 047

1 120 313 000

1 114 078 191

1 105 464 263

7 478 681 799

3 178 127 204

Franciaország

931 041 833

942 359 146

911 821 939

934 088 155

971 090 147

958 717 557

943 394 332

6 592 513 109

568 263 981

Olaszország

1 142 143 461

1 135 428 298

1 127 350 921

1 155 713 236

1 325 406 589

1 320 949 382

1 313 305 996

8 520 297 883

3 341 091 825

Ciprus

26 704 860

24 772 842

22 749 762

23 071 507

22 402 714

21 783 947

21 037 942

162 523 574

0

Lettország

152 867 493

147 768 241

142 542 483

147 766 381

148 781 700

150 188 774

151 198 432

1 041 113 504

327 682 815

Litvánia

260 974 835

248 836 020

236 928 998

244 741 536

248 002 433

250 278 098

253 598 173

1 743 360 093

679 189 192

Luxemburg

14 421 997

13 661 411

12 655 487

12 818 190

12 487 289

12 181 368

11 812 084

90 037 826

0

Magyarország

570 811 818

537 525 661

498 635 432

509 252 494

547 603 625

563 304 619

578 709 743

3 805 843 392

2 496 094 593

Málta

12 434 359

11 527 788

10 656 597

10 544 212

10 347 884

10 459 190

10 663 325

76 633 355

18 077 067

Hollandia

70 536 869

72 638 338

71 391 337

72 215 293

70 606 648

69 682 449

68 550 233

495 621 167

0

Ausztria

628 154 610

594 709 669

553 552 057

560 657 505

545 170 574

531 468 629

514 856 948

3 928 569 992

31 938 190

Lengyelország

1 989 717 841

1 932 933 351

1 872 739 817

1 866 782 838

1 860 573 543

1 857 244 519

1 850 046 247

13 230 038 156

6 997 976 121

Portugália

560 524 173

562 491 944

557 240 154

606 561 895

611 642 601

611 692 105

610 872 156

4 121 025 028

2 180 735 857

Románia (2)

0

1 146 687 683

1 442 871 530

1 359 770 651

1 357 854 634

1 359 146 997

1 356 173 250

8 022 504 745

1 995 991 720

Szlovénia

149 549 387

139 868 094

129 728 049

129 354 946

124 076 091

118 858 866

113 031 296

904 466 729

287 815 759

Szlovákia

303 163 265

286 531 906

268 049 256

256 310 239

263 028 387

275 025 447

317 309 578

1 969 418 078

1 106 011 592

Finnország

335 121 543

316 143 440

293 685 407

297 667 134

289 390 092

282 108 238

273 317 053

2 087 432 907

0

Svédország

292 133 703

277 225 207

258 396 031

261 797 463

254 575 513

248 360 755

240 859 282

1 833 347 954

0

Egyesült Királyság

263 996 373

645 001 582

698 742 271

741 160 084

748 994 332

752 455 626

749 224 152

4 599 574 420

188 337 515

Összesen

10 873 879 246

13 274 839 325

13 373 664 584

13 468 236 182

13 693 511 311

13 649 623 242

13 597 920 797

91 931 674 687

31 232 644 963

---

(1)  A 2007., a 2008. és a 2009. év vonatkozásában az EMOGA Garanciarészlegéből származó előirányzatok összege 193 715 561 EUR, 263 453 163 EUR és 337 004 104 EUR.

(2)  A 2007., a 2008. és a 2009. év vonatkozásában az EMOGA Garanciarészlegéből származó előirányzatok összege 610 786 223 EUR, 831 389 081 EUR és 1 058 369 098 EUR.

---

| 13.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 8/24 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 8/24

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. december 19.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelöléseknek és oltalom alatt álló földrajzi jelzéseknek az 510/2006/EK tanácsi rendeletben előírt nyilvántartásába történő bejegyzésre irányuló kérelem elutasításáról (Džiugas) (OFJ)

(az értesítés a C(2008) 8423. számú dokumentummal történt)

(Csak a litván nyelvű szöveg hiteles)

(2009/15/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében és ugyanezen rendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta a Litvánia által benyújtott és 2005. június 15-én beérkezett, a „Džiugas” névnek egy sajtfélére vonatkozóan, oltalom alatt álló földrajzi jelzésként történő bejegyzésére irányuló kérelmet. |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében és ugyanezen rendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta a Litvánia által benyújtott és 2005. június 15-én beérkezett, a „Džiugas” névnek egy sajtfélére vonatkozóan, oltalom alatt álló földrajzi jelzésként történő bejegyzésére irányuló kérelmet.

| (2) | A Bizottság kérésére Litvánia új termékleírást, valamint összefoglaló és kiegészítő információkat nyújtott be, amelyek 2006. július 3-án, 2006. december 5-én, illetve 2008. szeptember 3-án érkeztek be. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság kérésére Litvánia új termékleírást, valamint összefoglaló és kiegészítő információkat nyújtott be, amelyek 2006. július 3-án, 2006. december 5-én, illetve 2008. szeptember 3-án érkeztek be.

| (3) | A Bizottság többek között arra vonatkozóan kért felvilágosítást, hogy milyen kapcsolat van a bejegyzési kérelemben szereplő termék jellemzői és különleges földrajzi eredete között. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság többek között arra vonatkozóan kért felvilágosítást, hogy milyen kapcsolat van a bejegyzési kérelemben szereplő termék jellemzői és különleges földrajzi eredete között.

| (4) | A Litvánia által a kérelemhez kapcsolódóan benyújtott anyagot áttanulmányozva a Bizottság megállapította, hogy a szóban forgó sajtféle egyedi minősége, illetve jellemzői az előállítási módszerekből vezethetők le, és nem tulajdoníthatók a földrajzi eredetnek. A termékleírásban az a megállapítás szerepel, hogy a „Džiugas” sajt és annak származási helye közötti kapcsolat az előállítás során alkalmazott különleges módszerben testesül meg, amely olyan sajátos fizikai, kémiai és érzékszervi tulajdonságokat kölcsönöz a terméknek, amelyek más sajtokban nem mutathatók ki. Ezenkívül a termékleírás közli azt is, hogy a „Džiugas” sajt magasabb magnézium- és kalciumtartalma az előállítási módszerből ered, továbbá hogy a szóban forgó sajt egyedi érzékszervi tulajdonságait, nevezetesen a szürkés árnyalatokba hajló halványsárga színét és friss ízét az előállításhoz használt módszernek köszönheti. Mivel nem mutatható ki kapcsolat e tényezők és a földrajzi eredet között, a szóban forgó kérelem nem felel meg az oltalom alatt álló földrajzi jelzésként történő bejegyzésre vonatkozó alapvető követelményeknek. |
| --- | --- |

(4)

A Litvánia által a kérelemhez kapcsolódóan benyújtott anyagot áttanulmányozva a Bizottság megállapította, hogy a szóban forgó sajtféle egyedi minősége, illetve jellemzői az előállítási módszerekből vezethetők le, és nem tulajdoníthatók a földrajzi eredetnek. A termékleírásban az a megállapítás szerepel, hogy a „Džiugas” sajt és annak származási helye közötti kapcsolat az előállítás során alkalmazott különleges módszerben testesül meg, amely olyan sajátos fizikai, kémiai és érzékszervi tulajdonságokat kölcsönöz a terméknek, amelyek más sajtokban nem mutathatók ki. Ezenkívül a termékleírás közli azt is, hogy a „Džiugas” sajt magasabb magnézium- és kalciumtartalma az előállítási módszerből ered, továbbá hogy a szóban forgó sajt egyedi érzékszervi tulajdonságait, nevezetesen a szürkés árnyalatokba hajló halványsárga színét és friss ízét az előállításhoz használt módszernek köszönheti. Mivel nem mutatható ki kapcsolat e tényezők és a földrajzi eredet között, a szóban forgó kérelem nem felel meg az oltalom alatt álló földrajzi jelzésként történő bejegyzésre vonatkozó alapvető követelményeknek.

| (5) | Litvánia tehát nem bizonyította az 510/2006/EK rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának második francia bekezdése szerinti kapcsolat meglétét. |
| --- | --- |

(5)

Litvánia tehát nem bizonyította az 510/2006/EK rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának második francia bekezdése szerinti kapcsolat meglétét.

| (6) | A fentiek alapján a „Džiugas” név oltalom alatt álló földrajzi jelzésként történő bejegyzésére irányuló kérelmet el kell utasítani. |
| --- | --- |

(6)

A fentiek alapján a „Džiugas” név oltalom alatt álló földrajzi jelzésként történő bejegyzésére irányuló kérelmet el kell utasítani.

| (7) | Az e határozatban foglalt intézkedés összhangban van az oltalom alatt álló földrajzi jelzésekkel és az oltalom alatt álló eredetmegjelölésekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban foglalt intézkedés összhangban van az oltalom alatt álló földrajzi jelzésekkel és az oltalom alatt álló eredetmegjelölésekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság elutasítja a „Džiugas” név bejegyzésére irányuló kérelmet.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Litván Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 19-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

1

---

| 13.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 8/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 8/25

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. december 19.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelöléseknek és oltalom alatt álló földrajzi jelzéseknek az 510/2006/EK tanácsi rendeletben előírt nyilvántartásába történő bejegyzésre irányuló kérelem elutasításáról (Germantas) (OFJ)

(az értesítés a C(2008) 8430. számú dokumentummal történt)

(Csak a litván nyelvű szöveg hiteles)

(2009/16/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében és ugyanezen rendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta a Litvánia által benyújtott és 2005. június 15-én beérkezett, a „Germantas” névnek egy sajtfélére vonatkozóan, oltalom alatt álló földrajzi jelzésként történő bejegyzésére irányuló kérelmet. |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében és ugyanezen rendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta a Litvánia által benyújtott és 2005. június 15-én beérkezett, a „Germantas” névnek egy sajtfélére vonatkozóan, oltalom alatt álló földrajzi jelzésként történő bejegyzésére irányuló kérelmet.

| (2) | A Bizottság kérésére Litvánia új termékleírást, valamint összefoglaló és kiegészítő információkat nyújtott be, amelyek 2006. július 3-án, 2006. december 5-én, illetve 2008. szeptember 3-án érkeztek be. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság kérésére Litvánia új termékleírást, valamint összefoglaló és kiegészítő információkat nyújtott be, amelyek 2006. július 3-án, 2006. december 5-én, illetve 2008. szeptember 3-án érkeztek be.

| (3) | A Bizottság többek között arra vonatkozóan kért felvilágosítást, hogy milyen kapcsolat van a bejegyzési kérelemben szereplő termék jellemzői és különleges földrajzi eredete között. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság többek között arra vonatkozóan kért felvilágosítást, hogy milyen kapcsolat van a bejegyzési kérelemben szereplő termék jellemzői és különleges földrajzi eredete között.

| (4) | A Litvánia által a kérelemhez kapcsolódóan benyújtott anyagot áttanulmányozva a Bizottság megállapította, hogy a szóban forgó sajtféle egyedi jellemzői az előállítási módszerekből vezethetők le, és nem tulajdoníthatók a földrajzi eredetnek. A termékleírásban az a megállapítás szerepel, hogy a „Germantas” sajt és annak származási helye közötti kapcsolat az előállítás során alkalmazott különleges módszeren alapul, amely sajátos érzékszervi tulajdonságokat kölcsönöz a terméknek, megkülönböztetve azt más sajtféléktől. A termékleírás megerősíti, hogy a „Germantas” sajt jellemző érzékszervi tulajdonságai – nevezetesen a zöldestől a szürkésig terjedő árnyalatokba hajló halvány sárgás szín, a savanyított tej, a tejsavó és a pasztőrözött tej lágy zamata, valamint a magas hőmérsékleten pasztőrözött tej enyhén savanykás íze – az előállítási módszerrel függenek össze. A leírásban szerepel továbbá az is, hogy a „Germantas” sajt jellegzetes színét annak köszönheti, hogy olyan áttetsző vagy színes fóliában érlelik, amely korlátozza a fényérzékeny vegyületek fény hatására végbemenő bomlását. Mivel nem mutatható ki kapcsolat e tényezők és a földrajzi eredet között, a szóban forgó kérelem nem felel meg az oltalom alatt álló földrajzi jelzésként történő bejegyzésre vonatkozó alapvető követelményeknek. |
| --- | --- |

(4)

A Litvánia által a kérelemhez kapcsolódóan benyújtott anyagot áttanulmányozva a Bizottság megállapította, hogy a szóban forgó sajtféle egyedi jellemzői az előállítási módszerekből vezethetők le, és nem tulajdoníthatók a földrajzi eredetnek. A termékleírásban az a megállapítás szerepel, hogy a „Germantas” sajt és annak származási helye közötti kapcsolat az előállítás során alkalmazott különleges módszeren alapul, amely sajátos érzékszervi tulajdonságokat kölcsönöz a terméknek, megkülönböztetve azt más sajtféléktől. A termékleírás megerősíti, hogy a „Germantas” sajt jellemző érzékszervi tulajdonságai – nevezetesen a zöldestől a szürkésig terjedő árnyalatokba hajló halvány sárgás szín, a savanyított tej, a tejsavó és a pasztőrözött tej lágy zamata, valamint a magas hőmérsékleten pasztőrözött tej enyhén savanykás íze – az előállítási módszerrel függenek össze. A leírásban szerepel továbbá az is, hogy a „Germantas” sajt jellegzetes színét annak köszönheti, hogy olyan áttetsző vagy színes fóliában érlelik, amely korlátozza a fényérzékeny vegyületek fény hatására végbemenő bomlását. Mivel nem mutatható ki kapcsolat e tényezők és a földrajzi eredet között, a szóban forgó kérelem nem felel meg az oltalom alatt álló földrajzi jelzésként történő bejegyzésre vonatkozó alapvető követelményeknek.

| (5) | Litvánia tehát nem bizonyította az 510/2006/EK rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának második francia bekezdése szerinti kapcsolat meglétét. |
| --- | --- |

(5)

Litvánia tehát nem bizonyította az 510/2006/EK rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának második francia bekezdése szerinti kapcsolat meglétét.

| (6) | A fentiek alapján a „Germantas” név oltalom alatt álló földrajzi jelzésként történő bejegyzésére irányuló kérelmet el kell utasítani. |
| --- | --- |

(6)

A fentiek alapján a „Germantas” név oltalom alatt álló földrajzi jelzésként történő bejegyzésére irányuló kérelmet el kell utasítani.

| (7) | Az e határozatban foglalt intézkedés összhangban van az oltalom alatt álló földrajzi jelzésekkel és az oltalom alatt álló eredetmegjelölésekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban foglalt intézkedés összhangban van az oltalom alatt álló földrajzi jelzésekkel és az oltalom alatt álló eredetmegjelölésekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság elutasítja a „Germantas” név bejegyzésére irányuló kérelmet.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Litván Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 19-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

1

---

| 13.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 8/26 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 8/26

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. december 19.)

a munkavállalók kiküldetésével foglalkozó szakértői bizottság felállításáról

(2009/17/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

mivel:

| (1) | A munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) és különösen annak 4. cikke egyértelmű kötelezettségeket ír elő a nemzeti közigazgatások közötti együttműködés tekintetében, és a tagállamok hatáskörébe utalja az ilyen együttműködéshez szükséges feltételek megteremtését. A fenti irányelv egyértelműen kötelezővé teszi a tagállamok számára, hogy megtegyék a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy a foglalkoztatásra vonatkozó szabályokkal és feltételekkel kapcsolatos információk általánosan elérhetővé váljanak nem csupán a külföldi szolgáltatók, hanem az érintett, kiküldetésben lévő munkavállalók számára is. |
| --- | --- |

(1)

A munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) és különösen annak 4. cikke egyértelmű kötelezettségeket ír elő a nemzeti közigazgatások közötti együttműködés tekintetében, és a tagállamok hatáskörébe utalja az ilyen együttműködéshez szükséges feltételek megteremtését. A fenti irányelv egyértelműen kötelezővé teszi a tagállamok számára, hogy megtegyék a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy a foglalkoztatásra vonatkozó szabályokkal és feltételekkel kapcsolatos információk általánosan elérhetővé váljanak nem csupán a külföldi szolgáltatók, hanem az érintett, kiküldetésben lévő munkavállalók számára is.

| (2) | A Bizottság a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „A munkavállalók szolgáltatásnyújtás keretében történő kiküldetéséről: az előnyök és a potenciál maximalizálása a munkavállalók védelmének biztosítása mellett” című, 2007. június 13-i közleményében (2) kinyilvánította azon szándékát, miszerint magas szintű bizottságot kell felállítani annak érdekében, hogy a tagállamok támogatást és segítséget kapjanak a bevált gyakorlatok felismerésében és egymással való megosztásában, hogy intézményesítsék a kormányzati szakértők jelenlegi, informális csoportját, továbbá hogy rendszeresen, formálisan bevonják a szociális partnereket. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „A munkavállalók szolgáltatásnyújtás keretében történő kiküldetéséről: az előnyök és a potenciál maximalizálása a munkavállalók védelmének biztosítása mellett” című, 2007. június 13-i közleményében (2) kinyilvánította azon szándékát, miszerint magas szintű bizottságot kell felállítani annak érdekében, hogy a tagállamok támogatást és segítséget kapjanak a bevált gyakorlatok felismerésében és egymással való megosztásában, hogy intézményesítsék a kormányzati szakértők jelenlegi, informális csoportját, továbbá hogy rendszeresen, formálisan bevonják a szociális partnereket.

| (3) | A Bizottság a szolgáltatások nyújtásának keretében a munkavállalók kiküldetése terén a megerősített igazgatási együttműködésről szóló 2008. április 3-i ajánlásában (3) leírta, hogy a tagállamoknak aktívan részt kell venniük a munkavállalók kiküldetése terén a helyes gyakorlat meghatározásának és cseréjének rendszeres és hivatalos folyamatában a Bizottság által e célból létrehozott együttműködési fórumokon keresztül. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a szolgáltatások nyújtásának keretében a munkavállalók kiküldetése terén a megerősített igazgatási együttműködésről szóló 2008. április 3-i ajánlásában (3) leírta, hogy a tagállamoknak aktívan részt kell venniük a munkavállalók kiküldetése terén a helyes gyakorlat meghatározásának és cseréjének rendszeres és hivatalos folyamatában a Bizottság által e célból létrehozott együttműködési fórumokon keresztül.

| (4) | A Tanács 2008. június 9-i következtetéseiben felkérte a Bizottságot, hogy szakértői bizottság felállításával intézményesítse a munkavállalók kiküldetésével foglalkozó informális csoportot. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács 2008. június 9-i következtetéseiben felkérte a Bizottságot, hogy szakértői bizottság felállításával intézményesítse a munkavállalók kiküldetésével foglalkozó informális csoportot.

| (5) | A fenti tanácsi következtetések szerint a felállítandó bizottságnak be kell vonnia az ellenőrzésért felelős közjogi szerveket, mint például a munkaügyi felügyelő hatóságok, továbbá a megfelelő szinteken és a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban rendszeresen és hivatalosan is be kell vonnia a szociális partnereket, különösen a szociális partnerek képviselőit azon ágazatokban, amelyekben gyakran fordul elő munkavállalók kiküldetése. |
| --- | --- |

(5)

A fenti tanácsi következtetések szerint a felállítandó bizottságnak be kell vonnia az ellenőrzésért felelős közjogi szerveket, mint például a munkaügyi felügyelő hatóságok, továbbá a megfelelő szinteken és a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban rendszeresen és hivatalosan is be kell vonnia a szociális partnereket, különösen a szociális partnerek képviselőit azon ágazatokban, amelyekben gyakran fordul elő munkavállalók kiküldetése.

| (6) | Ezért szakértői bizottságot kell létrehozni a munkavállalók kiküldetése területén, és meg kell határozni annak feladatait, felelősségét és felépítését. |
| --- | --- |

(6)

Ezért szakértői bizottságot kell létrehozni a munkavállalók kiküldetése területén, és meg kell határozni annak feladatait, felelősségét és felépítését.

| (7) | A szakértői bizottság többek között a következő feladatokat látná el: a tagállamok támogatása és segítése a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok felismerésében és egymással való megosztásában; a lényeges információk megosztásának ösztönzése; azoknak a kérdéseknek és nehézségeknek a vizsgálata, amelyek a munkavállalók kiküldetésére vonatkozó szabályozás gyakorlati alkalmazása, illetve gyakorlati végrehajtása során esetlegesen felmerülhetnek; az információkhoz való hozzáférés és az igazgatási együttműködés javítása terén elért haladás szoros nyomon követése, ideértve egy elektronikus információmegosztási rendszer lehetséges kifejlesztését. |
| --- | --- |

(7)

A szakértői bizottság többek között a következő feladatokat látná el: a tagállamok támogatása és segítése a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok felismerésében és egymással való megosztásában; a lényeges információk megosztásának ösztönzése; azoknak a kérdéseknek és nehézségeknek a vizsgálata, amelyek a munkavállalók kiküldetésére vonatkozó szabályozás gyakorlati alkalmazása, illetve gyakorlati végrehajtása során esetlegesen felmerülhetnek; az információkhoz való hozzáférés és az igazgatási együttműködés javítása terén elért haladás szoros nyomon követése, ideértve egy elektronikus információmegosztási rendszer lehetséges kifejlesztését.

| (8) | A bizottságnak az egyes tagállamokban a munkavállalók szolgáltatásnyújtás keretében történő kiküldetésére alkalmazandó szabályok végrehajtásáért, alkalmazásáért és nyomon követéséért felelős vagy abban érintett nemzeti hatóságokat képviselő szakértőkből kell állnia. E szakértőknek átfogó ismeretekkel, kompetenciákkal és tapasztalatokkal kell rendelkezniük a különböző érintett szakpolitikai területek vonatkozásában. A nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban a bizottságban képviseltethetik magukat a jogszabályok ellenőrzésért felelős szakmai szervek – mint például a munkaügyi felügyelő hatóságok –, illetve a szociális partnerek. |
| --- | --- |

(8)

A bizottságnak az egyes tagállamokban a munkavállalók szolgáltatásnyújtás keretében történő kiküldetésére alkalmazandó szabályok végrehajtásáért, alkalmazásáért és nyomon követéséért felelős vagy abban érintett nemzeti hatóságokat képviselő szakértőkből kell állnia. E szakértőknek átfogó ismeretekkel, kompetenciákkal és tapasztalatokkal kell rendelkezniük a különböző érintett szakpolitikai területek vonatkozásában. A nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban a bizottságban képviseltethetik magukat a jogszabályok ellenőrzésért felelős szakmai szervek – mint például a munkaügyi felügyelő hatóságok –, illetve a szociális partnerek.

| (9) | A bizottságnak emellett hivatalosan és rendszeresen be kell vonnia az európai szintű szociális partnereket, különösen azon ágazatok képviseletében, amelyekben gyakran fordul elő munkavállalók kiküldetése – pl. építőipar, munkaerő-kölcsönzés, vendéglátás, mezőgazdaság és szállítás. Olyan szakértők jártasságára is kell tudnia építeni, akik a napirendjén szereplő különleges témával kapcsolatos speciális kompetenciákkal rendelkeznek. |
| --- | --- |

(9)

A bizottságnak emellett hivatalosan és rendszeresen be kell vonnia az európai szintű szociális partnereket, különösen azon ágazatok képviseletében, amelyekben gyakran fordul elő munkavállalók kiküldetése – pl. építőipar, munkaerő-kölcsönzés, vendéglátás, mezőgazdaság és szállítás. Olyan szakértők jártasságára is kell tudnia építeni, akik a napirendjén szereplő különleges témával kapcsolatos speciális kompetenciákkal rendelkeznek.

| (10) | Lehetővé kell tenni, hogy megfigyelőként részt vehessenek az EGT/EFTA államok, az EFTA Felügyeleti Hatóság, a csatlakozni kívánó és a tagjelölt országok, valamint Svájc képviselői. |
| --- | --- |

(10)

Lehetővé kell tenni, hogy megfigyelőként részt vehessenek az EGT/EFTA államok, az EFTA Felügyeleti Hatóság, a csatlakozni kívánó és a tagjelölt országok, valamint Svájc képviselői.

| (11) | A 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (4) mellékletében megállapított bizottsági biztonsági szabályok sérelme nélkül meg kell állapítani azokat a szabályokat, amelyek szerint a tagok információkat hozhatnak nyilvánosságra. |
| --- | --- |

(11)

A 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (4) mellékletében megállapított bizottsági biztonsági szabályok sérelme nélkül meg kell állapítani azokat a szabályokat, amelyek szerint a tagok információkat hozhatnak nyilvánosságra.

| (12) | A bizottság tagjaira vonatkozó személyes adatokat a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kell feldolgozni. |
| --- | --- |

(12)

A bizottság tagjaira vonatkozó személyes adatokat a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kell feldolgozni.

| (13) | A felmerülő költségeket a Progress közösségi foglalkoztatási és társadalmi szolidaritási program létrehozásáról szóló, 2006. október 24-i 1672/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (6) keretében kell finanszírozni, |
| --- | --- |

(13)

A felmerülő költségeket a Progress közösségi foglalkoztatási és társadalmi szolidaritási program létrehozásáról szóló, 2006. október 24-i 1672/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (6) keretében kell finanszírozni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Létrejön a munkavállalók kiküldetésével foglalkozó szakértői bizottság (a továbbiakban: a bizottság).

2. cikk

Feladatok

A bizottság a következő feladatokat látja el:

| 1. | támogatja és segíti a tagállamokat a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok felismerésében és egymással való fokozottabb megosztásában; |
| --- | --- |

1.

támogatja és segíti a tagállamokat a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok felismerésében és egymással való fokozottabb megosztásában;

| 2. | ösztönzi a lényeges információk megosztását, beleértve a tagállamok és/vagy szociális partnerek közötti, már létező (kétoldalú) igazgatási együttműködés formáira vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

2.

ösztönzi a lényeges információk megosztását, beleértve a tagállamok és/vagy szociális partnerek közötti, már létező (kétoldalú) igazgatási együttműködés formáira vonatkozó információkat;

| 3. | megvizsgálja a 96/71/EK irányelv vagy a nemzeti végrehajtási intézkedések végrehajtásával és gyakorlati alkalmazásával kapcsolatos kérdéseket, nehézségeket, valamint specifikus problémákat, valamint az irányelv érvényesítésével kapcsolatos kérdéseket; |
| --- | --- |

3.

megvizsgálja a 96/71/EK irányelv vagy a nemzeti végrehajtási intézkedések végrehajtásával és gyakorlati alkalmazásával kapcsolatos kérdéseket, nehézségeket, valamint specifikus problémákat, valamint az irányelv érvényesítésével kapcsolatos kérdéseket;

| 4. | megvizsgálja a 96/71/EK irányelv 3. cikke (10) bekezdésének alkalmazásából eredő esetleges nehézségeket; |
| --- | --- |

4.

megvizsgálja a 96/71/EK irányelv 3. cikke (10) bekezdésének alkalmazásából eredő esetleges nehézségeket;

| 5. | nyomon követi az információkhoz való hozzáférés és az igazgatási együttműködés javítása terén elért haladást, és ebben az összefüggésben értékeli többek között az igazgatási együttműködés fokozását szolgáló információmegosztáshoz legmegfelelőbb technikai támogatási lehetőségeket, ideértve egy elektronikus információs rendszer létrehozását; |
| --- | --- |

5.

nyomon követi az információkhoz való hozzáférés és az igazgatási együttműködés javítása terén elért haladást, és ebben az összefüggésben értékeli többek között az igazgatási együttműködés fokozását szolgáló információmegosztáshoz legmegfelelőbb technikai támogatási lehetőségeket, ideértve egy elektronikus információs rendszer létrehozását;

| 6. | szükség esetén megvizsgálja a munkavállalók jogainak és pozíciójuk védelmének tényleges betartását és érvényesítését elősegítő lehetőségeket; |
| --- | --- |

6.

szükség esetén megvizsgálja a munkavállalók jogainak és pozíciójuk védelmének tényleges betartását és érvényesítését elősegítő lehetőségeket;

| 7. | mélyrehatóan vizsgálja a gyakorlati, határokon átnyúló érvényesítéssel kapcsolatos problémákat a meglévő problémák megoldása, a meglévő jogi eszközök gyakorlati alkalmazásának javítása és szükség esetén a tagállamok közötti kölcsönös segítségnyújtás fokozása érdekében. |
| --- | --- |

7.

mélyrehatóan vizsgálja a gyakorlati, határokon átnyúló érvényesítéssel kapcsolatos problémákat a meglévő problémák megoldása, a meglévő jogi eszközök gyakorlati alkalmazásának javítása és szükség esetén a tagállamok közötti kölcsönös segítségnyújtás fokozása érdekében.

3. cikk

Tagság – a tagok kinevezése

(1)   Minden tagállam két képviselőt nevez ki a bizottságba. A tagállamok két helyettest is kinevezhetnek.

Képviselőik kinevezésekor a tagállamoknak be kell vonniuk a munkavállalók kiküldetésére alkalmazandó jogszabályok ellenőrzéséért felelős közjogi szerveket, mint például a munkaügyi felügyelő hatóságok. A nemzeti jogszabályokkal vagy gyakorlattal összhangban a szociális partnereket is bevonhatják.

(2)   A bizottság ülésein – a szervezeteik és a Bizottság által meghatározott eljárásoknak megfelelően – megfigyelőként részt vehetnek az iparág két oldalának közösségi szintű képviselői, illetve a szociális partnerek képviselői azon ágazatokban, amelyekben gyakran fordul elő munkavállalók kiküldetése.

E képviselőket a Bizottság nevezi ki a közösségi vagy ágazati szintű érintett szociális partnerek javaslata alapján.

E megfigyelői csoport legfeljebb 20 tagból állhat, az alábbi összetételben:

| — | öt tag a közösségi szintű munkaadói szervezetek képviseletében, |
| --- | --- |

—

öt tag a közösségi szintű munkaadói szervezetek képviseletében,

| — | öt tag a közösségi szintű munkavállalói szervezetek képviseletében, |
| --- | --- |

—

öt tag a közösségi szintű munkavállalói szervezetek képviseletében,

| — | legfeljebb tíz tag (egyenletesen elosztva a munkaadói és a munkavállalói szervezetek között) azon ágazatok szociális partnereinek képviseletében, amelyekben gyakran fordul elő munkavállalók kiküldetése. |
| --- | --- |

—

legfeljebb tíz tag (egyenletesen elosztva a munkaadói és a munkavállalói szervezetek között) azon ágazatok szociális partnereinek képviseletében, amelyekben gyakran fordul elő munkavállalók kiküldetése.

(3)   Megfigyelőként ugyancsak részt vehetnek a bizottság ülésein az EGT/EFTA államok, az EFTA Felügyeleti Hatóság, a csatlakozni kívánó és a tagjelölt országok, valamint Svájc képviselői.

(4)   A tagok nevének rögzítését, feldolgozását és közzétételét a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezéseinek megfelelően kell végrehajtani.

4. cikk

Működés

(1)   A bizottság elnöki tisztét a Bizottság tölti be.

(2)   A bizottság a Bizottság egyetértésével alcsoportokat hozhat létre konkrét kérdések megvizsgálására; az alcsoportok működésének feltételeit a bizottság határozza meg. Megbízatásuk teljesítésével az alcsoportokat feloszlatják.

(3)   A Bizottsággal egyetértésben eseti alapon is meg lehet hívni a bizottság vagy alcsoportjai vitájára szakértőket – ideértve a tárgyalt kérdéskörben különleges kompetenciával rendelkező nemzetközi szervezetek képviselőit –, amennyiben ez hasznos és/vagy szükséges.

(4)   A bizottság és alcsoportjai a megállapított eljárásoknak és menetrendnek megfelelően rendszerint a Bizottság épületeiben üléseznek. A bizottság összehívható ettől eltérő helyszínen is, különösen olyan tagállam javaslatára, amely a bizottság, annak valamely alcsoportja vagy a mondott tagállam számára különös fontossággal bíró eseménnyel kapcsolatban kívánja vendégül látni a bizottságot vagy valamely alcsoportját.

A titkársági feladatok ellátásáról a Bizottság gondoskodik. A bizottság és az alcsoportok ülésein részt vehetnek a Bizottság egyéb olyan tisztviselői, akiket a téma érint.

(5)   A bizottság a Bizottság által elfogadott eljárási szabályzat-minta alapján fogadja el saját eljárási szabályzatát.

(6)   A bizottság vagy alcsoportja tanácskozásain való részvétel keretében szerzett információk nem terjeszthetők, amennyiben a Bizottság véleménye szerint ezek bizalmasnak minősülnek.

(7)   A Bizottság az adott dokumentum eredeti nyelvén interneten közzéteheti a bizottság összefoglalóit, megállapításait, részmegállapításait vagy munkadokumentumait.

5. cikk

Költségtérítés

A bizottság tevékenységével összefüggésben a tagok, a megfigyelők és a meghívott szakértők részéről felmerülő utazási és – szükség esetén – tartózkodási költségeket a Bizottság a külső szakértőknek nyújtandó költségtérítésre irányadó bizottsági szabályoknak megfelelően téríti vissza.

A tagok, megfigyelők és meghívott szakértők szolgálataikért nem részesülnek díjazásban.

A humán és igazgatási erőforrásra irányuló igényt az éves elosztási eljárás keretén belül a költségvetési megszorítások figyelembevételével az irányító főigazgatóságnak odaítélhető keretösszeg fedezi.

6. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 19-én.

a Bizottság részéről

Vladimír ŠPIDLA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 18., 1997.1.21., 1. o.

1

(2)  COM(2007) 304 végleges.

2

(3)  HL C 85., 2008.4.4., 1. o.

3

(4)  HL L 317., 2001.12.3., 1. o.

4

(5)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

5

(6)  HL L 315., 2006.11.15., 1. o.

6

---

| 13.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 8/29 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 8/29

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. december 22.)

a bébikompok EN 1273:2005 szabványának a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv általános biztonsági előírásának való megfeleléséről és a szabványhivatkozás Hivatalos Lapban történő közzétételéről

(az értesítés a C(2008) 8616. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/18/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

A műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 5. cikkével összhangban felállított állandó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 2001/95/EK irányelv 3. cikkének (1) bekezdése szerint a gyártók kizárólag biztonságos terméket hozhatnak forgalomba. |
| --- | --- |

(1)

A 2001/95/EK irányelv 3. cikkének (1) bekezdése szerint a gyártók kizárólag biztonságos terméket hozhatnak forgalomba.

| (2) | A 2001/95/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése értelmében egy terméket a vonatkozó nemzeti szabványok hatálya alá tartozó veszélyek és veszélykategóriák tekintetében biztonságosnak lehet tekinteni, ha az megfelel az olyan európai szabványokat átvevő önkéntesen alkalmazott nemzeti szabványoknak, amelyeknek a hivatkozásait a Bizottság az irányelv 4. cikke (2) bekezdésével összhangban az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdette. |
| --- | --- |

(2)

A 2001/95/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése értelmében egy terméket a vonatkozó nemzeti szabványok hatálya alá tartozó veszélyek és veszélykategóriák tekintetében biztonságosnak lehet tekinteni, ha az megfelel az olyan európai szabványokat átvevő önkéntesen alkalmazott nemzeti szabványoknak, amelyeknek a hivatkozásait a Bizottság az irányelv 4. cikke (2) bekezdésével összhangban az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdette.

| (3) | Az irányelv 4. cikkének (1) bekezdése szerint az európai szabványokat a Bizottság felhatalmazása alapján európai szabványügyi testületeknek kell megállapítaniuk. A Bizottság kihirdeti az ezekre a szabványokra történő hivatkozásokat. |
| --- | --- |

(3)

Az irányelv 4. cikkének (1) bekezdése szerint az európai szabványokat a Bizottság felhatalmazása alapján európai szabványügyi testületeknek kell megállapítaniuk. A Bizottság kihirdeti az ezekre a szabványokra történő hivatkozásokat.

| (4) | Az irányelv 4. cikkének (2) bekezdése megállapítja az európai szabványügyi testületek által az irányelv hatálybalépése előtt elfogadott szabványok hivatkozásainak közzétételére vonatkozó eljárást. Amennyiben ezek a szabványok biztosítják az általános biztonsági előírásnak való megfelelést, a Bizottság dönt a hivatkozásaik kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezekben az esetekben a Bizottság, saját kezdeményezésből vagy egy tagállam kérésére, az irányelv 15. cikkének (2) bekezdése szerint megállapított eljárással összhangban dönt arról, hogy a kérdéses szabvány megfelel-e az általános biztonsági előírásnak. A Bizottság a szabványra történő hivatkozás kihirdetéséről a 98/34/EK irányelv 5. cikkével létrehozott bizottsággal történő konzultációt követően dönt. A Bizottság döntéséről értesíti a tagállamokat. |
| --- | --- |

(4)

Az irányelv 4. cikkének (2) bekezdése megállapítja az európai szabványügyi testületek által az irányelv hatálybalépése előtt elfogadott szabványok hivatkozásainak közzétételére vonatkozó eljárást. Amennyiben ezek a szabványok biztosítják az általános biztonsági előírásnak való megfelelést, a Bizottság dönt a hivatkozásaik kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezekben az esetekben a Bizottság, saját kezdeményezésből vagy egy tagállam kérésére, az irányelv 15. cikkének (2) bekezdése szerint megállapított eljárással összhangban dönt arról, hogy a kérdéses szabvány megfelel-e az általános biztonsági előírásnak. A Bizottság a szabványra történő hivatkozás kihirdetéséről a 98/34/EK irányelv 5. cikkével létrehozott bizottsággal történő konzultációt követően dönt. A Bizottság döntéséről értesíti a tagállamokat.

| (5) | A bébikomp olyan eszköz, amely a még járni nem tudó gyermeket segíti az önálló helyváltoztatásban. Az utóbbi 20 év európai és az egyesült államokbeli kórházi sürgősségi ellátásra vonatkozó adatai következetesen arról tanúskodnak, hogy a bébikomp használata során fennáll az elesés veszélye, mert megnöveli az önállóan állni vagy járni nem tudó gyermekek mozgékonyságát és sebességét. |
| --- | --- |

(5)

A bébikomp olyan eszköz, amely a még járni nem tudó gyermeket segíti az önálló helyváltoztatásban. Az utóbbi 20 év európai és az egyesült államokbeli kórházi sürgősségi ellátásra vonatkozó adatai következetesen arról tanúskodnak, hogy a bébikomp használata során fennáll az elesés veszélye, mert megnöveli az önállóan állni vagy járni nem tudó gyermekek mozgékonyságát és sebességét.

| (6) | A bébikomp használata során előforduló balesetek főleg lépcsőn való leesés, illetve felborulás miatt történnek meg, különösen amikor a gyermek olyan egyenetlen felszínt próbál átlépni, mint például a küszöb vagy a szőnyegsarok. Az ilyen balesetekből származó sérülések nagyon veszélyesek, mert az esetek nagy részében a gyermek fejét érintik. |
| --- | --- |

(6)

A bébikomp használata során előforduló balesetek főleg lépcsőn való leesés, illetve felborulás miatt történnek meg, különösen amikor a gyermek olyan egyenetlen felszínt próbál átlépni, mint például a küszöb vagy a szőnyegsarok. Az ilyen balesetekből származó sérülések nagyon veszélyesek, mert az esetek nagy részében a gyermek fejét érintik.

| (7) | 1997 szeptemberében a Bizottság felhatalmazást adott az Európai Szabványügyi Bizottságnak (CEN) a bébikomp által lehetővé tett fokozott mozgékonyság és sebesség miatti, a még járni nem tudó gyermeket érintő specifikus biztonsági kockázatok tanulmányozására a kapcsolódó szabványban, amelyet a CEN éppen akkor fejlesztett ki. |
| --- | --- |

(7)

1997 szeptemberében a Bizottság felhatalmazást adott az Európai Szabványügyi Bizottságnak (CEN) a bébikomp által lehetővé tett fokozott mozgékonyság és sebesség miatti, a még járni nem tudó gyermeket érintő specifikus biztonsági kockázatok tanulmányozására a kapcsolódó szabványban, amelyet a CEN éppen akkor fejlesztett ki.

| (8) | Az EN 1273 szabvány CEN által elfogadott első verzióját a Bizottság 2001-ben nem megfelelőnek minősítette, mivel a szabvány figyelmen kívül hagyta a felhatalmazásban leírt specifikus kockázatot. |
| --- | --- |

(8)

Az EN 1273 szabvány CEN által elfogadott első verzióját a Bizottság 2001-ben nem megfelelőnek minősítette, mivel a szabvány figyelmen kívül hagyta a felhatalmazásban leírt specifikus kockázatot.

| (9) | Az EN 1273 szabvány 2005. májusi felülvizsgált verziója viszont már tartalmazza a bizottsági felhatalmazásban kért stabilitási vizsgálatokat és a lépcsőn történő leesés, illetve felborulás kockázatát csökkentő szerkezeti követelményeket. |
| --- | --- |

(9)

Az EN 1273 szabvány 2005. májusi felülvizsgált verziója viszont már tartalmazza a bizottsági felhatalmazásban kért stabilitási vizsgálatokat és a lépcsőn történő leesés, illetve felborulás kockázatát csökkentő szerkezeti követelményeket.

| (10) | Az EN 1273:2005 szabványt a tagállamok piacfelügyeleti hatóságai széleskörben használják, amint azt már számos, erre a szabványra hivatkozó RAPEX értesítés megerősített. Továbbá néhány tagállam is erre a szabványra hivatkozik gyermekápolási cikkekről szóló jogszabályaiban (3). |
| --- | --- |

(10)

Az EN 1273:2005 szabványt a tagállamok piacfelügyeleti hatóságai széleskörben használják, amint azt már számos, erre a szabványra hivatkozó RAPEX értesítés megerősített. Továbbá néhány tagállam is erre a szabványra hivatkozik gyermekápolási cikkekről szóló jogszabályaiban (3).

| (11) | Az EN 1273:2005 szabvány által a lépcsőn történő leesés és a felborulás ellen nyújtott fokozott biztonság javítja a bébikomp használatából eredő balesetek passzív megelőzését. |
| --- | --- |

(11)

Az EN 1273:2005 szabvány által a lépcsőn történő leesés és a felborulás ellen nyújtott fokozott biztonság javítja a bébikomp használatából eredő balesetek passzív megelőzését.

| (12) | A Bizottság úgy találja, hogy az EN 1273:2005 szabvány teljesíti az általános biztonsági előírást. Mivel a szabványt a 2001/95/EK irányelv hatálybalépése előtti felhatalmazás alapján fogadták el, az EN 1273:2005 hivatkozást a 4. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében megállapított eljárással összhangban kell közzétenni. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság úgy találja, hogy az EN 1273:2005 szabvány teljesíti az általános biztonsági előírást. Mivel a szabványt a 2001/95/EK irányelv hatálybalépése előtti felhatalmazás alapján fogadták el, az EN 1273:2005 hivatkozást a 4. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében megállapított eljárással összhangban kell közzétenni.

| (13) | Az EN 1273:2005 szabványnak az általános biztonsági előírással való megfeleléséről szóló ezen határozat a Bizottság kezdeményezésére született. |
| --- | --- |

(13)

Az EN 1273:2005 szabványnak az általános biztonsági előírással való megfeleléséről szóló ezen határozat a Bizottság kezdeményezésére született.

| (14) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2001/95/EK irányelvben felállított bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2001/95/EK irányelvben felállított bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A „Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Bébikomp. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek” című EN 1273:2005 szabvány megfelel a 2001/95/EK irányelv általános biztonsági előírásának azon veszélyek tekintetében, amelyekre az előírás kiterjed.

2. cikk

Az EN 1273:2005 szabványra történő hivatkozást közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjának C részében.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 22-én.

a Bizottság részéről

Meglena KUNEVA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 11., 2002.1.15., 4. o.

1

(2)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o.

2

(3)  Franciaország: Avis relatif à l’application du décret no 91-1292 du 20 décembre 1991 relatif à la prévention des risques résultant de l’usage des articles de puériculture (JO du 8 avril 2008).

3

o

Ausztria: Kinderlaufhilfenverordnung 2007, Austrian Official Journal, 7 August 2008

---

| 13.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 8/31 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 8/31

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. január 9.)

a 2008/655/EK határozatnak a bizonyos tagállamokban előforduló kéknyelv-betegség elleni sürgősségi vakcinázási tervek jóváhagyása és a 2007. és 2008. évi közösségi pénzügyi hozzájárulás mértékének megállapítása tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2008) 8966. számú dokumentummal történt)

(Csak a cseh, dán, francia, holland, német, olasz, portugál, spanyol és svéd nyelvű szöveg hiteles)

(2009/19/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a kéknyelv-betegség elleni védekezésre és felszámolására vonatkozó külön rendelkezések megállapításáról szóló, 2000. november 20-i 2000/75/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozatra (2) és különösen annak 3. cikke (3) és (4) bekezdésére és (5) bekezdésének második francia bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos tagállamokban előforduló kéknyelv-betegség elleni sürgősségi vakcinázási tervek jóváhagyásáról és a 2007. és 2008. évi közösségi pénzügyi hozzájárulás mértékének megállapításáról szóló, 2008. július 24-i 2008/655/EK bizottsági határozat (3) jóváhagyta Belgium, a Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia és Portugália vakcinázási terveit, és meghatározta a közösségi pénzügyi hozzájárulás maximális összegét. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos tagállamokban előforduló kéknyelv-betegség elleni sürgősségi vakcinázási tervek jóváhagyásáról és a 2007. és 2008. évi közösségi pénzügyi hozzájárulás mértékének megállapításáról szóló, 2008. július 24-i 2008/655/EK bizottsági határozat (3) jóváhagyta Belgium, a Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia és Portugália vakcinázási terveit, és meghatározta a közösségi pénzügyi hozzájárulás maximális összegét.

| (2) | 2008 második felében számos tagállamban észlelték a kéknyelv-betegség megjelenését. A kéknyelv-betegség 8. szerotípusa első alkalommal jelent meg Ausztriában és Svédországban. A kéknyelv-betegség 8. szerotípusának új kitörését fedezték fel Dániában és Spanyolországban. Emellett a kéknyelv-betegség 1. szerotípusa tovább terjedt Franciaországban, Spanyolországban és Portugáliában. |
| --- | --- |

(2)

2008 második felében számos tagállamban észlelték a kéknyelv-betegség megjelenését. A kéknyelv-betegség 8. szerotípusa első alkalommal jelent meg Ausztriában és Svédországban. A kéknyelv-betegség 8. szerotípusának új kitörését fedezték fel Dániában és Spanyolországban. Emellett a kéknyelv-betegség 1. szerotípusa tovább terjedt Franciaországban, Spanyolországban és Portugáliában.

| (3) | Mivel Ausztriában és Svédországban a betegség a 2008/655/EK határozat kihirdetését követően tört ki, e két tagállam a vakcinázási tervet túl későn nyújtotta be ahhoz, hogy az említett határozat 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőt be tudta volna tartani. Ezért az időközi jelentésekkel kapcsolatos rendelkezések – többek között a közösségi hozzájárulás csökkentésére vonatkozók – nem vonatkoznak az említett tagállamokra. |
| --- | --- |

(3)

Mivel Ausztriában és Svédországban a betegség a 2008/655/EK határozat kihirdetését követően tört ki, e két tagállam a vakcinázási tervet túl későn nyújtotta be ahhoz, hogy az említett határozat 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőt be tudta volna tartani. Ezért az időközi jelentésekkel kapcsolatos rendelkezések – többek között a közösségi hozzájárulás csökkentésére vonatkozók – nem vonatkoznak az említett tagállamokra.

| (4) | Az érintett tagállamok tájékoztatták a Bizottságot és a többi tagállamot a betegség kitöréséről. E tagállamok benyújtották a sürgősségi vakcinázásra vonatkozó új vagy módosított tervüket, amelyben ismertették a 2007 és 2008 folyamán felhasználandó oltóanyagadagok hozzávetőleges számát és a vakcinázások végrehajtásának becsült költségeit. A Bizottság állat-egészségügyi és pénzügyi szempontból egyaránt értékelte az Ausztria és Svédország által benyújtott új terveket, valamint a Dánia, Spanyolország, Franciaország, Hollandia és Portugália által benyújtott módosított terveket, és megállapította, hogy azok összhangban állnak a vonatkozó közösségi állat-egészségügyi jogszabályokkal. A kéknyelv-betegség elleni vakcinázást az érintett tagállamokban ezért a 2000/75/EK irányelv 9. cikkének (2) bekezdésével összhangban jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(4)

Az érintett tagállamok tájékoztatták a Bizottságot és a többi tagállamot a betegség kitöréséről. E tagállamok benyújtották a sürgősségi vakcinázásra vonatkozó új vagy módosított tervüket, amelyben ismertették a 2007 és 2008 folyamán felhasználandó oltóanyagadagok hozzávetőleges számát és a vakcinázások végrehajtásának becsült költségeit. A Bizottság állat-egészségügyi és pénzügyi szempontból egyaránt értékelte az Ausztria és Svédország által benyújtott új terveket, valamint a Dánia, Spanyolország, Franciaország, Hollandia és Portugália által benyújtott módosított terveket, és megállapította, hogy azok összhangban állnak a vonatkozó közösségi állat-egészségügyi jogszabályokkal. A kéknyelv-betegség elleni vakcinázást az érintett tagállamokban ezért a 2000/75/EK irányelv 9. cikkének (2) bekezdésével összhangban jóvá kell hagyni.

| (5) | A kiadások támogathatóságát jelenleg a 2007. november 1-je és 2008. december 31-e között fizetett költségekre korlátozzák. A sürgősségi vakcinázási tervek azonban 2008 végéig fennmaradnak. Ezért a kiadások támogathatósága tekintetében a vakcinázás elvégzése a meghatározó ügyleti tény. Az említett időszakban történő meghatározó ügyleti tényre vonatkozó intézkedések jogosultak társfinanszírozásra. |
| --- | --- |

(5)

A kiadások támogathatóságát jelenleg a 2007. november 1-je és 2008. december 31-e között fizetett költségekre korlátozzák. A sürgősségi vakcinázási tervek azonban 2008 végéig fennmaradnak. Ezért a kiadások támogathatósága tekintetében a vakcinázás elvégzése a meghatározó ügyleti tény. Az említett időszakban történő meghatározó ügyleti tényre vonatkozó intézkedések jogosultak társfinanszírozásra.

| (6) | A 2008/655/EK határozatot tehát ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 2008/655/EK határozatot tehát ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2008/655/EK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 1. cikk első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „A 2007. november 1-jétől2008. december 31-ig tartó időszakra Belgium, a Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Ausztria, Portugália és Svédország által benyújtott, technikai és pénzügyi rendelkezésekből álló vakcinázási terveket a Bizottság jóváhagyja.” |
| --- | --- |

1.

A 1. cikk első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A 2007. november 1-jétől2008. december 31-ig tartó időszakra Belgium, a Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Ausztria, Portugália és Svédország által benyújtott, technikai és pénzügyi rendelkezésekből álló vakcinázási terveket a Bizottság jóváhagyja.”

| 2. | A 2. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A 2007. és 2008. évben, a kéknyelv-betegség elleni küzdelem során alkalmazott sürgősségi intézkedések tekintetében, az 1. cikkben említett kéknyelv-betegség elleni sürgősségi vakcinázási tervek alapján Belgium, a Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Ausztria, Portugália és Svédország egyedi közösségi pénzügyi hozzájárulásra jogosult, melynek mértéke a következő:” |
| --- | --- |

2.

A 2. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A 2007. és 2008. évben, a kéknyelv-betegség elleni küzdelem során alkalmazott sürgősségi intézkedések tekintetében, az 1. cikkben említett kéknyelv-betegség elleni sürgősségi vakcinázási tervek alapján Belgium, a Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Ausztria, Portugália és Svédország egyedi közösségi pénzügyi hozzájárulásra jogosult, melynek mértéke a következő:”

| 3. | A 4. cikk (1) bekezdésében a d) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | a tagállamban a 2007. november 1. és 2008. december 31. közötti időszakban felmerült és a jelentés benyújtását megelőzően kifizetett költségekre vonatkozó, a mellékletnek megfelelően elektronikus formában elkészített végleges pénzügyi jelentés;” |
| --- | --- | --- |

3.

A 4. cikk (1) bekezdésében a d) pont helyébe a következő szöveg lép:

„d)

a tagállamban a 2007. november 1. és 2008. december 31. közötti időszakban felmerült és a jelentés benyújtását megelőzően kifizetett költségekre vonatkozó, a mellékletnek megfelelően elektronikus formában elkészített végleges pénzügyi jelentés;”

| 4. | A 4. cikk (1) bekezdése az alábbi albekezdéssel egészül ki:
  „Az (1) bekezdés a) és b) pontja, valamint a (2) bekezdés rendelkezései azonban nem alkalmazandók az Ausztria és Svédország által benyújtott tervekre.” |
| --- | --- |

4.

A 4. cikk (1) bekezdése az alábbi albekezdéssel egészül ki:

„Az (1) bekezdés a) és b) pontja, valamint a (2) bekezdés rendelkezései azonban nem alkalmazandók az Ausztria és Svédország által benyújtott tervekre.”

2. cikk

Címzettek

E határozat címzettjei a Belga Királyság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Portugál Köztársaság és a Svéd Királyság.

Kelt Brüsszelben, 2009. január 9-én.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 327., 2000.12.22., 74. o.

1

(2)  HL L 224., 1990.8.18., 19. o.

2

(3)  HL L 214., 2008.8.9., 66. o.

3

---

Helyesbítések

| 13.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 8/33 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 8/33

---

Helyesbítés a baromfira vonatkozó egyes forgalmazási előírások tekintetében az 1234/2007/EK tanácsi rendelet végrehajtási szabályainak meghatározásáról szóló, 2008. június 16-i 543/2008/EK bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 157., 2008. június 17.
  )

| 1. | A 66. és 67. oldalon, a IV. melléklet táblázata helyébe az alábbi táblázat lép: |
| --- | --- |

1.

A 66. és 67. oldalon, a IV. melléklet táblázata helyébe az alábbi táblázat lép:

„IV. MELLÉKLET

11. cikk (1) melléklet –   tartási módok

| | bg | es | cs | da | de | et | el | en | fr | it | lv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | Хранен с ... % ...
  гъска, хранена с овес | Alimentado con ... % de ...
  Oca engordada con avena | Krmena z ... % (čím) ...
  Husa krmená ovsem | Fodret med ... % ...
  Havrefodret gås | Gefüttert mit ... % ...
  Hafermastgans | Söödetud ..., mis sisaldab ... % ...
  Kaeraga toidetud hani | Έχει τραφεί με ... % ...
  Χήνα που παχαίνεται με βρώμη | Fed with ... % of ...
  Oats fed goose | Alimenté avec ... % de ...
  Oie nourrie à l'avoine | Alimentato con il ... % di ...
  Oca ingrassata con avena | Baroti ar ... % ...
  ar auzām barotas zosis |
| b) | Екстензивно закрито
  (отгледан на закрито) | Sistema extensivo en gallinero | Extenzivní v hale | Ekstensivt staldopdræt
  (skrabe ...) | Extensive Bodenhaltung | Ekstensiivne seespidamine
  (lindlas pidamine) | Εκτατικής εκτροφής | Extensive indoor
  (barnreared) | Élevé à l'intérieur:
  système extensif | Estensivo al coperto | Turēšana galvenokārt telpās
  (“Audzēti kūtī”) |
| c) | Свободен начин на отглеждане | Gallinero con salida libre | Volný výběh | Fritgående | Freilandhaltung | Vabapidamine | Ελεύθερης βοσκής | Free range | Sortant à l'extérieur | All'aperto | Brīvā turēšana |
| d) | Традиционен свободен начин на отглеждане | Granja al aire libre | Tradiční volný výběh | Frilands ... | Bäuerliche Freilandhaltung | Traditsiooniline vabapidamine | Παραδοσιακής ελεύθερης βοσκής | Traditional free range | Fermier-élevé en plein air | Rurale all'aperto | Tradicionālā brīvā turēšana |
| e) | Свободен начин на отглеждане – пълна свобода | Granja de cría en libertad | Volný výběh – úplná volnost | Frilands ... opdrættet i fuld frihed | Bäuerliche Freilandhaltung
  Unbegrenzter Auslauf | Täieliku liikumisvabadusega traditsiooniline vabapidamine | Απεριόριστης ελεύθερης βοσκής | Free-range — total freedom | Fermier-élevé en liberté | Rurale in libertà | Brīvā turēšana – pilnīgā brīvībā |

bg

es

cs

da

de

et

el

en

fr

it

lv

a)

Хранен с ... % ...

гъска, хранена с овес

Alimentado con ... % de ...

Oca engordada con avena

Krmena z ... % (čím) ...

Husa krmená ovsem

Fodret med ... % ...

Havrefodret gås

Gefüttert mit ... % ...

Hafermastgans

Söödetud ..., mis sisaldab ... % ...

Kaeraga toidetud hani

Έχει τραφεί με ... % ...

Χήνα που παχαίνεται με βρώμη

Fed with ... % of ...

Oats fed goose

Alimenté avec ... % de ...

Oie nourrie à l'avoine

Alimentato con il ... % di ...

Oca ingrassata con avena

Baroti ar ... % ...

ar auzām barotas zosis

b)

Екстензивно закрито

(отгледан на закрито)

Sistema extensivo en gallinero

Extenzivní v hale

Ekstensivt staldopdræt

(skrabe ...)

Extensive Bodenhaltung

Ekstensiivne seespidamine

(lindlas pidamine)

Εκτατικής εκτροφής

Extensive indoor

(barnreared)

Élevé à l'intérieur:

système extensif

Estensivo al coperto

Turēšana galvenokārt telpās

(“Audzēti kūtī”)

c)

Свободен начин на отглеждане

Gallinero con salida libre

Volný výběh

Fritgående

Freilandhaltung

Vabapidamine

Ελεύθερης βοσκής

Free range

Sortant à l'extérieur

All'aperto

Brīvā turēšana

d)

Традиционен свободен начин на отглеждане

Granja al aire libre

Tradiční volný výběh

Frilands ...

Bäuerliche Freilandhaltung

Traditsiooniline vabapidamine

Παραδοσιακής ελεύθερης βοσκής

Traditional free range

Fermier-élevé en plein air

Rurale all'aperto

Tradicionālā brīvā turēšana

e)

Свободен начин на отглеждане – пълна свобода

Granja de cría en libertad

Volný výběh – úplná volnost

Frilands ... opdrættet i fuld frihed

Bäuerliche Freilandhaltung

Unbegrenzter Auslauf

Täieliku liikumisvabadusega traditsiooniline vabapidamine

Απεριόριστης ελεύθερης βοσκής

Free-range — total freedom

Fermier-élevé en liberté

Rurale in libertà

Brīvā turēšana – pilnīgā brīvībā

| | lt | hu | mt | nl | pl | pt | ro | sk | sl | fi | sv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | Lesinta ... % ...
  Avižomis penėtos žąsys | ... %-ban ...-val/vel etetve
  Zabbal etetett liba | Mitmugħa bi ... % ta’ ...
  Wiżża mitmugħa bilħafur | Gevoed met ... % ...
  Met haver vetgemeste gans | Żywione z udziałem ... % ...
  tucz owsiany (gęsi) | Alimentado com ... % de ...
  Ganso engordado com aveia | Furajate cu ... % de ...
  Gâște furajate cu ovăz | Kŕmené ... % ...
  husi kŕmené ovsom | Krmljeno z ... %
  gos, krmljena z ovsom | Ruokittu rehulla, joka sisältää ... %
  Kauralla ruokittu hanhi | Utfodrad med ... % ...
  Havreutfodrad gås |
| b) | Ekstensyvus paukščių auginimas patalpose
  (tvartuose) | Istállóban külterjesen tartott | Imrobbija ġewwa: sistema estensiva | Scharrel ... binnengehouden | Ekstensywny chów ściółkowy | Produção extensiva em interior | Crescute în spații închise – sistem extensiv | Chované na hlbokej podstielke (chov v hale) | Ekstenzivna zaprta reja | Laajaperäinen sisäkasvatus | Extensivt uppfödd inomhus |
| c) | Laisvai auginami paukščiai | Szabadtartás | Trobbija fil-beraħ
  (free range) | Scharrel ... met uitloop | Chów wybiegowy | Produção em semiliberdade | Creștere liberă | Výbehový chov (chov v exteriéri) | Prosta reja | Vapaa laidun | Tillgång till utomhusvistelse |
| d) | Tradiciškai laisvai auginami paukščiai | Hagyományos szabadtartás | Trobbija fil-beraħ tradizzjonali | Boerenscharrel ... met uitloop
  Hoeve ... met uitloop | Tradycyjny chów wybiegowy | Produção ao ar livre | Creștere liberă tradițională | Chované navol'no | Tradicionalna prosta reja | Vapaa laidun – perinteinen kasvatustapa | Traditionell utomhusvistelse |
| e) | Visiškoje laisvėje auginami paukščiai | Teljes szabadtartás | Trobbija fil-beraħ – libertà totali | Boerenscharrel ... met vrije uitloop
  Hoeve ... met vrije uitloop | Chów wybiegowy bez ograniczeń | Produção em liberdade | Creștere liberă totală | Úplne vol'ný chov | Prosta reja – neomejen izpust | Vapaa laidun – täydellinen liikkumavapaus | Uppfödd i full frihet” |

lt

hu

mt

nl

pl

pt

ro

sk

sl

fi

sv

a)

Lesinta ... % ...

Avižomis penėtos žąsys

... %-ban ...-val/vel etetve

Zabbal etetett liba

Mitmugħa bi ... % ta’ ...

Wiżża mitmugħa bilħafur

Gevoed met ... % ...

Met haver vetgemeste gans

Żywione z udziałem ... % ...

tucz owsiany (gęsi)

Alimentado com ... % de ...

Ganso engordado com aveia

Furajate cu ... % de ...

Gâște furajate cu ovăz

Kŕmené ... % ...

husi kŕmené ovsom

Krmljeno z ... %

gos, krmljena z ovsom

Ruokittu rehulla, joka sisältää ... %

Kauralla ruokittu hanhi

Utfodrad med ... % ...

Havreutfodrad gås

b)

Ekstensyvus paukščių auginimas patalpose

(tvartuose)

Istállóban külterjesen tartott

Imrobbija ġewwa: sistema estensiva

Scharrel ... binnengehouden

Ekstensywny chów ściółkowy

Produção extensiva em interior

Crescute în spații închise – sistem extensiv

Chované na hlbokej podstielke (chov v hale)

Ekstenzivna zaprta reja

Laajaperäinen sisäkasvatus

Extensivt uppfödd inomhus

c)

Laisvai auginami paukščiai

Szabadtartás

Trobbija fil-beraħ

(free range)

Scharrel ... met uitloop

Chów wybiegowy

Produção em semiliberdade

Creștere liberă

Výbehový chov (chov v exteriéri)

Prosta reja

Vapaa laidun

Tillgång till utomhusvistelse

d)

Tradiciškai laisvai auginami paukščiai

Hagyományos szabadtartás

Trobbija fil-beraħ tradizzjonali

Boerenscharrel ... met uitloop

Hoeve ... met uitloop

Tradycyjny chów wybiegowy

Produção ao ar livre

Creștere liberă tradițională

Chované navol'no

Tradicionalna prosta reja

Vapaa laidun – perinteinen kasvatustapa

Traditionell utomhusvistelse

e)

Visiškoje laisvėje auginami paukščiai

Teljes szabadtartás

Trobbija fil-beraħ – libertà totali

Boerenscharrel ... met vrije uitloop

Hoeve ... met vrije uitloop

Chów wybiegowy bez ograniczeń

Produção em liberdade

Creștere liberă totală

Úplne vol'ný chov

Prosta reja – neomejen izpust

Vapaa laidun – täydellinen liikkumavapaus

Uppfödd i full frihet”

| 2. | A 82. oldalon, a XI. mellékletben: |
| --- | --- |

2.

A 82. oldalon, a XI. mellékletben:

a következő szövegrész:

„Germany

| Bundesforschungsanstalt für Ernährung und Lebensmittel |
| --- |
| Standort Kulmbach |
| E.C.-Baumann-Straße 20 |
| D-95326 Kulmbach [...] |

Bundesforschungsanstalt für Ernährung und Lebensmittel

Standort Kulmbach

E.C.-Baumann-Straße 20

D-95326 Kulmbach [...]

Italy

| Ministero Politiche Agricole e Forestali |
| --- |
| Ispettorato centrale per il controllo della qualità dei prodotti agroalimentari |
| Laboratorio di Modena |
| Via Jacopo Cavedone n. 29 |
| I-41100 Modena [...] |

Ministero Politiche Agricole e Forestali

Ispettorato centrale per il controllo della qualità dei prodotti agroalimentari

Laboratorio di Modena

Via Jacopo Cavedone n. 29

I-41100 Modena [...]

Hungary

| Országos Élelmiszervizsgáló Intézet |
| --- |
| Budapest 94. Pf. 1740 |
| Mester u. 81. |
| HU-1465”, |

Országos Élelmiszervizsgáló Intézet

Budapest 94. Pf. 1740

Mester u. 81.

HU-1465”,

helyesen:

„Germany

| Max Rubner-Institut |
| --- |
| Bundesforschungsinstitut für Ernährung und Lebensmittel |
| (Federal Research Institute of Nutrition and Food) |
| - Institut für Sicherheit und Qualität bei Fleisch - |
| (Department of Safety and Quality of Meat) |
| E.-C.-Baumann-Str. 20 |
| D-95326 Kulmbach [...] |

Max Rubner-Institut

Bundesforschungsinstitut für Ernährung und Lebensmittel

(Federal Research Institute of Nutrition and Food)

- Institut für Sicherheit und Qualität bei Fleisch -

(Department of Safety and Quality of Meat)

E.-C.-Baumann-Str. 20

D-95326 Kulmbach [...]

Italy

| Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali |
| --- |
| Ispettorato centrale per il controllo della qualità dei prodotti agroalimentari |
| Laboratorio di Modena |
| Via Jacopo Cavedone N. 29 |
| IT – 41100 Modena [...] |

Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali

Ispettorato centrale per il controllo della qualità dei prodotti agroalimentari

Laboratorio di Modena

Via Jacopo Cavedone N. 29

IT – 41100 Modena [...]

Hungary

| Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság |
| --- |
| (Central Agricultural Office Food and Feed Safety Directorate) |
| Budapest 94. Pf. 1740 |
| Mester u. 81 |
| HU-1465”. |

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság

(Central Agricultural Office Food and Feed Safety Directorate)

Budapest 94. Pf. 1740

Mester u. 81

HU-1465”.

| 3. | A 68. oldalon, az V. mellékletben: |
| --- | --- |

3.

A 68. oldalon, az V. mellékletben:

a következő szövegrész:

| „a) | ... %-ban ...-val etetett”, |
| --- | --- |

„a)

... %-ban ...-val etetett”,

helyesen:

| „a) | ... %-ban ...-val/vel etetve”. |
| --- | --- |

„a)

... %-ban ...-val/vel etetve”.

---

13.1.2009

| 13.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 8/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 8/s3

---

MEGJEGYZÉS AZ OLVASÓHOZ

Az intézmények úgy határoztak, hogy a jövőben nem tüntetik fel szövegeikben az idézett jogszabály utolsó módosítását.

Ellenkező jelzés hiányában, az itt megjelent szövegekben a jogszabályokra történő hivatkozást a hatályos változatukra történő hivatkozásként kell értelmezni.

---