# Jurnalul Oficial L 322/2008

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 322 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 512 decembrie 2008 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 322

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 512 decembrie 2008

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 1187/2008 al Consiliului din 27 noiembrie 2008 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de glutamat de monosodiu originare din Republica Populară Chineză | 1 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 1188/2008 al Comisiei din 1 decembrie 2008 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 9 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 1189/2008 al Comisiei din 25 noiembrie 2008 de stabilire a normelor de aplicare, în anul 2009, a contingentelor tarifare de import pentru produsele din categoria baby beef originare din Croația, Bosnia și Herțegovina, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Serbia, Kosovo și Muntenegru | 11 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 1190/2008 al Comisiei din 28 noiembrie 2008 de modificare pentru a 101-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a anumitor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Quaida și cu talibanii | 25 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 1191/2008 al Comisiei din 1 decembrie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1186/2008 de stabilire a taxelor de import în sectorul cerealelor începând cu 1 decembrie 2008 | 27 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (CE) nr. 1187/2008 al Consiliului din 27 noiembrie 2008 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de glutamat de monosodiu originare din Republica Populară Chineză

1

Regulamentul (CE) nr. 1188/2008 al Comisiei din 1 decembrie 2008 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

9

*

Regulamentul (CE) nr. 1189/2008 al Comisiei din 25 noiembrie 2008 de stabilire a normelor de aplicare, în anul 2009, a contingentelor tarifare de import pentru produsele din categoria baby beef originare din Croația, Bosnia și Herțegovina, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Serbia, Kosovo și Muntenegru

11

*

Regulamentul (CE) nr. 1190/2008 al Comisiei din 28 noiembrie 2008 de modificare pentru a 101-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a anumitor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Quaida și cu talibanii

25

Regulamentul (CE) nr. 1191/2008 al Comisiei din 1 decembrie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1186/2008 de stabilire a taxelor de import în sectorul cerealelor începând cu 1 decembrie 2008

27

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2008/896/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 20 noiembrie 2008 privind orientări pentru programele de supraveghere a sănătății animale bazate pe evaluarea riscului prevăzute în Directiva 2006/88/CE a Consiliului
  [notificată cu numărul C(2008) 6787]

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2008/897/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 28 noiembrie 2008 de aprobare a programelor anuale și multianuale de eradicare, combatere și monitorizare a anumitor boli ale animalelor și zoonoze, prezentate de statele membre pentru 2009 și următorii ani, precum și a contribuției financiare a Comunității la aceste programe
  [notificată cu numărul C(2008) 7415] | 39 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

2008/896/CE

*

Decizia Comisiei din 20 noiembrie 2008 privind orientări pentru programele de supraveghere a sănătății animale bazate pe evaluarea riscului prevăzute în Directiva 2006/88/CE a Consiliului
  [notificată cu numărul C(2008) 6787]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2008) 6787]

1

30

2008/897/CE

*

Decizia Comisiei din 28 noiembrie 2008 de aprobare a programelor anuale și multianuale de eradicare, combatere și monitorizare a anumitor boli ale animalelor și zoonoze, prezentate de statele membre pentru 2009 și următorii ani, precum și a contribuției financiare a Comunității la aceste programe
  [notificată cu numărul C(2008) 7415]

[notificată cu numărul C(2008) 7415]

39

| | | III   Acte adoptate în temeiul Tratatului UE |
| --- | --- | --- |
| | | ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE |
| | * | Acțiunea comună 2008/898/PESC a Consiliului din 1 decembrie 2008 de prelungire a mandatului Reprezentantului Special al Uniunii Europene pe lângă Uniunea Africană | 50 |

III   Acte adoptate în temeiul Tratatului UE

ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE

*

Acțiunea comună 2008/898/PESC a Consiliului din 1 decembrie 2008 de prelungire a mandatului Reprezentantului Special al Uniunii Europene pe lângă Uniunea Africană

50

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Aviz cititorilor (A se vedea coperta a treia) | s3 |

*

Aviz cititorilor (A se vedea coperta a treia)

Aviz cititorilor

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 2.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 322/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1187/2008 AL CONSILIULUI

din 27 noiembrie 2008

de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de glutamat de monosodiu originare din Republica Populară Chineză

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,

având în vedere propunerea Comisiei, prezentată după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Măsuri provizorii

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 492/2008 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), Comisia a instituit o taxă antidumping provizorie la importurile de glutamat de monosodiu originare din Republica Populară Chineză (RPC). |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 492/2008 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), Comisia a instituit o taxă antidumping provizorie la importurile de glutamat de monosodiu originare din Republica Populară Chineză (RPC).

1.2.   Procedura ulterioară

| (2) | În urma notificării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis impunerea măsurilor antidumping provizorii (denumită în continuare „comunicarea constatărilor provizorii”), unele părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile care au cerut acest lucru au avut posibilitatea de a fi audiate. Comisia a continuat să solicite și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. |
| --- | --- |

(2)

În urma notificării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis impunerea măsurilor antidumping provizorii (denumită în continuare „comunicarea constatărilor provizorii”), unele părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile care au cerut acest lucru au avut posibilitatea de a fi audiate. Comisia a continuat să solicite și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive.

| (3) | Comisia și-a continuat ancheta cu privire la aspectele de interes comunitar și a efectuat o analiză a informațiilor oferite de unii utilizatori și furnizori comunitari după impunerea măsurilor antidumping provizorii. |
| --- | --- |

(3)

Comisia și-a continuat ancheta cu privire la aspectele de interes comunitar și a efectuat o analiză a informațiilor oferite de unii utilizatori și furnizori comunitari după impunerea măsurilor antidumping provizorii.

| (4) | Observațiile prezentate de părțile interesate oral și în scris au fost examinate și, după caz, constatările provizorii au fost modificate în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Observațiile prezentate de părțile interesate oral și în scris au fost examinate și, după caz, constatările provizorii au fost modificate în consecință.

| (5) | Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea impunerii unor măsuri antidumping definitive asupra importurilor de glutamat de monosodiu originare din RPC, precum și a perceperii definitive a sumelor depuse sub formă de taxă provizorie. De asemenea, părților le-a fost acordat un termen pentru a-și putea formula observațiile în urma acestei notificări. |
| --- | --- |

(5)

Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea impunerii unor măsuri antidumping definitive asupra importurilor de glutamat de monosodiu originare din RPC, precum și a perceperii definitive a sumelor depuse sub formă de taxă provizorie. De asemenea, părților le-a fost acordat un termen pentru a-și putea formula observațiile în urma acestei notificări.

| (6) | Se reamintește faptul că ancheta privind practicile de dumping și prejudiciul cauzat a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2006 și 30 iunie 2007 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). În ceea ce privește tendințele relevante pentru evaluarea prejudiciului, Comisia a analizat datele referitoare la perioada începând din aprilie 2004 și până la sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(6)

Se reamintește faptul că ancheta privind practicile de dumping și prejudiciul cauzat a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2006 și 30 iunie 2007 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). În ceea ce privește tendințele relevante pentru evaluarea prejudiciului, Comisia a analizat datele referitoare la perioada începând din aprilie 2004 și până la sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada examinată”).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

| (7) | În absența unor observații cu privire la produsul în cauză și la produsul similar, se confirmă considerentele 12-14 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(7)

În absența unor observații cu privire la produsul în cauză și la produsul similar, se confirmă considerentele 12-14 din regulamentul provizoriu.

3.   DUMPINGUL

3.1.   Aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază

| (8) | În absența unor observații cu privire la aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază pentru un producător-exportator din RPC, se confirmă considerentele 15-18 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(8)

În absența unor observații cu privire la aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază pentru un producător-exportator din RPC, se confirmă considerentele 15-18 din regulamentul provizoriu.

3.2.   Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”)

| (9) | În urma comunicării constatărilor provizorii, cei doi producători-exportatori chinezi cărora nu li se acordase TEP au contestat constatările provizorii. |
| --- | --- |

(9)

În urma comunicării constatărilor provizorii, cei doi producători-exportatori chinezi cărora nu li se acordase TEP au contestat constatările provizorii.

| (10) | În cazul primei societăți s-a declarat că, în opinia sa, normele contabile internaționale (IAS) impuneau doar pregătirea de conturi consolidate, fără a cere și auditarea conform IAS a conturilor consolidate. |
| --- | --- |

(10)

În cazul primei societăți s-a declarat că, în opinia sa, normele contabile internaționale (IAS) impuneau doar pregătirea de conturi consolidate, fără a cere și auditarea conform IAS a conturilor consolidate.

| (11) | În această privință, ar trebui reamintit faptul că, în ciuda mai multor solicitări, societatea respectivă nu a furnizat situațiile financiare consolidate relevante, inclusiv raportul de audit, nici sub forma pretinsă în cadrul cererii de acordare a TEP, nici în timpul vizitelor la fața locului în RPC. IAS stabilesc și explică principii contabile agreate la nivel internațional și asigură îndrumare în ceea ce privește modul de aplicare a acestora. Efectuarea unui audit al registrelor contabile în conformitate cu IAS constă în a se asigura, în cadrul auditului, că registrele contabile au fost elaborate și prezentate conform IAS și că acestea respectă IAS. În cazul încălcării unor asemenea principii, raportul de audit ar trebui să precizeze impactul pe care îl are nerespectarea, precum și motivele pentru care nu au fost aplicate principiile IAS. IAS 27, în special, stabilește în mod clar condițiile conform cărora societățile trebuie să își elaboreze și să își prezinte conturile consolidate. Societatea nu contestă faptul că aceste condiții se aplicau în cazul ei în contextul anchetei referitoare la cererea de acordare a TEP. |
| --- | --- |

(11)

În această privință, ar trebui reamintit faptul că, în ciuda mai multor solicitări, societatea respectivă nu a furnizat situațiile financiare consolidate relevante, inclusiv raportul de audit, nici sub forma pretinsă în cadrul cererii de acordare a TEP, nici în timpul vizitelor la fața locului în RPC. IAS stabilesc și explică principii contabile agreate la nivel internațional și asigură îndrumare în ceea ce privește modul de aplicare a acestora. Efectuarea unui audit al registrelor contabile în conformitate cu IAS constă în a se asigura, în cadrul auditului, că registrele contabile au fost elaborate și prezentate conform IAS și că acestea respectă IAS. În cazul încălcării unor asemenea principii, raportul de audit ar trebui să precizeze impactul pe care îl are nerespectarea, precum și motivele pentru care nu au fost aplicate principiile IAS. IAS 27, în special, stabilește în mod clar condițiile conform cărora societățile trebuie să își elaboreze și să își prezinte conturile consolidate. Societatea nu contestă faptul că aceste condiții se aplicau în cazul ei în contextul anchetei referitoare la cererea de acordare a TEP.

| (12) | Articolul 2 alineatul (7) litera (c) a doua liniuță din regulamentul de bază prevede în mod clar că societățile care solicită TEP trebuie să dețină registre contabile de bază care să facă obiectul unui audit independent conform IAS și care să fie utilizate pentru toate scopurile. Reiese astfel clar că aceste conturi nu ar trebui să fie doar elaborate, ci să facă și obiectul unui audit conform IAS. Absența unui audit conform IAS nu permite Comisiei să stabilească dacă aceste conturi au fost sau nu elaborate conform IAS. Numai pe această bază nu s-a putut concluziona că este îndeplinit cel de al doilea criteriu. |
| --- | --- |

(12)

Articolul 2 alineatul (7) litera (c) a doua liniuță din regulamentul de bază prevede în mod clar că societățile care solicită TEP trebuie să dețină registre contabile de bază care să facă obiectul unui audit independent conform IAS și care să fie utilizate pentru toate scopurile. Reiese astfel clar că aceste conturi nu ar trebui să fie doar elaborate, ci să facă și obiectul unui audit conform IAS. Absența unui audit conform IAS nu permite Comisiei să stabilească dacă aceste conturi au fost sau nu elaborate conform IAS. Numai pe această bază nu s-a putut concluziona că este îndeplinit cel de al doilea criteriu.

| (13) | Același producător-exportator a pretins în continuare că, în opinia sa, compensarea veniturilor și a cheltuielilor nu era de natură materială și că nedezvăluirea nu putea să influențeze deciziile de natură economică ale utilizatorilor, luate pe baza situațiilor financiare. Prin urmare, IAS nu au fost încălcate. |
| --- | --- |

(13)

Același producător-exportator a pretins în continuare că, în opinia sa, compensarea veniturilor și a cheltuielilor nu era de natură materială și că nedezvăluirea nu putea să influențeze deciziile de natură economică ale utilizatorilor, luate pe baza situațiilor financiare. Prin urmare, IAS nu au fost încălcate.

| (14) | Această declarație pare totuși să o contrazică pe prima, conform căreia conturile ar trebui să fie elaborate, dar nu să și facă obiectul unui audit conform IAS. În acest caz, societățile însele, și nu auditori competenți și independenți conform cerințelor din articolul 2 alineatul (7) litera (c), ar determina dacă compensarea ar trebui sau nu să fie interzisă, dacă veniturile și cheltuielile sunt sau nu de natură materială, dacă o asemenea compensare ar putea sau nu influența deciziile de natură economică ale utilizatorilor și dacă o asemenea compensare ar putea scădea capacitatea utilizatorilor de a înțelege tranzacțiile întreprinse. |
| --- | --- |

(14)

Această declarație pare totuși să o contrazică pe prima, conform căreia conturile ar trebui să fie elaborate, dar nu să și facă obiectul unui audit conform IAS. În acest caz, societățile însele, și nu auditori competenți și independenți conform cerințelor din articolul 2 alineatul (7) litera (c), ar determina dacă compensarea ar trebui sau nu să fie interzisă, dacă veniturile și cheltuielile sunt sau nu de natură materială, dacă o asemenea compensare ar putea sau nu influența deciziile de natură economică ale utilizatorilor și dacă o asemenea compensare ar putea scădea capacitatea utilizatorilor de a înțelege tranzacțiile întreprinse.

| (15) | Mai mult, în timp ce trebuie să se accepte că noțiunea de „materialitate” lasă loc interpretărilor, punctul 30 din IAS 1 prevede că un element care nu este suficient de material pentru a garanta o prezentare separată în situațiile financiare poate, cu toate acestea, să fie suficient de material pentru ca să trebuiască să fie prezentat separat în note. De aceea, având în vedere faptul că nu a fost menționată compensarea nici în raportul de audit, nici în notele la situațiile financiare ale societății, se confirmă faptul că conturile societății nu au făcut obiectul unui audit conform IAS. |
| --- | --- |

(15)

Mai mult, în timp ce trebuie să se accepte că noțiunea de „materialitate” lasă loc interpretărilor, punctul 30 din IAS 1 prevede că un element care nu este suficient de material pentru a garanta o prezentare separată în situațiile financiare poate, cu toate acestea, să fie suficient de material pentru ca să trebuiască să fie prezentat separat în note. De aceea, având în vedere faptul că nu a fost menționată compensarea nici în raportul de audit, nici în notele la situațiile financiare ale societății, se confirmă faptul că conturile societății nu au făcut obiectul unui audit conform IAS.

| (16) | În plus, compensarea respectivă a fost descoperită de anchetatorii Comisiei. Doar un audit detaliat ar fi descoperit dacă nu au existat și alte cazuri în care conturile nu au fost elaborate și auditate conform IAS. În absența unui astfel de audit, Comisia nu dispune de timpul necesar și nici scopul vizitei la fața locului nu este acela de a efectua auditul conturilor și al prezentării conturilor societăților. În consecință, constatările Comisiei care demonstrează că societățile care solicită TEP nu îndeplinesc cerințele din regulamentul de bază privind elaborarea registrelor contabile și pregătirea și auditarea conturilor conform IAS conduc la concluzia că nu este îndeplinit cel de al doilea criteriu. |
| --- | --- |

(16)

În plus, compensarea respectivă a fost descoperită de anchetatorii Comisiei. Doar un audit detaliat ar fi descoperit dacă nu au existat și alte cazuri în care conturile nu au fost elaborate și auditate conform IAS. În absența unui astfel de audit, Comisia nu dispune de timpul necesar și nici scopul vizitei la fața locului nu este acela de a efectua auditul conturilor și al prezentării conturilor societăților. În consecință, constatările Comisiei care demonstrează că societățile care solicită TEP nu îndeplinesc cerințele din regulamentul de bază privind elaborarea registrelor contabile și pregătirea și auditarea conturilor conform IAS conduc la concluzia că nu este îndeplinit cel de al doilea criteriu.

| (17) | În final, aceeași societate nu a fost de acord cu constatarea potrivit căreia un fond de rulment negativ împreună cu împrumuturi fără dobândă trebuie să fie considerat o denaturare moștenită de la sistemul anterior de economie planificată, în loc să fie considerat un semn de eficiență a gestionării. |
| --- | --- |

(17)

În final, aceeași societate nu a fost de acord cu constatarea potrivit căreia un fond de rulment negativ împreună cu împrumuturi fără dobândă trebuie să fie considerat o denaturare moștenită de la sistemul anterior de economie planificată, în loc să fie considerat un semn de eficiență a gestionării.

| (18) | Ar trebui precizat în primul rând că constatările privind fondul de rulment negativ au fost constatări subsidiare și nu cele principale care au condus la concluzia că solicitantul nu a îndeplinit criteriile pentru acordarea TEP. În al doilea rând, un fond de rulment negativ poate reprezenta în sine un semn de eficiență a gestionării, dar numai în cazul unei întreprinderi cu stocuri și creanțe de nivel scăzut, ceea ce se poate întâlni de fapt doar la întreprinderile care funcționează aproape numai pe bază de numerar, cum ar fi magazinele universale și supermarketurile. Analiza situației acestui producător-exportator chinez a fost totuși complet diferită. Un fond de rulment negativ trebuie să fie considerat mai degrabă un semn că societatea s-ar putea confrunta cu falimentul sau cu dificultăți financiare grave. În aceste circumstanțe, a fi capabil de a primi sume importante de „credite comerciale” fără niciun cost financiar este foarte puțin probabil în condițiile unei economii de piață. De aceea, împrumuturile semnificative fără dobândă ale societății, care au reprezentat o cotă importantă din totalul datoriilor sale pe termen scurt (acestea din urmă reprezentând 80 % din pasivele totale) și care au condus la un nivel semnificativ de fond de rulment negativ, trebuie să fie considerate ca fiind în dezacord cu comportamentul într-o economie de piață. |
| --- | --- |

(18)

Ar trebui precizat în primul rând că constatările privind fondul de rulment negativ au fost constatări subsidiare și nu cele principale care au condus la concluzia că solicitantul nu a îndeplinit criteriile pentru acordarea TEP. În al doilea rând, un fond de rulment negativ poate reprezenta în sine un semn de eficiență a gestionării, dar numai în cazul unei întreprinderi cu stocuri și creanțe de nivel scăzut, ceea ce se poate întâlni de fapt doar la întreprinderile care funcționează aproape numai pe bază de numerar, cum ar fi magazinele universale și supermarketurile. Analiza situației acestui producător-exportator chinez a fost totuși complet diferită. Un fond de rulment negativ trebuie să fie considerat mai degrabă un semn că societatea s-ar putea confrunta cu falimentul sau cu dificultăți financiare grave. În aceste circumstanțe, a fi capabil de a primi sume importante de „credite comerciale” fără niciun cost financiar este foarte puțin probabil în condițiile unei economii de piață. De aceea, împrumuturile semnificative fără dobândă ale societății, care au reprezentat o cotă importantă din totalul datoriilor sale pe termen scurt (acestea din urmă reprezentând 80 % din pasivele totale) și care au condus la un nivel semnificativ de fond de rulment negativ, trebuie să fie considerate ca fiind în dezacord cu comportamentul într-o economie de piață.

| (19) | În cazul celei de a doua societăți, nu a fost furnizat niciun argument nou care să modifice constatările provizorii în ceea ce privește TEP. În special, s-a confirmat faptul că influența exercitată asupra procesului de adoptare a deciziilor societății de către acționarul deținut de stat a fost disproporționat de mare și că statul a convenit să reducă valoarea stabilită pentru drepturile de utilizare a terenului cu 50 %, fără nicio compensație. S-a confirmat, de asemenea, că auditul conturilor societății nu a fost efectuat conform IAS. |
| --- | --- |

(19)

În cazul celei de a doua societăți, nu a fost furnizat niciun argument nou care să modifice constatările provizorii în ceea ce privește TEP. În special, s-a confirmat faptul că influența exercitată asupra procesului de adoptare a deciziilor societății de către acționarul deținut de stat a fost disproporționat de mare și că statul a convenit să reducă valoarea stabilită pentru drepturile de utilizare a terenului cu 50 %, fără nicio compensație. S-a confirmat, de asemenea, că auditul conturilor societății nu a fost efectuat conform IAS.

| (20) | În absența altor observații privind TEP, se confirmă considerentele 19-26 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(20)

În absența altor observații privind TEP, se confirmă considerentele 19-26 din regulamentul provizoriu.

3.3.   Tratamentul individual („TI”)

| (21) | Una dintre părțile interesate a pretins că practicile anticompetitive și intervenția statului ar încuraja eludarea măsurilor și, în consecință, niciunuia dintre producătorii chinezi nu ar trebui să i se acorde TI. |
| --- | --- |

(21)

Una dintre părțile interesate a pretins că practicile anticompetitive și intervenția statului ar încuraja eludarea măsurilor și, în consecință, niciunuia dintre producătorii chinezi nu ar trebui să i se acorde TI.

| (22) | Cu toate acestea, partea interesată în cauză nu a furnizat nicio dovadă a modului în care astfel de pretinse practici anticompetitive sau pretinsa intervenție a statului ar permite eludarea măsurilor. Mai mult, ancheta a evidențiat faptul că orice intervenție teoretică a statului ar putea fi posibilă doar prin intermediul „China Fermentation Industry Association” (Asociația chineză a industriei fermentării), în care sunt membri ambii producători-exportatori. Cu toate acestea, toate deciziile și recomandările luate de această asociație nu au avut caracter obligatoriu. Prin urmare, acest argument a trebuit să fie respins. |
| --- | --- |

(22)

Cu toate acestea, partea interesată în cauză nu a furnizat nicio dovadă a modului în care astfel de pretinse practici anticompetitive sau pretinsa intervenție a statului ar permite eludarea măsurilor. Mai mult, ancheta a evidențiat faptul că orice intervenție teoretică a statului ar putea fi posibilă doar prin intermediul „China Fermentation Industry Association” (Asociația chineză a industriei fermentării), în care sunt membri ambii producători-exportatori. Cu toate acestea, toate deciziile și recomandările luate de această asociație nu au avut caracter obligatoriu. Prin urmare, acest argument a trebuit să fie respins.

| (23) | În absența altor observații cu privire la tratamentul individual, se confirmă considerentele 27-29 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(23)

În absența altor observații cu privire la tratamentul individual, se confirmă considerentele 27-29 din regulamentul provizoriu.

3.4.   Valoare normală

3.4.1.   Țara analoagă

| (24) | Una dintre părțile interesate a contestat alegerea Comisiei de a folosi ca țară analoagă Thailanda și, în special, producătorul Ajinomoto Thailand, care are legături cu producătorul comunitar. Cu toate acestea, argumentele și remarcile acestei părți au fost transmise după termenul specific stabilit pentru transmiterea observațiilor (3), dar, și mai important, ele au fost furnizate fără nicio dovadă care să vină în susținerea lor. Prin urmare, aceste observații au trebuit să fie respinse. |
| --- | --- |

(24)

Una dintre părțile interesate a contestat alegerea Comisiei de a folosi ca țară analoagă Thailanda și, în special, producătorul Ajinomoto Thailand, care are legături cu producătorul comunitar. Cu toate acestea, argumentele și remarcile acestei părți au fost transmise după termenul specific stabilit pentru transmiterea observațiilor (3), dar, și mai important, ele au fost furnizate fără nicio dovadă care să vină în susținerea lor. Prin urmare, aceste observații au trebuit să fie respinse.

| (25) | În absența altor observații privind țara analoagă, se confirmă considerentele 30-34 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(25)

În absența altor observații privind țara analoagă, se confirmă considerentele 30-34 din regulamentul provizoriu.

3.4.2.   Metodologia aplicată pentru determinarea valorii normale

| (26) | Unul dintre producătorii-exportatori chinezi a afirmat că ar trebui făcută o ajustare a diferențelor dintre costurile materiilor prime. În special, acest producător-exportator a pretins că glutamatul de monosodiu produs din melasă, cum este cazul în țara analoagă, era mai scump decât glutamatul de monosodiu produs din porumb sau din amidon de orez. |
| --- | --- |

(26)

Unul dintre producătorii-exportatori chinezi a afirmat că ar trebui făcută o ajustare a diferențelor dintre costurile materiilor prime. În special, acest producător-exportator a pretins că glutamatul de monosodiu produs din melasă, cum este cazul în țara analoagă, era mai scump decât glutamatul de monosodiu produs din porumb sau din amidon de orez.

| (27) | Cu toate acestea, s-a observat că producătorul-exportator chinez a exagerat în mod semnificativ raportul dintre cantitatea de melasă utilizată și glutamatul de monosodiu obținut, în comparație cu ceea ce s-a constatat și verificat la producătorul cooperant din țara analoagă. În consecință, afirmația potrivit căreia producția de glutamat de monosodiu este mai scumpă în țara analoagă a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(27)

Cu toate acestea, s-a observat că producătorul-exportator chinez a exagerat în mod semnificativ raportul dintre cantitatea de melasă utilizată și glutamatul de monosodiu obținut, în comparație cu ceea ce s-a constatat și verificat la producătorul cooperant din țara analoagă. În consecință, afirmația potrivit căreia producția de glutamat de monosodiu este mai scumpă în țara analoagă a trebuit să fie respinsă.

| (28) | În absența altor observații cu privire la metodologia aplicată pentru determinarea valorii normale, se confirmă considerentul 35 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(28)

În absența altor observații cu privire la metodologia aplicată pentru determinarea valorii normale, se confirmă considerentul 35 din regulamentul provizoriu.

3.5.   Prețul de export

| (29) | În absența unor observații cu privire la prețul de export, care ar modifica constatările din etapa provizorie, se confirmă considerentele 36-37 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(29)

În absența unor observații cu privire la prețul de export, care ar modifica constatările din etapa provizorie, se confirmă considerentele 36-37 din regulamentul provizoriu.

3.6.   Comparația

| (30) | În absența altor observații privind comparația, se confirmă considerentele 38-39 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(30)

În absența altor observații privind comparația, se confirmă considerentele 38-39 din regulamentul provizoriu.

3.7.   Marjele de dumping

| (31) | Pentru societățile cărora li s-a acordat TI, valoarea normală medie ponderată a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat corespunzător tipului de produs în cauză, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(31)

Pentru societățile cărora li s-a acordat TI, valoarea normală medie ponderată a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat corespunzător tipului de produs în cauză, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (32) | Pe această bază, marjele definitive de dumping, exprimate ca procent din prețul de import CIF frontieră comunitară, înainte de vămuire, se ridică la:






  — | Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.: 36,5 %; |
| --- | --- | --- |

(32)

Pe această bază, marjele definitive de dumping, exprimate ca procent din prețul de import CIF frontieră comunitară, înainte de vămuire, se ridică la:

—

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.: 36,5 %;

| — | Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd.
  și Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.: 33,8 %. |
| --- | --- |

—

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd.

și Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.: 33,8 %.

| (33) | Temeiul pentru stabilirea marjei de dumping la nivel național a fost precizat la considerentul 42 din regulamentul provizoriu, care, în absența oricăror observații, se confirmă. În acest temei, marja de dumping la nivel național a fost stabilită la 39,7 % din prețul de import CIF frontieră comunitară, înainte de vămuire. |
| --- | --- |

(33)

Temeiul pentru stabilirea marjei de dumping la nivel național a fost precizat la considerentul 42 din regulamentul provizoriu, care, în absența oricăror observații, se confirmă. În acest temei, marja de dumping la nivel național a fost stabilită la 39,7 % din prețul de import CIF frontieră comunitară, înainte de vămuire.

4.   PREJUDICIUL

4.1.   Definiția industriei comunitare

| (34) | În absența oricăror observații legate de definiția industriei comunitare, se confirmă considerentele 44-46 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(34)

În absența oricăror observații legate de definiția industriei comunitare, se confirmă considerentele 44-46 din regulamentul provizoriu.

4.2.   Consumul comunitar

| (35) | În absența oricăror observații legate de consumul comunitar, se confirmă considerentul 47 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(35)

În absența oricăror observații legate de consumul comunitar, se confirmă considerentul 47 din regulamentul provizoriu.

4.3.   Importurile din RPC în Comunitate

| (36) | În urma comunicării constatărilor provizorii, unul dintre importatorii comunitari a declarat că constatările Comisiei cu privire la fluctuația prețului de export din RPC în perioada examinată au fost denaturate din cauza utilizării de ani financiari în loc de ani calendaristici. Perioada examinată începea la 1 aprilie 2004, în timp ce, dacă s-ar fi utilizat anii calendaristici, aceasta ar fi însemnat că perioada ar fi început la 1 ianuarie 2004. Conform datelor prezentate de către societate, această modificare a momentului de început ar însemna o creștere de 12 % a prețurilor de export din RPC între anul calendaristic 2004 și PA, în locul scăderii ușoare raportate la considerentul 50 din regulamentul provizoriu. Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că datele prezentate de importator s-au bazat pe prețurile sale totale de achiziție, care, în mod evident, au acoperit doar o parte a exporturilor chineze către Comunitate. După examinarea datelor cu privire la prețurile medii pentru toate importurile de glutamat de monosodiu din RPC, pe baza datelor Eurostat, s-a constatat că prețurile corespunzătoare din RPC au crescut cu numai 0,5 % din ianuarie 2004 și până la sfârșitul PA, și nu cu 12 %, așa cum afirmase importatorul. Diferența constatată în evoluția prețurilor între perioada examinată (o scădere de 2 %) și perioada începând din ianuarie 2004 și până la sfârșitul PA (o creștere de 0,5 %) nu este de un asemenea ordin de mărime încât să modifice concluziile stabilite cu privire la efectul acestor prețuri asupra situației industriei comunitare. Prin urmare, această afirmație a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(36)

În urma comunicării constatărilor provizorii, unul dintre importatorii comunitari a declarat că constatările Comisiei cu privire la fluctuația prețului de export din RPC în perioada examinată au fost denaturate din cauza utilizării de ani financiari în loc de ani calendaristici. Perioada examinată începea la 1 aprilie 2004, în timp ce, dacă s-ar fi utilizat anii calendaristici, aceasta ar fi însemnat că perioada ar fi început la 1 ianuarie 2004. Conform datelor prezentate de către societate, această modificare a momentului de început ar însemna o creștere de 12 % a prețurilor de export din RPC între anul calendaristic 2004 și PA, în locul scăderii ușoare raportate la considerentul 50 din regulamentul provizoriu. Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că datele prezentate de importator s-au bazat pe prețurile sale totale de achiziție, care, în mod evident, au acoperit doar o parte a exporturilor chineze către Comunitate. După examinarea datelor cu privire la prețurile medii pentru toate importurile de glutamat de monosodiu din RPC, pe baza datelor Eurostat, s-a constatat că prețurile corespunzătoare din RPC au crescut cu numai 0,5 % din ianuarie 2004 și până la sfârșitul PA, și nu cu 12 %, așa cum afirmase importatorul. Diferența constatată în evoluția prețurilor între perioada examinată (o scădere de 2 %) și perioada începând din ianuarie 2004 și până la sfârșitul PA (o creștere de 0,5 %) nu este de un asemenea ordin de mărime încât să modifice concluziile stabilite cu privire la efectul acestor prețuri asupra situației industriei comunitare. Prin urmare, această afirmație a trebuit să fie respinsă.

| (37) | În absența altor observații cu privire la importurile din RPC în Comunitate, se confirmă considerentele 48-52 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(37)

În absența altor observații cu privire la importurile din RPC în Comunitate, se confirmă considerentele 48-52 din regulamentul provizoriu.

4.4.   Situația economică a industriei comunitare

| (38) | Anumite părți interesate au pus sub semnul întrebării analiza tendințelor indicatorilor de prejudiciu. Ele au afirmat că utilizarea de perioade de 12 luni corespunzător exercițiului financiar al reclamantului, în loc de ani calendaristici, a redus efectiv la trei ani perioada examinată, deoarece exercițiul financiar 2007 se suprapune, într-o mare măsură, cu PA. Aceste părți au afirmat că, pentru a se realiza o evaluare corectă a tendințelor indicatorilor de prejudiciu, perioada examinată ar trebui să fie prelungită pentru a acoperi întreg anul calendaristic 2004. În acest sens, ar trebui subliniat faptul că regulamentul de bază nu prevede o durată strictă pentru determinarea perioadei examinate. Mai mult, recomandarea OMC cu privire la perioadele de colectare a datelor pentru anchetele antidumping prevede: „ca regulă generală, [...] perioada de colectare a datelor pentru anchetele de prejudiciu ar trebui în mod normal să fie de cel puțin trei ani [...]” (4). Cu toate acestea, a fost realizată o analiză comparativă, pe bază de ani calendaristici, a indicatorilor de prejudiciu de bază, și anume luându-se în considerare o perioadă examinată alcătuită din anii 2004, 2005, 2006 și PA, pentru a se verifica dacă se ajunge la concluzii diferite în ceea ce privește prejudiciul. Această analiză a arătat că tendințele principalilor indicatori de prejudiciu nu se modifică în mod semnificativ.
  Deși anumite tendințe, cum ar fi diminuarea producției și a volumului vânzărilor, ar fi mai puțin pronunțate în comparație cu concluziile din regulamentul provizoriu, alte constatări privind evoluția negativă a rentabilității industriei comunitare, creșterea foarte mare a importurilor din RPC și subcotarea severă a prețurilor ar rămâne neschimbate. Mai mult, trebuie remarcat faptul că perioada examinată servește drept indicator al evoluției situației industriei comunitare, care permite să se stabilească dacă se poate considera că aceasta suferă prejudicii materiale în timpul PA. În aceste circumstanțe argumentul părților este respins pe motiv că situația ar fi continuat să înregistreze prejudicii materiale chiar dacă perioada examinată ar fi fost extinsă până la primul trimestru al anului 2004. |
| --- | --- |

(38)

Anumite părți interesate au pus sub semnul întrebării analiza tendințelor indicatorilor de prejudiciu. Ele au afirmat că utilizarea de perioade de 12 luni corespunzător exercițiului financiar al reclamantului, în loc de ani calendaristici, a redus efectiv la trei ani perioada examinată, deoarece exercițiul financiar 2007 se suprapune, într-o mare măsură, cu PA. Aceste părți au afirmat că, pentru a se realiza o evaluare corectă a tendințelor indicatorilor de prejudiciu, perioada examinată ar trebui să fie prelungită pentru a acoperi întreg anul calendaristic 2004. În acest sens, ar trebui subliniat faptul că regulamentul de bază nu prevede o durată strictă pentru determinarea perioadei examinate. Mai mult, recomandarea OMC cu privire la perioadele de colectare a datelor pentru anchetele antidumping prevede: „ca regulă generală, [...] perioada de colectare a datelor pentru anchetele de prejudiciu ar trebui în mod normal să fie de cel puțin trei ani [...]” (4). Cu toate acestea, a fost realizată o analiză comparativă, pe bază de ani calendaristici, a indicatorilor de prejudiciu de bază, și anume luându-se în considerare o perioadă examinată alcătuită din anii 2004, 2005, 2006 și PA, pentru a se verifica dacă se ajunge la concluzii diferite în ceea ce privește prejudiciul. Această analiză a arătat că tendințele principalilor indicatori de prejudiciu nu se modifică în mod semnificativ.

Deși anumite tendințe, cum ar fi diminuarea producției și a volumului vânzărilor, ar fi mai puțin pronunțate în comparație cu concluziile din regulamentul provizoriu, alte constatări privind evoluția negativă a rentabilității industriei comunitare, creșterea foarte mare a importurilor din RPC și subcotarea severă a prețurilor ar rămâne neschimbate. Mai mult, trebuie remarcat faptul că perioada examinată servește drept indicator al evoluției situației industriei comunitare, care permite să se stabilească dacă se poate considera că aceasta suferă prejudicii materiale în timpul PA. În aceste circumstanțe argumentul părților este respins pe motiv că situația ar fi continuat să înregistreze prejudicii materiale chiar dacă perioada examinată ar fi fost extinsă până la primul trimestru al anului 2004.

| (39) | În plus, reclamantul a prezentat observații cu privire la formularea considerentului 60 din regulamentul provizoriu. Reclamantul a subliniat faptul că formularea „achiziționarea societății Orsan SA de către Ajinomoto Foods Europe” nu era corectă, deoarece Orsan SA a fost achiziționată de către Ajinomoto Group și, ulterior, și-a schimbat numele în Ajinomoto Foods Europe. |
| --- | --- |

(39)

În plus, reclamantul a prezentat observații cu privire la formularea considerentului 60 din regulamentul provizoriu. Reclamantul a subliniat faptul că formularea „achiziționarea societății Orsan SA de către Ajinomoto Foods Europe” nu era corectă, deoarece Orsan SA a fost achiziționată de către Ajinomoto Group și, ulterior, și-a schimbat numele în Ajinomoto Foods Europe.

| (40) | Ținând seama de faptele și considerentele menționate mai sus, se confirmă concluzia potrivit căreia industria comunitară a suferit un prejudiciu material, conform celor prezentate la considerentele 70-72 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(40)

Ținând seama de faptele și considerentele menționate mai sus, se confirmă concluzia potrivit căreia industria comunitară a suferit un prejudiciu material, conform celor prezentate la considerentele 70-72 din regulamentul provizoriu.

5.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

5.1.   Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping

| (41) | O parte interesată a afirmat că, în decursul perioadei considerate, nu a existat nicio coincidență în timp între tendința negativă în ceea ce privește rentabilitatea pentru industria comunitară și creșterea volumului importurilor din RPC. Drept urmare, s-a afirmat că importurile din RPC nu ar fi putut cauza un prejudiciu industriei comunitare. Deși această chestiune a fost explicată în detaliu la considerentele 60 și 61 din regulamentul provizoriu, se observă în continuare că, în conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, nu doar volumul importurilor care fac obiectul unui dumping poate reprezenta un factor relevant pentru a stabili dacă importurile care fac obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu material industriei comunitare, dar și, eventual, prețurile acestor importuri. La considerentul 76 din regulamentul provizoriu, s-a concluzionat că „[...] importurile la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping și care au subcotat în mod considerabil prețurile industriei comunitare în cursul PA și care au sporit semnificativ în volum, au avut un rol hotărâtor în prejudiciul suferit de industria comunitară”. Având în vedere evoluția volumelor și a prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping în perioada examinată, se apreciază că această afirmație ar trebui să fie respinsă. |
| --- | --- |

(41)

O parte interesată a afirmat că, în decursul perioadei considerate, nu a existat nicio coincidență în timp între tendința negativă în ceea ce privește rentabilitatea pentru industria comunitară și creșterea volumului importurilor din RPC. Drept urmare, s-a afirmat că importurile din RPC nu ar fi putut cauza un prejudiciu industriei comunitare. Deși această chestiune a fost explicată în detaliu la considerentele 60 și 61 din regulamentul provizoriu, se observă în continuare că, în conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, nu doar volumul importurilor care fac obiectul unui dumping poate reprezenta un factor relevant pentru a stabili dacă importurile care fac obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu material industriei comunitare, dar și, eventual, prețurile acestor importuri. La considerentul 76 din regulamentul provizoriu, s-a concluzionat că „[...] importurile la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping și care au subcotat în mod considerabil prețurile industriei comunitare în cursul PA și care au sporit semnificativ în volum, au avut un rol hotărâtor în prejudiciul suferit de industria comunitară”. Având în vedere evoluția volumelor și a prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping în perioada examinată, se apreciază că această afirmație ar trebui să fie respinsă.

| (42) | O altă parte interesată a afirmat că majorarea importurilor de glutamat de monosodiu din RPC în perioada examinată nu a afectat situația industriei comunitare, deoarece aceste importuri înlocuiau, în cele mai multe cazuri, importuri provenind din alte surse. |
| --- | --- |

(42)

O altă parte interesată a afirmat că majorarea importurilor de glutamat de monosodiu din RPC în perioada examinată nu a afectat situația industriei comunitare, deoarece aceste importuri înlocuiau, în cele mai multe cazuri, importuri provenind din alte surse.

| (43) | În acest sens, se reamintește că, chiar dacă importurile de glutamat de monosodiu din RPC au înlocuit, într-adevăr, importurile din alte țări într-o oarecare măsură, așa cum a fost explicat la considerentul 57 din regulamentul provizoriu, importurile la prețuri mici din RPC care fac obiectul unui dumping au reușit, de asemenea, în mod sistematic să dobândească cote de piață în detrimentul industriei comunitare, chiar și atunci când consumul comunitar se afla în scădere. În plus, această afirmație nu este susținută de constatările prezentei anchete, care au arătat că valul de importuri la prețuri mici din RPC care fac obiectul unui dumping și care au determinat o subcotare de preț semnificativă a industriei comunitare, a condus la prejudicii materiale suferite de industria comunitară pe durata perioadei examinate. Pe această bază, această afirmație ar trebui să fie respinsă. |
| --- | --- |

(43)

În acest sens, se reamintește că, chiar dacă importurile de glutamat de monosodiu din RPC au înlocuit, într-adevăr, importurile din alte țări într-o oarecare măsură, așa cum a fost explicat la considerentul 57 din regulamentul provizoriu, importurile la prețuri mici din RPC care fac obiectul unui dumping au reușit, de asemenea, în mod sistematic să dobândească cote de piață în detrimentul industriei comunitare, chiar și atunci când consumul comunitar se afla în scădere. În plus, această afirmație nu este susținută de constatările prezentei anchete, care au arătat că valul de importuri la prețuri mici din RPC care fac obiectul unui dumping și care au determinat o subcotare de preț semnificativă a industriei comunitare, a condus la prejudicii materiale suferite de industria comunitară pe durata perioadei examinate. Pe această bază, această afirmație ar trebui să fie respinsă.

| (44) | În absența altor observații în această privință, se confirmă considerentele 74-76 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(44)

În absența altor observații în această privință, se confirmă considerentele 74-76 din regulamentul provizoriu.

5.2.   Efectul altor factori

| (45) | Diferite părți interesate au repetat afirmațiile avansate înainte de instituirea măsurilor provizorii, conform cărora prejudiciul material suferit de industria comunitară a fost cauzat de alți factori decât importurile care au făcut obiectul unui dumping. Aceste afirmații, cu privire în special la costurile de restructurare și creșterea costurilor materiilor prime care ar fi afectat industria comunitară, au fost deja examinate în mod corespunzător la considerentele 60 și 61 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(45)

Diferite părți interesate au repetat afirmațiile avansate înainte de instituirea măsurilor provizorii, conform cărora prejudiciul material suferit de industria comunitară a fost cauzat de alți factori decât importurile care au făcut obiectul unui dumping. Aceste afirmații, cu privire în special la costurile de restructurare și creșterea costurilor materiilor prime care ar fi afectat industria comunitară, au fost deja examinate în mod corespunzător la considerentele 60 și 61 din regulamentul provizoriu.

| (46) | O parte interesată a repetat afirmațiile formulate înainte de instituirea măsurilor provizorii, conform cărora este posibil ca orice prejudiciu material suferit de industria comunitară să fi fost, de asemenea, cauzat de exporturile de glutamat de monosodiu din RPC efectuate de societăți afiliate la industria comunitară. În plus, această parte a afirmat că reclamantul a indus în eroare Comisia nefăcându-i cunoscută existența unor societăți afiliate în RPC și ascunzând faptul că aceste societăți afiliate din China exportau glutamat de monosodiu către Comunitate. Pe această bază, această parte a considerat că pentru reclamant ar trebui să se aplice articolul 18 din regulamentul de bază. Aceeași parte a declarat în continuare o încălcare a drepturilor sale la apărare, pe motiv că, în versiunile reclamației și ale răspunsului la chestionar al reclamantului, destinate consultării de către părțile interesate („versiunea publică”), nu s-a prezentat faptul că reclamantul are societăți afiliate în RPC care desfășurau activități cu glutamat de monosodiu. |
| --- | --- |

(46)

O parte interesată a repetat afirmațiile formulate înainte de instituirea măsurilor provizorii, conform cărora este posibil ca orice prejudiciu material suferit de industria comunitară să fi fost, de asemenea, cauzat de exporturile de glutamat de monosodiu din RPC efectuate de societăți afiliate la industria comunitară. În plus, această parte a afirmat că reclamantul a indus în eroare Comisia nefăcându-i cunoscută existența unor societăți afiliate în RPC și ascunzând faptul că aceste societăți afiliate din China exportau glutamat de monosodiu către Comunitate. Pe această bază, această parte a considerat că pentru reclamant ar trebui să se aplice articolul 18 din regulamentul de bază. Aceeași parte a declarat în continuare o încălcare a drepturilor sale la apărare, pe motiv că, în versiunile reclamației și ale răspunsului la chestionar al reclamantului, destinate consultării de către părțile interesate („versiunea publică”), nu s-a prezentat faptul că reclamantul are societăți afiliate în RPC care desfășurau activități cu glutamat de monosodiu.

| (47) | Astfel cum a fost deja explicat la considerentul 94 din regulamentul provizoriu, chestiunea exporturilor de glutamat de monosodiu către Comunitate de către un producător din RPC, cunoscut ca fiind afiliat la industria comunitară, nu a fost considerată a fi relevantă datorită volumului lor nesemnificativ. Trebuie subliniat, de asemenea, faptul că reclamantul nu a furnizat informații care să inducă în eroare Comisia cu privire la societățile sale afiliate din RPC. Aceste informații au fost raportate în versiunile confidențiale ale reclamației și ale răspunsului la chestionar al reclamantului. Este adevărat că aceste informații nu au fost incluse inițial în versiunea publică a reclamației sau în versiunea publică a răspunsului la chestionar al reclamantului. Cu toate acestea, reclamantul a furnizat ulterior, în timpul procedurii, versiuni publice care includ informații privind societățile sale afiliate din RPC. În aceste circumstanțe. se consideră că nu a avut loc nicio încălcare a dreptului la apărare al părților. Mai mult, nu a fost prezentată nicio probă convingătoare care ar putea susține afirmația potrivit căreia Ajinomoto Group era la curent cu așa-zisa activitate de export indirect a uneia dintre societățile sale afiliate din RPC. Drept urmare, se consideră că aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază nu se justifică în cazul de față, iar afirmația este respinsă. |
| --- | --- |

(47)

Astfel cum a fost deja explicat la considerentul 94 din regulamentul provizoriu, chestiunea exporturilor de glutamat de monosodiu către Comunitate de către un producător din RPC, cunoscut ca fiind afiliat la industria comunitară, nu a fost considerată a fi relevantă datorită volumului lor nesemnificativ. Trebuie subliniat, de asemenea, faptul că reclamantul nu a furnizat informații care să inducă în eroare Comisia cu privire la societățile sale afiliate din RPC. Aceste informații au fost raportate în versiunile confidențiale ale reclamației și ale răspunsului la chestionar al reclamantului. Este adevărat că aceste informații nu au fost incluse inițial în versiunea publică a reclamației sau în versiunea publică a răspunsului la chestionar al reclamantului. Cu toate acestea, reclamantul a furnizat ulterior, în timpul procedurii, versiuni publice care includ informații privind societățile sale afiliate din RPC. În aceste circumstanțe. se consideră că nu a avut loc nicio încălcare a dreptului la apărare al părților. Mai mult, nu a fost prezentată nicio probă convingătoare care ar putea susține afirmația potrivit căreia Ajinomoto Group era la curent cu așa-zisa activitate de export indirect a uneia dintre societățile sale afiliate din RPC. Drept urmare, se consideră că aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază nu se justifică în cazul de față, iar afirmația este respinsă.

| (48) | Una dintre părțile interesate a repetat afirmațiile avansate înainte de instituirea măsurilor provizorii, referitoare la impactul ratei de schimb a dolarului american față de euro asupra calculelor subcotării prețului și asupra rezultatelor la export ale industriei comunitare. Cu toate acestea, nu au fost furnizate informații suplimentare sau probe care să poată modifica concluziile la care s-a ajuns la considerentele 84-90 din regulamentul provizoriu, care se confirmă. |
| --- | --- |

(48)

Una dintre părțile interesate a repetat afirmațiile avansate înainte de instituirea măsurilor provizorii, referitoare la impactul ratei de schimb a dolarului american față de euro asupra calculelor subcotării prețului și asupra rezultatelor la export ale industriei comunitare. Cu toate acestea, nu au fost furnizate informații suplimentare sau probe care să poată modifica concluziile la care s-a ajuns la considerentele 84-90 din regulamentul provizoriu, care se confirmă.

| (49) | O parte interesată a repetat afirmația făcută înainte de instituirea măsurilor provizorii, referitoare la impactul strategiei globale a Ajinomoto Group, în special exporturile către piața UE ale producătorilor de glutamat de monosodiu aparținând grupului Ajinomoto din țările terțe, precum și la impactul acestora asupra profiturilor și a nivelului stocurilor reclamantului. La considerentul 92 din regulamentul provizoriu, s-a stabilit că vânzările de glutamat de monosodiu pe piața comunitară, provenind de la exportatori afiliați la industria comunitară, din țări aflate în afara Comunității, s-au redus constant și semnificativ în perioada examinată. În consecință, la considerentul 95 din respectivul regulament s-a concluzionat că importurile industriei comunitare provenind de la părți afiliate din afara Comunității nu au contribuit la prejudiciul material constatat. Această parte nu a furnizat nicio informație sau probă suplimentară care ar putea modifica această concluzie, care se confirmă. |
| --- | --- |

(49)

O parte interesată a repetat afirmația făcută înainte de instituirea măsurilor provizorii, referitoare la impactul strategiei globale a Ajinomoto Group, în special exporturile către piața UE ale producătorilor de glutamat de monosodiu aparținând grupului Ajinomoto din țările terțe, precum și la impactul acestora asupra profiturilor și a nivelului stocurilor reclamantului. La considerentul 92 din regulamentul provizoriu, s-a stabilit că vânzările de glutamat de monosodiu pe piața comunitară, provenind de la exportatori afiliați la industria comunitară, din țări aflate în afara Comunității, s-au redus constant și semnificativ în perioada examinată. În consecință, la considerentul 95 din respectivul regulament s-a concluzionat că importurile industriei comunitare provenind de la părți afiliate din afara Comunității nu au contribuit la prejudiciul material constatat. Această parte nu a furnizat nicio informație sau probă suplimentară care ar putea modifica această concluzie, care se confirmă.

5.3.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (50) | Având în vedere analiza de mai sus, care a făcut în mod adecvat distincția între efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei comunitare și efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, se confirmă faptul că acești alți factori nu sunt de natură să schimbe concluzia conform căreia prejudiciul material constatat trebuie să fie atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(50)

Având în vedere analiza de mai sus, care a făcut în mod adecvat distincția între efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei comunitare și efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, se confirmă faptul că acești alți factori nu sunt de natură să schimbe concluzia conform căreia prejudiciul material constatat trebuie să fie atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (51) | Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că importurile de glutamat de monosodiu care fac obiectul unui dumping, provenind din RPC, au cauzat un prejudiciu material industriei comunitare în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(51)

Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că importurile de glutamat de monosodiu care fac obiectul unui dumping, provenind din RPC, au cauzat un prejudiciu material industriei comunitare în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.

| (52) | În absența altor observații în acest sens, se confirmă concluziile de la considerentele 99-100 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(52)

În absența altor observații în acest sens, se confirmă concluziile de la considerentele 99-100 din regulamentul provizoriu.

6.   INTERESUL COMUNITAR

6.1.   Industria comunitară

| (53) | În absența altor observații în acest sens, se confirmă constatările prezentate la considerentele 103-106 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(53)

În absența altor observații în acest sens, se confirmă constatările prezentate la considerentele 103-106 din regulamentul provizoriu.

6.2.   Interesul importatorilor

| (54) | Un importator a afirmat că impactul negativ pe care l-ar putea avea măsurile antidumping asupra situației sale economice a fost subestimat la considerentul 108 din regulamentul provizoriu. Potrivit societății, datorită rentabilității scăzute a vânzărilor sale de glutamat de monosodiu și a posibilității limitate de transferare a creșterii de preț către clienții săi, instituirea de măsuri antidumping ar însemna încetarea activităților sale cu glutamat de monosodiu. Trebuie notat că activitățile cu glutamat de monosodiu nu reprezintă o cotă majoră a activității respectivului importator, a cărui sursă principală de glutamat de monosodiu o reprezintă RPC. Importatorul în cauză are opțiunea de a trece la alte surse de aprovizionare care nu sunt afectate de măsurile antidumping. Cu toate acestea, conform celor menționate la considerentul 108 din regulamentul provizoriu, efectele preconizate ale instituirii de măsuri vor consta în restabilirea de condiții comerciale eficace pe piața comunitară, care în acest caz ar putea conduce la o creștere a prețurilor pentru glutamatul de monosodiu, în special pentru cel provenind din industria comunitară și din RPC. Prin urmare, se preconizează că toți importatorii ar trebui să poată să transfere, fie măcar și parțial, creșterea costurilor lor rezultate din instituirea de măsuri antidumping. În consecință, concluzia de la considerentul 108 din regulamentul provizoriu se confirmă. |
| --- | --- |

(54)

Un importator a afirmat că impactul negativ pe care l-ar putea avea măsurile antidumping asupra situației sale economice a fost subestimat la considerentul 108 din regulamentul provizoriu. Potrivit societății, datorită rentabilității scăzute a vânzărilor sale de glutamat de monosodiu și a posibilității limitate de transferare a creșterii de preț către clienții săi, instituirea de măsuri antidumping ar însemna încetarea activităților sale cu glutamat de monosodiu. Trebuie notat că activitățile cu glutamat de monosodiu nu reprezintă o cotă majoră a activității respectivului importator, a cărui sursă principală de glutamat de monosodiu o reprezintă RPC. Importatorul în cauză are opțiunea de a trece la alte surse de aprovizionare care nu sunt afectate de măsurile antidumping. Cu toate acestea, conform celor menționate la considerentul 108 din regulamentul provizoriu, efectele preconizate ale instituirii de măsuri vor consta în restabilirea de condiții comerciale eficace pe piața comunitară, care în acest caz ar putea conduce la o creștere a prețurilor pentru glutamatul de monosodiu, în special pentru cel provenind din industria comunitară și din RPC. Prin urmare, se preconizează că toți importatorii ar trebui să poată să transfere, fie măcar și parțial, creșterea costurilor lor rezultate din instituirea de măsuri antidumping. În consecință, concluzia de la considerentul 108 din regulamentul provizoriu se confirmă.

6.3.   Interesul utilizatorilor

| (55) | În urma observațiilor formulate de părțile interesate cu privire la impactul posibil al măsurilor propuse asupra industriei utilizatoare, au fost efectuate analize suplimentare pe baza informațiilor furnizate de principalii utilizatori de glutamat de monosodiu din Comunitate, și anume Nestle și Unilever. Ancheta a demonstrat că glutamatul de monosodiu reprezintă mai puțin de 3 % din costul de producție al tuturor produselor care conțin glutamat de monosodiu produse de ambele societăți. Prin urmare, luând în considerare și indicatorii privind ratele de profit relativ înalte pe care le-au atins ambele societăți în timpul PA, în special în ceea ce privește aceste produse, se poate confirma faptul că impactul posibil al măsurii propuse asupra activității lor nu ar fi semnificativ. |
| --- | --- |

(55)

În urma observațiilor formulate de părțile interesate cu privire la impactul posibil al măsurilor propuse asupra industriei utilizatoare, au fost efectuate analize suplimentare pe baza informațiilor furnizate de principalii utilizatori de glutamat de monosodiu din Comunitate, și anume Nestle și Unilever. Ancheta a demonstrat că glutamatul de monosodiu reprezintă mai puțin de 3 % din costul de producție al tuturor produselor care conțin glutamat de monosodiu produse de ambele societăți. Prin urmare, luând în considerare și indicatorii privind ratele de profit relativ înalte pe care le-au atins ambele societăți în timpul PA, în special în ceea ce privește aceste produse, se poate confirma faptul că impactul posibil al măsurii propuse asupra activității lor nu ar fi semnificativ.

6.4.   Interesul furnizorilor de materii prime

| (56) | În continuarea considerentului 115 din regulamentul provizoriu, a fost extinsă analiza cu privire la interesele furnizorului industriei comunitare situat în amonte, pentru a include datele transmise de un al doilea furnizor. Pe baza răspunsurilor la chestionar ale celor doi furnizori, s-a constatat că situația societăților furnizoare se deteriorase în mod semnificativ pe durata perioadei examinate, în paralel cu deteriorarea situației industriei comunitare. Cifra totală de afaceri a furnizorilor analizați în cadrul anchetei a scăzut cu 8 % până la 13 %, iar vânzările lor către industria comunitară au cunoscut chiar o scădere de două ori mai mare (de la 15 % până la 25 %). Ambele societăți au cunoscut, de asemenea, o scădere a nivelurilor de rentabilitate. |
| --- | --- |

(56)

În continuarea considerentului 115 din regulamentul provizoriu, a fost extinsă analiza cu privire la interesele furnizorului industriei comunitare situat în amonte, pentru a include datele transmise de un al doilea furnizor. Pe baza răspunsurilor la chestionar ale celor doi furnizori, s-a constatat că situația societăților furnizoare se deteriorase în mod semnificativ pe durata perioadei examinate, în paralel cu deteriorarea situației industriei comunitare. Cifra totală de afaceri a furnizorilor analizați în cadrul anchetei a scăzut cu 8 % până la 13 %, iar vânzările lor către industria comunitară au cunoscut chiar o scădere de două ori mai mare (de la 15 % până la 25 %). Ambele societăți au cunoscut, de asemenea, o scădere a nivelurilor de rentabilitate.

| (57) | Având în vedere constatările de mai sus, se confirmă conținutul considerentului 116 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(57)

Având în vedere constatările de mai sus, se confirmă conținutul considerentului 116 din regulamentul provizoriu.

6.5.   Concurența și efectele de denaturare a schimburilor comerciale

| (58) | Unele dintre părțile interesate și-au reiterat observațiile cu privire la pretinsa poziție dominantă a Ajinomoto Group la nivel mondial și la pretinsa sa poziție de monopol la nivelul Comunității. Aceste aspecte au fost deja examinate la considerentul 117 din regulamentul provizoriu. Nu a fost prezentată nicio nouă probă privind aceste afirmații. |
| --- | --- |

(58)

Unele dintre părțile interesate și-au reiterat observațiile cu privire la pretinsa poziție dominantă a Ajinomoto Group la nivel mondial și la pretinsa sa poziție de monopol la nivelul Comunității. Aceste aspecte au fost deja examinate la considerentul 117 din regulamentul provizoriu. Nu a fost prezentată nicio nouă probă privind aceste afirmații.

| (59) | Mai multe părți interesate au avansat argumente suplimentare cu privire la evoluțiile ulterioare PA de pe piața glutamatului de monosodiu. Ele au afirmat că volumul importurilor a scăzut, iar prețurile au crescut după PA, eliminându-se astfel orice prejudiciu potențial pentru industria comunitară. În această situație, aceste părți au afirmat că instituirea de taxe antidumping nu ar dăuna decât importatorilor și utilizatorilor din Comunitate. Părțile au invocat totodată o pretinsă penurie generală de glutamat de monosodiu deoarece, conform datelor lor, mai mulți producători importanți la nivel mondial și-au încetat producția sau și-au redus capacitatea de producție. Cu toate acestea, datele Eurostat și informațiile suplimentare obținute din partea industriei comunitare nu susțin afirmațiile de mai sus. Dimpotrivă, prețurile de import au rămas stabile în perioada ulterioară PA și în anumite luni chiar au scăzut, în timp ce volumul importurilor, atât din RPC, cât și din țările terțe, a crescut. Această evoluție demonstrează că unii competitori care nu sunt din RPC au capacitatea de a-și dezvolta exporturile către Comunitate. |
| --- | --- |

(59)

Mai multe părți interesate au avansat argumente suplimentare cu privire la evoluțiile ulterioare PA de pe piața glutamatului de monosodiu. Ele au afirmat că volumul importurilor a scăzut, iar prețurile au crescut după PA, eliminându-se astfel orice prejudiciu potențial pentru industria comunitară. În această situație, aceste părți au afirmat că instituirea de taxe antidumping nu ar dăuna decât importatorilor și utilizatorilor din Comunitate. Părțile au invocat totodată o pretinsă penurie generală de glutamat de monosodiu deoarece, conform datelor lor, mai mulți producători importanți la nivel mondial și-au încetat producția sau și-au redus capacitatea de producție. Cu toate acestea, datele Eurostat și informațiile suplimentare obținute din partea industriei comunitare nu susțin afirmațiile de mai sus. Dimpotrivă, prețurile de import au rămas stabile în perioada ulterioară PA și în anumite luni chiar au scăzut, în timp ce volumul importurilor, atât din RPC, cât și din țările terțe, a crescut. Această evoluție demonstrează că unii competitori care nu sunt din RPC au capacitatea de a-și dezvolta exporturile către Comunitate.

6.6.   Concluzie privind interesul Comunității

| (60) | Ținând cont de rezultatele anchetei suplimentare asupra aspectelor privind interesul Comunității în cazul descris mai sus, se confirmă concluziile și constatările de la considerentul 119 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(60)

Ținând cont de rezultatele anchetei suplimentare asupra aspectelor privind interesul Comunității în cazul descris mai sus, se confirmă concluziile și constatările de la considerentul 119 din regulamentul provizoriu.

7.   MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE

7.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (61) | În absența oricăror observații fundamentate, care ar putea modifica concluziile privind nivelul de eliminare a prejudiciului, se confirmă considerentele 120-122 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(61)

În absența oricăror observații fundamentate, care ar putea modifica concluziile privind nivelul de eliminare a prejudiciului, se confirmă considerentele 120-122 din regulamentul provizoriu.

7.2.   Forma și nivelul taxelor

| (62) | În lumina celor menționate anterior și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă la un nivel suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a se depăși marja de dumping constatată. |
| --- | --- |

(62)

În lumina celor menționate anterior și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă la un nivel suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a se depăși marja de dumping constatată.

| (63) | Nivelurile taxelor definitive sunt stabilite după cum urmează:








  Societatea | Marja de eliminare a prejudiciului | Marja de dumping | Nivelul taxei antidumping |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., și
  Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 54,8 % | 33,8 % | 33,8 % |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 60,4 % | 36,5 % | 36,5 % |
| Toate celelalte societăți | 63,7 % | 39,7 % | 39,7 % |

(63)

Nivelurile taxelor definitive sunt stabilite după cum urmează:

Societatea

Marja de eliminare a prejudiciului

Marja de dumping

Nivelul taxei antidumping

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., și

Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

54,8 %

33,8 %

33,8 %

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

60,4 %

36,5 %

36,5 %

Toate celelalte societăți

63,7 %

39,7 %

39,7 %

| (64) | Nivelurile taxelor antidumping individuale pentru societăți menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza concluziilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză, în cursul anchetei respective. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică în mod exclusiv importurilor de produse provenind din țara în cauză și fabricate de societățile și deci de entitățile juridice specifice citate. Produsele importate fabricate de oricare altă societate, ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod expres în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile care au legătură cu societățile citate în mod expres, nu pot beneficia de aceste niveluri și se supun taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(64)

Nivelurile taxelor antidumping individuale pentru societăți menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza concluziilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză, în cursul anchetei respective. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică în mod exclusiv importurilor de produse provenind din țara în cauză și fabricate de societățile și deci de entitățile juridice specifice citate. Produsele importate fabricate de oricare altă societate, ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod expres în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile care au legătură cu societățile citate în mod expres, nu pot beneficia de aceste niveluri și se supun taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (65) | Orice solicitare de aplicare a nivelurilor taxelor antidumping individuale (de exemplu, ca urmare a unei schimbări de denumire a entității sau a creării de noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată de îndată Comisiei (5) și să conțină toate informațiile utile, în special orice modificare a activităților societății legate de producție, vânzări interne și la export care rezultă, de exemplu, din această schimbare de denumire sau din crearea acestor noi entități de producție sau de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință prin actualizarea listei de societăți care beneficiază de niveluri de taxe individuale. |
| --- | --- |

(65)

Orice solicitare de aplicare a nivelurilor taxelor antidumping individuale (de exemplu, ca urmare a unei schimbări de denumire a entității sau a creării de noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată de îndată Comisiei (5) și să conțină toate informațiile utile, în special orice modificare a activităților societății legate de producție, vânzări interne și la export care rezultă, de exemplu, din această schimbare de denumire sau din crearea acestor noi entități de producție sau de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință prin actualizarea listei de societăți care beneficiază de niveluri de taxe individuale.

7.3.   Angajamente

| (66) | Un producător-exportator chinez cooperant a oferit un angajament de preț. |
| --- | --- |

(66)

Un producător-exportator chinez cooperant a oferit un angajament de preț.

| (67) | În această privință trebuie precizat că prețurile pentru glutamatul de monosodiu sunt negociate la nivel global cu mari întreprinderi internaționale care au capacități de producție atât în interiorul, cât și în exteriorul Comunității. Se precizează, de asemenea, că majoritatea vânzărilor acestui producător-exportator sunt în principal către asemenea întreprinderi internaționale. Având în vedere cele prezentate mai sus, s-a considerat că riscul de compensare încrucișată la nivelul prețurilor între acordurile de vânzare încheiate cu întreprinderile internaționale pentru capacitățile lor de producție din interiorul Comunității și pentru entitățile lor de producție localizate în alte țări din afara Comunității, este foarte înalt. S-a considerat, de asemenea, că o asemenea compensare încrucișată ar fi extrem de dificil de detectat în cadrul monitorizării angajamentului. Prin urmare, oferta de angajament a acestui producător-exportator, în forma sa actuală, a trebuit să fie respinsă deoarece acceptarea sa a fost considerată imposibil de pus în practică, având în vedere că nu ar fi putut fi monitorizată în mod adecvat de către Comisie. |
| --- | --- |

(67)

În această privință trebuie precizat că prețurile pentru glutamatul de monosodiu sunt negociate la nivel global cu mari întreprinderi internaționale care au capacități de producție atât în interiorul, cât și în exteriorul Comunității. Se precizează, de asemenea, că majoritatea vânzărilor acestui producător-exportator sunt în principal către asemenea întreprinderi internaționale. Având în vedere cele prezentate mai sus, s-a considerat că riscul de compensare încrucișată la nivelul prețurilor între acordurile de vânzare încheiate cu întreprinderile internaționale pentru capacitățile lor de producție din interiorul Comunității și pentru entitățile lor de producție localizate în alte țări din afara Comunității, este foarte înalt. S-a considerat, de asemenea, că o asemenea compensare încrucișată ar fi extrem de dificil de detectat în cadrul monitorizării angajamentului. Prin urmare, oferta de angajament a acestui producător-exportator, în forma sa actuală, a trebuit să fie respinsă deoarece acceptarea sa a fost considerată imposibil de pus în practică, având în vedere că nu ar fi putut fi monitorizată în mod adecvat de către Comisie.

7.4.   Perceperea definitivă a taxelor provizorii și monitorizarea specială

| (68) | Ținând seama de amploarea marjelor de dumping constatate și de importanța prejudiciului cauzat industriei comunitare, se consideră necesar să se perceapă în mod definitiv, la nivelul taxelor definitive instituite, sumele depuse cu titlul de taxă antidumping provizorie instituite prin regulamentul provizoriu, și anume Regulamentul (CE) nr. 492/2008 al Comisiei. |
| --- | --- |

(68)

Ținând seama de amploarea marjelor de dumping constatate și de importanța prejudiciului cauzat industriei comunitare, se consideră necesar să se perceapă în mod definitiv, la nivelul taxelor definitive instituite, sumele depuse cu titlul de taxă antidumping provizorie instituite prin regulamentul provizoriu, și anume Regulamentul (CE) nr. 492/2008 al Comisiei.

| (69) | Ar trebui reamintit că, în cazul în care exporturile societăților care beneficiază de niveluri de taxe individuale mai mici cresc considerabil în volum după instituirea măsurilor antidumping, s-ar putea considera că o astfel de creștere de volum constituie în sine o schimbare în evoluția tendințelor comerciale generată de instituirea de măsuri, în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe și numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, poate fi inițiată o anchetă anticircumvenție. Ancheta poate să examineze, printre altele, necesitatea eliminării nivelurilor taxelor individuale și instituirea consecventă a unei taxe la nivel național, |
| --- | --- |

(69)

Ar trebui reamintit că, în cazul în care exporturile societăților care beneficiază de niveluri de taxe individuale mai mici cresc considerabil în volum după instituirea măsurilor antidumping, s-ar putea considera că o astfel de creștere de volum constituie în sine o schimbare în evoluția tendințelor comerciale generată de instituirea de măsuri, în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe și numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, poate fi inițiată o anchetă anticircumvenție. Ancheta poate să examineze, printre altele, necesitatea eliminării nivelurilor taxelor individuale și instituirea consecventă a unei taxe la nivel național,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de glutamat de monosodiu, care este încadrat la codul NC ex 2922 42 00 (cod TARIC 2922420010), originare din Republica Populară Chineză.

(2)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, pentru produsele fabricate de societățile menționate în continuare, este stabilit după cum urmează:

| Societatea | Nivelul taxei antidumping (%) | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., și
  Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 33,8 | A883 |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 36,5 | A884 |
| Toate celelalte societăți | 39,7 | A999 |

Societatea

Nivelul taxei antidumping (%)

Codul adițional TARIC

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., și

Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

33,8

A883

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

36,5

A884

Toate celelalte societăți

39,7

A999

(3)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Sumele depuse cu titlul de taxe antidumping provizorii instituite prin Regulamentul (CE) nr. 492/2008 privind importurile de glutamat de monosodiu care se încadrează la codul NC ex 2922 42 00 (cod TARIC 2922420010) și originare din Republica Populară Chineză se percep definitiv.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 noiembrie 2008.

Pentru Consiliu

Președintele

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1.

1

(2)  JO L 144, 4.6.2008, p. 14.

2

(3)  Punctul 6 litera (c) din avizul de inițiere, JO C 206, 5.9.2007, p. 23.

3

(4)  G/ADP/6 din 16 mai 2000.

4

(5)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, biroul N105 04/092, 1049 Bruxelles, Belgia.

5

---

| 2.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 322/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 322/9

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1188/2008 AL COMISIEI

din 1 decembrie 2008

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 2 decembrie 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 decembrie 2008.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | MA | 54,1 |
| TR | 75,3 |
| ZZ | 64,7 |
| 0707 00 05 | EG | 188,1 |
| JO | 167,2 |
| MA | 58,1 |
| TR | 82,6 |
| ZZ | 124,0 |
| 0709 90 70 | MA | 64,6 |
| TR | 110,3 |
| ZZ | 87,5 |
| 0805 20 10 | MA | 63,6 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 64,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 54,3 |
| HR | 48,8 |
| IL | 74,6 |
| TR | 58,9 |
| ZZ | 59,2 |
| 0805 50 10 | MA | 64,0 |
| TR | 64,6 |
| ZA | 117,7 |
| ZZ | 82,1 |
| 0808 10 80 | CA | 89,4 |
| CL | 67,1 |
| CN | 67,2 |
| MK | 32,9 |
| US | 111,0 |
| ZA | 111,1 |
| ZZ | 79,8 |
| 0808 20 50 | CN | 49,5 |
| TR | 103,0 |
| ZZ | 76,3 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

MA

54,1

TR

75,3

ZZ

64,7

0707 00 05

EG

188,1

JO

167,2

MA

58,1

TR

82,6

ZZ

124,0

0709 90 70

MA

64,6

TR

110,3

ZZ

87,5

0805 20 10

MA

63,6

TR

65,0

ZZ

64,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

54,3

HR

48,8

IL

74,6

TR

58,9

ZZ

59,2

0805 50 10

MA

64,0

TR

64,6

ZA

117,7

ZZ

82,1

0808 10 80

CA

89,4

CL

67,1

CN

67,2

MK

32,9

US

111,0

ZA

111,1

ZZ

79,8

0808 20 50

CN

49,5

TR

103,0

ZZ

76,3

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 2.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 322/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 322/11

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1189/2008 AL COMISIEI

din 25 noiembrie 2008

de stabilire a normelor de aplicare, în anul 2009, a contingentelor tarifare de import pentru produsele din categoria „baby beef” originare din Croația, Bosnia și Herțegovina, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Serbia, Kosovo și Muntenegru

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1), în special articolul 144 alineatul (1) și articolul 148 litera (a) coroborat cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | Articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2007/2000 al Consiliului din 18 septembrie 2000 privind introducerea de măsuri comerciale excepționale în favoarea țărilor și teritoriilor participante și legate de procesul de stabilizare și asociere pus în aplicare de către Uniunea Europeană de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2820/98 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1763/1999 și (CE) nr. 6/2000 (2) prevede un contingent tarifar preferențial anual de 1 500 tone de produse din categoria „baby beef” originare din Bosnia și Herțegovina și de 9 975 tone de produse din categoria „baby beef” originare din Muntenegru și din teritoriile vamale ale Serbiei și Kosovo (3). |
| --- | --- |

(1)

Articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2007/2000 al Consiliului din 18 septembrie 2000 privind introducerea de măsuri comerciale excepționale în favoarea țărilor și teritoriilor participante și legate de procesul de stabilizare și asociere pus în aplicare de către Uniunea Europeană de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2820/98 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1763/1999 și (CE) nr. 6/2000 (2) prevede un contingent tarifar preferențial anual de 1 500 tone de produse din categoria „baby beef” originare din Bosnia și Herțegovina și de 9 975 tone de produse din categoria „baby beef” originare din Muntenegru și din teritoriile vamale ale Serbiei și Kosovo (3).

| (2) | Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și Republica Croația, pe de altă parte, aprobat prin Decizia 2005/40/CE, Euratom a Consiliului și a Comisiei (4), Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, aprobat prin Decizia 2004/239/CE, Euratom a Consiliului și a Comisiei (5) și Acordul interimar cu Muntenegru, aprobat prin Decizia 2007/855/CE a Consiliului din 15 octombrie 2007 privind semnarea și încheierea Acordului interimar privind comerțul și aspecte legate de comerț între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Republica Muntenegru, pe de altă parte (6), prevăd contingente tarifare preferențiale anuale pentru produsele din categoria „baby beef” în valoare de 9 400, 1 650 și, respectiv, 800 de tone. |
| --- | --- |

(2)

Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și Republica Croația, pe de altă parte, aprobat prin Decizia 2005/40/CE, Euratom a Consiliului și a Comisiei (4), Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, aprobat prin Decizia 2004/239/CE, Euratom a Consiliului și a Comisiei (5) și Acordul interimar cu Muntenegru, aprobat prin Decizia 2007/855/CE a Consiliului din 15 octombrie 2007 privind semnarea și încheierea Acordului interimar privind comerțul și aspecte legate de comerț între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Republica Muntenegru, pe de altă parte (6), prevăd contingente tarifare preferențiale anuale pentru produsele din categoria „baby beef” în valoare de 9 400, 1 650 și, respectiv, 800 de tone.

| (3) | Articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 2248/2001 al Consiliului din 19 noiembrie 2001 privind anumite proceduri de aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre, pe de o parte, și Republica Croația, pe de altă parte, și de aplicare a Acordului interimar dintre Comunitatea Europeană și Republica Croația (7) și articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 153/2002 al Consiliului din 21 ianuarie 2002 privind anumite proceduri de punere în aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, precum și a Acordului interimar dintre Comunitatea Europeană și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (8) prevăd necesitatea prevederii unor norme de aplicare a concesiilor privind produsele din categoria „baby beef”. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 2248/2001 al Consiliului din 19 noiembrie 2001 privind anumite proceduri de aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre, pe de o parte, și Republica Croația, pe de altă parte, și de aplicare a Acordului interimar dintre Comunitatea Europeană și Republica Croația (7) și articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 153/2002 al Consiliului din 21 ianuarie 2002 privind anumite proceduri de punere în aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, precum și a Acordului interimar dintre Comunitatea Europeană și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (8) prevăd necesitatea prevederii unor norme de aplicare a concesiilor privind produsele din categoria „baby beef”.

| (4) | În vederea controlului, Regulamentul (CE) nr. 2007/2000 prevede că importurile din cadrul contingentelor de produse din categoria „baby beef” pentru Bosnia și Herțegovina și pentru teritoriile vamale ale Serbiei și Kosovo sunt condiționate de prezentarea unui certificat de autenticitate care atestă că produsele sunt originare din țara emitentă și corespund exact definiției din anexa II la respectivul regulament. În vederea armonizării, este necesar ca și importurile din cadrul contingentelor de produse din categoria „baby beef” originare din Croația, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și Muntenegru să fie condiționate de prezentarea unui certificat de autenticitate care să ateste că produsele sunt originare din țara emitentă și corespund exact definiției din anexa III la Acordul de stabilizare și de asociere cu Croația sau cu Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei sau, respectiv, definiției din anexa II la Acordul interimar cu Muntenegru. De asemenea, ar trebui stabilit un model pentru certificatele de autenticitate și ar trebui stabilite norme privind utilizarea acestora. |
| --- | --- |

(4)

În vederea controlului, Regulamentul (CE) nr. 2007/2000 prevede că importurile din cadrul contingentelor de produse din categoria „baby beef” pentru Bosnia și Herțegovina și pentru teritoriile vamale ale Serbiei și Kosovo sunt condiționate de prezentarea unui certificat de autenticitate care atestă că produsele sunt originare din țara emitentă și corespund exact definiției din anexa II la respectivul regulament. În vederea armonizării, este necesar ca și importurile din cadrul contingentelor de produse din categoria „baby beef” originare din Croația, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și Muntenegru să fie condiționate de prezentarea unui certificat de autenticitate care să ateste că produsele sunt originare din țara emitentă și corespund exact definiției din anexa III la Acordul de stabilizare și de asociere cu Croația sau cu Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei sau, respectiv, definiției din anexa II la Acordul interimar cu Muntenegru. De asemenea, ar trebui stabilit un model pentru certificatele de autenticitate și ar trebui stabilite norme privind utilizarea acestora.

| (5) | Contingentele în cauză ar trebui gestionate utilizând licențe de import. În acest scop, Regulamentul (CE) nr. 376/2008 al Comisiei din 23 aprilie 2008 de stabilire a normelor comune de aplicare a sistemului de licențe de import și export și de certificate de fixare în avans pentru produsele agricole (9) și Regulamentul (CE) nr. 382/2008 al Comisiei din 21 aprilie 2008 privind normele de aplicare a regimului licențelor de import și export în sectorul cărnii de vită și mânzat (10) ar trebui să se aplice sub rezerva dispozițiilor prezentului regulament. |
| --- | --- |

(5)

Contingentele în cauză ar trebui gestionate utilizând licențe de import. În acest scop, Regulamentul (CE) nr. 376/2008 al Comisiei din 23 aprilie 2008 de stabilire a normelor comune de aplicare a sistemului de licențe de import și export și de certificate de fixare în avans pentru produsele agricole (9) și Regulamentul (CE) nr. 382/2008 al Comisiei din 21 aprilie 2008 privind normele de aplicare a regimului licențelor de import și export în sectorul cărnii de vită și mânzat (10) ar trebui să se aplice sub rezerva dispozițiilor prezentului regulament.

| (6) | Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (11) prevede, în special, dispoziții detaliate privind cererile de licențe de import, statutul solicitanților, eliberarea licențelor și comunicările statelor membre către Comisie. Respectivul regulament limitează perioada de valabilitate a licențelor până la ultima zi a perioadei de aplicare a contingentului tarifar de import. Dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1301/2006 trebuie aplicate licențelor de import eliberate în temeiul prezentului regulament, fără a aduce atingere condițiilor suplimentare sau derogărilor prevăzute de prezentul regulament. |
| --- | --- |

(6)

Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (11) prevede, în special, dispoziții detaliate privind cererile de licențe de import, statutul solicitanților, eliberarea licențelor și comunicările statelor membre către Comisie. Respectivul regulament limitează perioada de valabilitate a licențelor până la ultima zi a perioadei de aplicare a contingentului tarifar de import. Dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1301/2006 trebuie aplicate licențelor de import eliberate în temeiul prezentului regulament, fără a aduce atingere condițiilor suplimentare sau derogărilor prevăzute de prezentul regulament.

| (7) | Pentru a asigura o bună gestionare a importurilor produselor menționate, este necesar ca eliberarea licențelor de import să fie condiționată în special de verificarea indicațiilor prevăzute pe certificatele de autenticitate. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a asigura o bună gestionare a importurilor produselor menționate, este necesar ca eliberarea licențelor de import să fie condiționată în special de verificarea indicațiilor prevăzute pe certificatele de autenticitate.

| (8) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se deschid următoarele contingente tarifare pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie și 31 decembrie 2009:

| (a) | 9 400 tone de „baby beef”, exprimate în greutatea carcasei, originare din Croația; |
| --- | --- |

(a)

9 400 tone de „baby beef”, exprimate în greutatea carcasei, originare din Croația;

| (b) | 1 500 tone de „baby beef”, exprimate în greutatea carcasei, originare din Bosnia și Herțegovina; |
| --- | --- |

(b)

1 500 tone de „baby beef”, exprimate în greutatea carcasei, originare din Bosnia și Herțegovina;

| (c) | 1 650 tone de „baby beef”, exprimate în greutatea carcasei, originare din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei; |
| --- | --- |

(c)

1 650 tone de „baby beef”, exprimate în greutatea carcasei, originare din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei;

| (d) | 9 175 tone de „baby beef”, exprimate în greutatea carcasei, originare din teritoriile vamale ale Serbiei și Kosovo; |
| --- | --- |

(d)

9 175 tone de „baby beef”, exprimate în greutatea carcasei, originare din teritoriile vamale ale Serbiei și Kosovo;

| (e) | 800 tone de „baby beef”, exprimate în greutatea carcasei, originare din Muntenegru. |
| --- | --- |

(e)

800 tone de „baby beef”, exprimate în greutatea carcasei, originare din Muntenegru.

Contingentele menționate la primul paragraf poartă numerele de ordine 09.4503, 09.4504, 09.4505, 09.4198 și, respectiv, 09.4199.

În scopul atribuirii acestor contingente, 100 de kilograme greutate în viu echivalează cu 50 de kilograme greutate a carcasei.

(2)   Taxele vamale aplicabile în cadrul contingentelor menționate la alineatul (1) reprezintă 20 % din taxa ad valorem și 20 % din taxa specifică prevăzută în Tariful vamal comun.

(3)   Importurile din cadrul contingentelor menționate la alineatul (1) sunt rezervate anumitor animale vii și anumitor tipuri de carne cu următoarele coduri NC, prevăzute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 2007/2000, în anexa III la Acordurile de stabilizare și de asociere încheiate cu Croația, în anexa III la Acordul de stabilizare și de asociere încheiat cu Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și în anexa II la Acordul interimar cu Muntenegru:

| — | ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 și ex 0102 90 79; |
| --- | --- |

—

ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 și ex 0102 90 79;

| — | ex 0201 10 00 și ex 0201 20 20; |
| --- | --- |

—

ex 0201 10 00 și ex 0201 20 20;

| — | ex 0201 20 30; |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 30;

| — | ex 0201 20 50. |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 50.

Articolul 2

Capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 și Regulamentele (CE) nr. 376/2008 și (CE) nr. 382/2008 se aplică, cu excepția cazului în care prezentul regulament prevede altfel.

Articolul 3

(1)   Cererile de licențe și licențele trebuie să indice, la rubrica 8, țara sau teritoriul vamal de origine, iar mențiunea „da” trebuie să fie bifată cu o cruce. Licențele fac obiectul obligației de import din țara sau teritoriul vamal indicat.

Cererile de licențe și licențele trebuie să indice, la rubrica 20, una dintre mențiunile din anexa I.

(2)   Originalul certificatului de autenticitate întocmit în conformitate cu dispozițiile articolului 4 se prezintă, însoțit de o copie, autorității competente, împreună cu cererea pentru prima licență de import corespunzătoare certificatului de autenticitate.

În limita cantităților pe care le indică, certificatele de autenticitate pot fi utilizate pentru eliberarea mai multor licențe de import. În cazul în care se eliberează mai multe licențe corespunzătoare unui singur certificat, autoritatea competentă:

| (a) | validează certificatul de autenticitate pentru a menționa cantitatea atribuită; |
| --- | --- |

(a)

validează certificatul de autenticitate pentru a menționa cantitatea atribuită;

| (b) | asigură eliberarea în aceeași zi a licențelor de import emise în raport cu respectivul certificat. |
| --- | --- |

(b)

asigură eliberarea în aceeași zi a licențelor de import emise în raport cu respectivul certificat.

(3)   Autoritățile competente nu pot elibera licențe de import decât după ce s-au asigurat că toate informațiile înscrise pe certificatul de autenticitate corespund informațiilor privind importurile în cauză primite săptămânal din partea Comisiei. Dacă aceste condiții sunt îndeplinite, licențele se eliberează imediat.

Articolul 4

(1)   Toate cererile de licențe de import din cadrul contingentelor menționate la articolul 1 sunt însoțite de un certificat de autenticitate eliberat de autoritățile din țara sau teritoriul vamal exportator menționat în anexa II, care atestă că produsele sunt originare din țara sau teritoriul vamal respectiv și corespund definiției date, după caz, în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 2007/2000, în anexa III la Acordurile de stabilizare și de asociere cu Croația, în anexa III la Acordul de stabilizare și de asociere cu Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei sau în anexa II la Acordul interimar cu Muntenegru.

(2)   Certificatele de autenticitate se întocmesc într-un original și două copii, tipărite și completate în una din limbile oficiale ale Comunității, în conformitate cu modelul aferent prevăzut în anexele III-VIII pentru țările sau teritoriile vamale exportatoare în cauză. Certificatele mai pot fi tipărite și completate și în limba oficială sau în una din limbile oficiale ale țării sau teritoriului vamal exportator.

Autoritățile competente ale statului membru în care se prezintă cererea de licență de import pot solicita o traducere a certificatului.

(3)   Originalul și copiile certificatului de autenticitate pot fi dactilografiate sau completate de mână. În cazul în care sunt completate de mână, trebuie scrise cu cerneală neagră și cu majuscule.

Certificatele au dimensiunea de 210 x 297 mm. Hârtia utilizată nu trebuie să cântărească mai puțin de 40 g/m2. Originalul este de culoare albă, prima copie de culoare roz, iar a doua copie de culoare galbenă.

(4)   Fiecare certificat se individualizează printr-un număr de ordine, urmat de denumirea țării sau a teritoriului vamal emitent.

Copiile poartă același număr de ordine și aceeași denumire ca originalul.

(5)   Certificatele sunt valabile numai în cazul în care sunt validate regulamentar de una dintre autoritățile emitente enumerate în lista din anexa II.

(6)   Certificatele sunt considerate a fi validate regulamentar în cazul în care indică data și locul emiterii și poartă ștampila autorității emitente și semnătura persoanei sau persoanelor autorizate să le semneze.

Articolul 5

(1)   Autoritățile emitente enumerate în anexa II:

| (a) | sunt recunoscute ca atare de țara sau teritoriul vamal exportator respectiv; |
| --- | --- |

(a)

sunt recunoscute ca atare de țara sau teritoriul vamal exportator respectiv;

| (b) | se angajează să verifice indicațiile înscrise în certificate; |
| --- | --- |

(b)

se angajează să verifice indicațiile înscrise în certificate;

| (c) | se angajează să furnizeze Comisiei, cel puțin o dată pe săptămână, toate informațiile utile care permit verificarea indicațiilor înscrise în certificatele de autenticitate, în special numărul certificatului, exportatorul, destinatarul, țara de destinație, produsul (animale vii/carne), greutatea netă și data semnării. |
| --- | --- |

(c)

se angajează să furnizeze Comisiei, cel puțin o dată pe săptămână, toate informațiile utile care permit verificarea indicațiilor înscrise în certificatele de autenticitate, în special numărul certificatului, exportatorul, destinatarul, țara de destinație, produsul (animale vii/carne), greutatea netă și data semnării.

(2)   Lista din anexa II este revizuită de Comisie, în cazul în care condiția menționată la alineatul (1) litera (a) nu mai este îndeplinită, în cazul în care o autoritate emitentă nu își îndeplinește una sau mai multe dintre obligațiile care îi revin sau în cazul în care se desemnează o nouă autoritate emitentă.

Articolul 6

Certificatele de autenticitate și licențele de import sunt valabile trei luni de la data eliberării.

Articolul 7

Comisiei îi sunt comunicate de țara sau teritoriul vamal exportator specimenele ștampilelor utilizate de autoritățile emitente, precum și numele și specimenele de semnătură ale persoanelor autorizate să semneze certificatele de autenticitate. Comisia comunică aceste informații autorităților competente ale statelor membre.

Articolul 8

(1)   Prin derogare de la articolul 11 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006, Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre:

| (a) | până la 28 februarie 2010 cel târziu, cantitățile de produse, inclusiv cantitățile negative, pentru care au fost eliberate licențe de import în cursul perioadei anterioare de contingent tarifar de import; |
| --- | --- |

(a)

până la 28 februarie 2010 cel târziu, cantitățile de produse, inclusiv cantitățile negative, pentru care au fost eliberate licențe de import în cursul perioadei anterioare de contingent tarifar de import;

| (b) | până la 30 aprilie 2010 cel târziu, cantitățile de produse, inclusiv cantitățile negative, care fac obiectul licențelor de import neutilizate sau parțial utilizate și care corespund diferenței dintre cantitățile înscrise pe versoul licențelor de import și cele pentru care acestea au fost eliberate. |
| --- | --- |

(b)

până la 30 aprilie 2010 cel târziu, cantitățile de produse, inclusiv cantitățile negative, care fac obiectul licențelor de import neutilizate sau parțial utilizate și care corespund diferenței dintre cantitățile înscrise pe versoul licențelor de import și cele pentru care acestea au fost eliberate.

(2)   Până la 30 aprilie 2010 cel târziu, Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre cantitățile de produse care au fost puse efectiv în liberă circulație în cursul perioadei anterioare de contingent tarifar de import.

(3)   Comunicările menționate la alineatele (1) și (2) din prezentul articol se realizează conform dispozițiilor anexelor IX, X și XI la prezentul regulament și se utilizează categoriile de produse indicate în anexa V la Regulamentul (CE) nr. 382/2008.

Articolul 9

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 25 noiembrie 2008.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 240, 23.9.2000, p. 1.

2

(3)  Kosovo conform Rezoluției nr. 1244/1999 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite.

3

(4)  JO L 26, 28.1.2005, p. 1.

4

(5)  JO L 84, 20.3.2004, p. 1.

5

(6)  JO L 345, 28.12.2007, p. 1.

6

(7)  JO L 304, 21.11.2001, p. 1.

7

(8)  JO L 25, 29.1.2002, p. 16.

8

(9)  JO L 114, 26.4.2008, p. 3.

9

(10)  JO L 115, 29.4.2008, p. 10.

10

(11)  JO L 238, 1.9.2006, p. 13.

11

---

ANEXA I

Mențiuni prevăzute la articolul 3 alineatul (1)

| — | : | în limba bulgară | : | „Baby beef” (Регламент (ЕО) No 1189/2008) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | în limba spaniolă | : | „Baby beef” [Reglamento (CE) no 1189/2008] |
| — | : | în limba cehă | : | „Baby beef” (Nařízení (ES) č. 1189/2008) |
| — | : | în limba daneză | : | „Baby beef” (Forordning (EF) nr. 1189/2008) |
| — | : | în limba germană | : | „Baby beef” (Verordnung (EG) Nr. 1189/2008) |
| — | : | în limba estonă | : | „Baby beef” (Määrus (EÜ) nr 1189/2008) |
| — | : | în limba greacă | : | „Baby beef” [Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1189/2008] |
| — | : | în limba engleză | : | „Baby beef” (Regulation (EC) No 1189/2008) |
| — | : | în limba franceză | : | „Baby beef” [Règlement (CE) no 1189/2008] |
| — | : | în limba italiană | : | „Baby beef” [Regolamento (CE) n. 1189/2008] |
| — | : | în limba letonă | : | „Baby beef” (Regula (EK) Nr. 1189/2008) |
| — | : | în limba lituaniană | : | „Baby beef” (Reglamentas (EB) Nr. 1189/2008) |
| — | : | în limba maghiară | : | „Baby beef” (1189/2008/EK rendelet) |
| — | : | în limba malteză | : | „Baby beef” (Regolament (KE) Nru 1189/2008) |
| — | : | în limba olandeză | : | „Baby beef” (Verordening (EG) nr 1189/2008) |
| — | : | în limba polonă | : | „Baby beef” (Rozporządzenie (WE) nr 1189/2008) |
| — | : | în limba portugheză | : | „Baby beef” [Regulamento (CE) n.o 1189/2008] |
| — | : | în limba română | : | „Baby beef” [Regulamentul (CE) nr. 1189/2008] |
| — | : | în limba slovacă | : | „Baby beef” [Nariadenie (ES) č. 1189/2008] |
| — | : | în limba slovenă | : | „Baby beef” (Uredba (ES) št. 1189/2008) |
| — | : | în limba finlandeză | : | „Baby beef” (Asetus (EY) N:o 1189/2008) |
| — | : | în limba suedeză | : | „Baby beef” (Förordning (EG) nr 1189/2008) |

—

:

în limba bulgară

:

„Baby beef” (Регламент (ЕО) No 1189/2008)

—

:

în limba spaniolă

:

„Baby beef” [Reglamento (CE) no 1189/2008]

—

:

în limba cehă

:

„Baby beef” (Nařízení (ES) č. 1189/2008)

—

:

în limba daneză

:

„Baby beef” (Forordning (EF) nr. 1189/2008)

—

:

în limba germană

:

„Baby beef” (Verordnung (EG) Nr. 1189/2008)

—

:

în limba estonă

:

„Baby beef” (Määrus (EÜ) nr 1189/2008)

—

:

în limba greacă

:

„Baby beef” [Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1189/2008]

—

:

în limba engleză

:

„Baby beef” (Regulation (EC) No 1189/2008)

—

:

în limba franceză

:

„Baby beef” [Règlement (CE) no 1189/2008]

—

:

în limba italiană

:

„Baby beef” [Regolamento (CE) n. 1189/2008]

—

:

în limba letonă

:

„Baby beef” (Regula (EK) Nr. 1189/2008)

—

:

în limba lituaniană

:

„Baby beef” (Reglamentas (EB) Nr. 1189/2008)

—

:

în limba maghiară

:

„Baby beef” (1189/2008/EK rendelet)

—

:

în limba malteză

:

„Baby beef” (Regolament (KE) Nru 1189/2008)

—

:

în limba olandeză

:

„Baby beef” (Verordening (EG) nr 1189/2008)

—

:

în limba polonă

:

„Baby beef” (Rozporządzenie (WE) nr 1189/2008)

—

:

în limba portugheză

:

„Baby beef” [Regulamento (CE) n.o 1189/2008]

—

:

în limba română

:

„Baby beef” [Regulamentul (CE) nr. 1189/2008]

—

:

în limba slovacă

:

„Baby beef” [Nariadenie (ES) č. 1189/2008]

—

:

în limba slovenă

:

„Baby beef” (Uredba (ES) št. 1189/2008)

—

:

în limba finlandeză

:

„Baby beef” (Asetus (EY) N:o 1189/2008)

—

:

în limba suedeză

:

„Baby beef” (Förordning (EG) nr 1189/2008)

---

ANEXA II

Autoritățile emitente:

| — | Republica Croația: Centrul croat de creștere a animalelor, Zagreb, Croația. |
| --- | --- |

—

Republica Croația: Centrul croat de creștere a animalelor, Zagreb, Croația.

| — | Bosnia și Herțegovina: |
| --- | --- |

—

Bosnia și Herțegovina:

| — | Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei: Univerzitet Sv. Kiril I Metodij, Institut za hrana, Fakultet za veterinarna medicina, „Lazar Pop-Trajkov 5-7”, 1000 Skopje |
| --- | --- |

—

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei: Univerzitet Sv. Kiril I Metodij, Institut za hrana, Fakultet za veterinarna medicina, „Lazar Pop-Trajkov 5-7”, 1000 Skopje

| — | Muntenegru: Veterinary Directorate, Bulevar Svetog Petra Cetinjskog br.9, 81000 Podgorica, Montenegro |
| --- | --- |

—

Muntenegru: Veterinary Directorate, Bulevar Svetog Petra Cetinjskog br.9, 81000 Podgorica, Montenegro

| — | Teritoriul vamal al Serbiei (1): „Institutul iugoslav de igienă și tehnologie a cărnii, Kacanskog 13, Belgrad, Iugoslavia” |
| --- | --- |

—

Teritoriul vamal al Serbiei (1): „Institutul iugoslav de igienă și tehnologie a cărnii, Kacanskog 13, Belgrad, Iugoslavia”

| — | Teritoriul vamal al Kosovo: |
| --- | --- |

—

Teritoriul vamal al Kosovo:

---

(1)  Cu excepția Kosovo, conform Rezoluției nr. 1244/1999 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite.

---

ANEXA III

Image

---

ANEXA IV

Image

---

ANEXA V

Image

---

ANEXA VI

Image

---

ANEXA VII

Image

---

ANEXA VIII

Image

---

ANEXA IX

Comunicarea licențelor de import (eliberate) – Regulamentul (CE) nr. 1189/2008

Statul membru: ...

Aplicarea articolului 8 din Regulamentul (CE) nr. 1189/2008

Cantitățile de produse pentru care au fost eliberate licențe de import

De la: ... la: ...

| Nr. de ordine | Categoria sau categoriile de produse (1) | Cantitate
  (greutatea în kg a produsului sau numărul de capete) |
| --- | --- | --- |
| 09.4503 | | |
| 09.4504 | | |
| 09.4505 | | |
| 09.4198 | | |
| 09.4199 | | |

Nr. de ordine

Categoria sau categoriile de produse (1)

Cantitate

(greutatea în kg a produsului sau numărul de capete)

09.4503

09.4504

09.4505

09.4198

09.4199

---

(1)  Categoria sau categoriile de produse, astfel cum sunt indicate în anexa V la Regulamentul (CE) nr. 382/2008.

---

ANEXA X

Comunicarea licențelor de import (cantități neutilizate) – Regulamentul (CE) nr. 1189/2008

Statul membru: ...

Aplicarea articolului 8 din Regulamentul (CE) nr. 1189/2008

Cantitățile de produse pentru care au fost eliberate licențe de import

De la: ... la: ...

| Nr. de ordine | Categoria sau categoriile de produse (1) | Cantitate neutilizată
  (greutatea în kg a produsului sau numărul de capete) |
| --- | --- | --- |
| 09.4503 | | |
| 09.4504 | | |
| 09.4505 | | |
| 09.4198 | | |
| 09.4199 | | |

Nr. de ordine

Categoria sau categoriile de produse (1)

Cantitate neutilizată

(greutatea în kg a produsului sau numărul de capete)

09.4503

09.4504

09.4505

09.4198

09.4199

---

(1)  Categoria sau categoriile de produse, astfel cum sunt indicate în anexa V la Regulamentul (CE) nr. 382/2008.

---

ANEXA XI

Comunicarea cantităților de produse puse în liberă circulație – Regulamentul (CE) nr. 1189/2008

Statul membru:...

Aplicarea articolului 8 din Regulamentul (CE) nr. 1189/2008

Cantitățile de produse puse în liberă circulație:

De la ... la: ... (perioada de contingent tarifar de import).

| Nr. de ordine | Categoria sau categoriile de produse (1) | Cantitățile de produse puse în liberă circulație
  (greutatea în kg a produsului sau numărul de capete) |
| --- | --- | --- |
| 09.4503 | | |
| 09.4504 | | |
| 09.4505 | | |
| 09.4198 | | |
| 09.4199 | | |

Nr. de ordine

Categoria sau categoriile de produse (1)

Cantitățile de produse puse în liberă circulație

(greutatea în kg a produsului sau numărul de capete)

09.4503

09.4504

09.4505

09.4198

09.4199

---

(1)  Categoria sau categoriile de produse, astfel cum sunt indicate în anexa V la Regulamentul (CE) nr. 382/2008.

---

| 2.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 322/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 322/25

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1190/2008 AL COMISIEI

din 28 noiembrie 2008

de modificare pentru a 101-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a anumitor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Quaida și cu talibanii

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului din 27 mai 2002 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Quaida și cu talibanii și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 467/2001 al Consiliului de interzicere a exportului anumitor mărfuri și servicii către Afganistan (1), de întărire a interdicției de zbor și de extindere a înghețării fondurilor și a altor resurse financiare în ceea ce-i privește pe talibanii din Afganistan, în special articolul 7 alineatul (1) prima liniuță,

întrucât:

| (1) | Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 enumeră persoanele, grupurile și entitățile cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice, în conformitate cu regulamentul menționat anterior. |
| --- | --- |

(1)

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 enumeră persoanele, grupurile și entitățile cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice, în conformitate cu regulamentul menționat anterior.

| (2) | La 3 septembrie 2008, Curtea de Justiție (2) a decis anularea Regulamentului (CE) nr. 881/2002, în care se face trimitere la Yassin Abdullah Kadi și la Al Barakaat International Foundation. În același timp, Curtea a dispus menținerea efectelor Regulamentului (CE) nr. 881/2002 cu privire la dl Kadi și la Al Barakaat International Foundation, pentru o perioadă care nu poate depăși trei luni, cu începere de la data la care a fost pronunțată hotărârea. Perioada menționată anterior a fost acordată pentru a se oferi posibilitatea remedierii încălcărilor constatate. |
| --- | --- |

(2)

La 3 septembrie 2008, Curtea de Justiție (2) a decis anularea Regulamentului (CE) nr. 881/2002, în care se face trimitere la Yassin Abdullah Kadi și la Al Barakaat International Foundation. În același timp, Curtea a dispus menținerea efectelor Regulamentului (CE) nr. 881/2002 cu privire la dl Kadi și la Al Barakaat International Foundation, pentru o perioadă care nu poate depăși trei luni, cu începere de la data la care a fost pronunțată hotărârea. Perioada menționată anterior a fost acordată pentru a se oferi posibilitatea remedierii încălcărilor constatate.

| (3) | Pentru a se conforma hotărârii Curții de Justiție, Comisia a comunicat rezumatul argumentelor oferite dlui Kadi și Al Barakaat International Foundation de către Comitetul Națiunilor Unite pentru sancțiuni împotriva Al-Qaida și a talibanilor și le-a dat posibilitatea să își exprime punctul de vedere prin trimiterea unor observații cu privire la aceste motive. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se conforma hotărârii Curții de Justiție, Comisia a comunicat rezumatul argumentelor oferite dlui Kadi și Al Barakaat International Foundation de către Comitetul Națiunilor Unite pentru sancțiuni împotriva Al-Qaida și a talibanilor și le-a dat posibilitatea să își exprime punctul de vedere prin trimiterea unor observații cu privire la aceste motive.

| (4) | Comisia a primit observații de la dl Kadi și de la Al Barakaat International Foundation și a analizat observațiile respective. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a primit observații de la dl Kadi și de la Al Barakaat International Foundation și a analizat observațiile respective.

| (5) | Lista de persoane, grupuri și entități cărora ar trebui să li se aplice înghețarea de fonduri și a resurselor economice, întocmită de Comitetul Națiunilor Unite pentru sancțiuni împotriva Al-Qaida și a talibanilor, îi include pe dl Kadi și Al Barakaat International Foundation. |
| --- | --- |

(5)

Lista de persoane, grupuri și entități cărora ar trebui să li se aplice înghețarea de fonduri și a resurselor economice, întocmită de Comitetul Națiunilor Unite pentru sancțiuni împotriva Al-Qaida și a talibanilor, îi include pe dl Kadi și Al Barakaat International Foundation.

| (6) | După o analiză atentă a observațiilor primite de la dl Kadi prin scrisoarea din 10 noiembrie 2008 și, având în vedere caracterul preventiv al înghețării fondurilor și a resurselor economice, Comisia consideră că includerea pe listă a dlui Kadi este întemeiată, ca urmare a asocierii acestuia cu rețeaua Al-Quaida. |
| --- | --- |

(6)

După o analiză atentă a observațiilor primite de la dl Kadi prin scrisoarea din 10 noiembrie 2008 și, având în vedere caracterul preventiv al înghețării fondurilor și a resurselor economice, Comisia consideră că includerea pe listă a dlui Kadi este întemeiată, ca urmare a asocierii acestuia cu rețeaua Al-Quaida.

| (7) | După o analiză atentă a observațiilor primite de la Al Barakaat International Foundation prin scrisoarea din 9 noiembrie 2008 și, având în vedere caracterul preventiv al înghețării fondurilor și a resurselor economice, Comisia consideră că includerea pe listă a Al Barakaat International Foundation este întemeiată, ca urmare a asocierii acesteia cu rețeaua Al-Quaida. |
| --- | --- |

(7)

După o analiză atentă a observațiilor primite de la Al Barakaat International Foundation prin scrisoarea din 9 noiembrie 2008 și, având în vedere caracterul preventiv al înghețării fondurilor și a resurselor economice, Comisia consideră că includerea pe listă a Al Barakaat International Foundation este întemeiată, ca urmare a asocierii acesteia cu rețeaua Al-Quaida.

| (8) | Având în vedere cele menționate, dl Kadi și Al Barakaat International Foundation ar trebui incluși în anexa I. |
| --- | --- |

(8)

Având în vedere cele menționate, dl Kadi și Al Barakaat International Foundation ar trebui incluși în anexa I.

| (9) | Având în vedere caracterul preventiv și obiectivul înghețării fondurilor și a resurselor economice, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 881/2002, precum și necesitatea protejării intereselor legitime ale operatorilor economici, care s-au bazat pe legalitatea regulamentului anulat, prezentul regulament ar trebui să se aplice cu începere de la 30 mai 2002, |
| --- | --- |

(9)

Având în vedere caracterul preventiv și obiectivul înghețării fondurilor și a resurselor economice, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 881/2002, precum și necesitatea protejării intereselor legitime ale operatorilor economici, care s-au bazat pe legalitatea regulamentului anulat, prezentul regulament ar trebui să se aplice cu începere de la 30 mai 2002,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 3 decembrie 2008. Regulamentul se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la data de 30 mai 2002.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 noiembrie 2008.

Pentru Comisie

Benita FERRERO-WALDNER

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 139, 29.5.2002, p. 9.

1

(2)  Hotărâre în cauzele conexe C-402/05 P și C-415/05 P, Yassin Abdullah Kadi și Al Barakaat International Foundation/Consiliu, Culegerea de jurisprudență a Curții Europene de Justiție 2008, p. I-... (nepublicată încă).

2

---

ANEXĂ

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 se modifică după cum urmează:

| 1. | La titlul „Persoane juridice, grupuri și entități” se adaugă următoarea mențiune:
  „Barakaat International Foundation. Adresa: (a) Box 4036, Spånga, Stockholm, Suedia; (b) Rinkebytorget 1, 04, Spånga, Suedia.” |
| --- | --- |

1.

La titlul „Persoane juridice, grupuri și entități” se adaugă următoarea mențiune:

„Barakaat International Foundation. Adresa: (a) Box 4036, Spånga, Stockholm, Suedia; (b) Rinkebytorget 1, 04, Spånga, Suedia.”

| 2. | La titlul „Persoane fizice” se adaugă următoarea mențiune:
  „Yasin Abdullah Ezzedine Qadi [alias (a) Kadi, Shaykh Yassin Abdullah, (b) Kahdi, Yasin; (c) Yasin Al-Qadi]. Data nașterii: 23.2.1955. Locul nașterii: Cairo, Egipt. Naționalitate: saudită. Pașaport nr. (a) B 751550, (b) E 976177 (emis la 6.3.2004, expiră la 11.1.2009). Alte informații: Jeddah, Arabia Saudită.” |
| --- | --- |

2.

La titlul „Persoane fizice” se adaugă următoarea mențiune:

„Yasin Abdullah Ezzedine Qadi [alias (a) Kadi, Shaykh Yassin Abdullah, (b) Kahdi, Yasin; (c) Yasin Al-Qadi]. Data nașterii: 23.2.1955. Locul nașterii: Cairo, Egipt. Naționalitate: saudită. Pașaport nr. (a) B 751550, (b) E 976177 (emis la 6.3.2004, expiră la 11.1.2009). Alte informații: Jeddah, Arabia Saudită.”

---

| 2.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 322/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 322/27

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1191/2008 AL COMISIEI

din 1 decembrie 2008

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1186/2008 de stabilire a taxelor de import în sectorul cerealelor începând cu 1 decembrie 2008

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei din 28 iunie 1996 privind normele de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului în ceea ce privește taxele la import în sectorul cerealelor (2), în special articolul 2 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Taxele de import în sectorul cerealelor aplicabile începând cu 1 decembrie 2008 au fost stabilite de Regulamentul (CE) nr. 1186/2008 al Comisiei (3). |
| --- | --- |

(1)

Taxele de import în sectorul cerealelor aplicabile începând cu 1 decembrie 2008 au fost stabilite de Regulamentul (CE) nr. 1186/2008 al Comisiei (3).

| (2) | Având în vedere că media calculată a taxelor de import prezintă o diferență de 5 EUR/t față de taxa stabilită, trebuie să se efectueze ajustarea corespunzătoare a taxelor de import stabilite de Regulamentul (CE) nr. 1186/2008. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere că media calculată a taxelor de import prezintă o diferență de 5 EUR/t față de taxa stabilită, trebuie să se efectueze ajustarea corespunzătoare a taxelor de import stabilite de Regulamentul (CE) nr. 1186/2008.

| (3) | Este necesară modificarea, în consecință, a Regulamentului (CE) nr. 1186/2008, |
| --- | --- |

(3)

Este necesară modificarea, în consecință, a Regulamentului (CE) nr. 1186/2008,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexele I și II la Regulamentul (CE) nr. 1186/2008 se înlocuiesc cu textul din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 2 decembrie 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 decembrie 2008.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 161, 29.6.1996, p. 125.

2

(3)  JO L 319, 29.11.2008, p. 56.

3

---

ANEXA I

Taxe la import pentru produsele menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 aplicabile de la 2 decembrie 2008

| Cod NC | Descrierea mărfurilor | Taxa la import (1)

  (în EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | GRÂU dur de calitate superioară | 0,00 |
| de calitate medie | 0,00 |
| de calitate inferioară | 0,00 |
| 1001 90 91 | GRÂU comun, pentru sămânță | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | GRÂU comun de calitate superioară, altul decât pentru sămânță | 0,00 |
| 1002 00 00 | SECARĂ | 35,10 |
| 1005 10 90 | PORUMB pentru sămânță, altul decât hibrid | 21,34 |
| 1005 90 00 | PORUMB, altul decât pentru sămânță (2) | 21,34 |
| 1007 00 90 | SORG cu boabe, altul decât hibrid, destinat însămânțării | 35,10 |

Cod NC

Descrierea mărfurilor

Taxa la import (1)

(în EUR/t)

1001 10 00

GRÂU dur de calitate superioară

0,00

de calitate medie

0,00

de calitate inferioară

0,00

1001 90 91

GRÂU comun, pentru sămânță

0,00

ex 1001 90 99

GRÂU comun de calitate superioară, altul decât pentru sămânță

0,00

1002 00 00

SECARĂ

35,10

1005 10 90

PORUMB pentru sămânță, altul decât hibrid

21,34

1005 90 00

PORUMB, altul decât pentru sămânță (2)

21,34

1007 00 90

SORG cu boabe, altul decât hibrid, destinat însămânțării

35,10

---

(1)  Pentru mărfurile care intră în Comunitate prin Oceanul Atlantic sau prin Canalul de Suez, importatorul poate beneficia, în aplicarea articolului 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei, de o reducere a taxelor, în valoare de:

| — | 3 EUR/t, dacă portul de descărcare se află la Marea Mediterană, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, dacă portul de descărcare se află la Marea Mediterană,

| — | 2 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Danemarca, Estonia, Irlanda, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda, Suedia, Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Danemarca, Estonia, Irlanda, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda, Suedia, Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice.

(2)  Importatorul poate beneficia de o reducere forfetară de 24 EUR/t atunci când sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 2 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei.

---

ANEXA II

Elemente pentru calcularea taxelor prevăzute în anexa I

28.11.2008

| 1. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Grâu comun (1) | Porumb | Grâu dur de calitate superioară | Grâu dur de calitate medie (2) | Grâu dur de calitate inferioară (3) | Orz |
| Bursa | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Cotația | 190,56 | 112,79 | — | — | — | — |
| Prețul FOB USA | — | — | 241,10 | 231,10 | 211,10 | 114,32 |
| Primă pentru Golf | — | 12,34 | — | — | — | — |
| Primă pentru Marile Lacuri | 27,27 | — | — | — | — | — |

1.

Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:

(EUR/t)

Grâu comun (1)

Porumb

Grâu dur de calitate superioară

Grâu dur de calitate medie (2)

Grâu dur de calitate inferioară (3)

Orz

Bursa

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Cotația

190,56

112,79

—

—

—

—

Prețul FOB USA

—

—

241,10

231,10

211,10

114,32

Primă pentru Golf

—

12,34

—

—

—

—

Primă pentru Marile Lacuri

27,27

—

—

—

—

—

| 2. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:






  Taxă de navlu: Golful Mexic–Rotterdam: | 11,39 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Taxă de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam: | 9,04 EUR/t |

2.

Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:

Taxă de navlu: Golful Mexic–Rotterdam:

11,39 EUR/t

Taxă de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam:

9,04 EUR/t

---

(1)  Primă pozitivă încorporată de 14 EUR/t [articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96].

(2)  Primă negativă de 10 EUR/t [articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96].

(3)  Primă negativă de 30 EUR/t [articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96].

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 2.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 322/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 322/30

---

DECIZIA COMISIEI

din 20 noiembrie 2008

privind orientări pentru programele de supraveghere a sănătății animale bazate pe evaluarea riscului prevăzute în Directiva 2006/88/CE a Consiliului

[notificată cu numărul C(2008) 6787]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/896/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 2006/88/CE a Consiliului din 24 octombrie 2006 privind cerințele de sănătate animală pentru animale și produse de acvacultură și privind prevenirea și controlul anumitor boli la animalele de acvacultură (1), în special articolul 10 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Directiva 2006/88/CE stabilește măsurile minime de combatere care urmează să fie puse în aplicare în cazul suspectării sau dovedirii prezenței unui focar al uneia dintre bolile animalelor acvatice. Mai mult, partea II din anexa IV la directiva menționată enumeră anumite boli exotice și neexotice. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2006/88/CE stabilește măsurile minime de combatere care urmează să fie puse în aplicare în cazul suspectării sau dovedirii prezenței unui focar al uneia dintre bolile animalelor acvatice. Mai mult, partea II din anexa IV la directiva menționată enumeră anumite boli exotice și neexotice.

| (2) | Articolul 10 alineatul (1) din Directiva 2006/88/CE prevede ca statele membre să se asigure că în toate fermele și zonele destinate creșterii moluștelor se aplică un program de supraveghere a sănătății animalelor bazat pe evaluarea riscului și adaptat la tipul de producție respectiv. Aceste programe țin seama de orientările care vor fi stabilite în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 10 alineatul (4) din respectiva directivă. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 10 alineatul (1) din Directiva 2006/88/CE prevede ca statele membre să se asigure că în toate fermele și zonele destinate creșterii moluștelor se aplică un program de supraveghere a sănătății animalelor bazat pe evaluarea riscului și adaptat la tipul de producție respectiv. Aceste programe țin seama de orientările care vor fi stabilite în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 10 alineatul (4) din respectiva directivă.

| (3) | Conform Directivei 2006/88/CE, scopul programelor de supraveghere a sănătății animalelor este de a detecta orice creștere a mortalității în toate fermele și zonele destinate creșterii moluștelor, în funcție de tipul de producție respectiv, precum și de a detecta bolile enumerate în partea II din anexa IV la respectiva directivă în ferme de acvacultură sau zone de creștere a moluștelor care dețin specii receptive la aceste boli. Mai mult, în conformitate cu partea B din anexa III la Directiva 2006/88/CE, inspecțiile efectuate în cadrul acestor programe au, de asemenea, ca scop să consilieze responsabilii exploatației de acvacultură în privința problemelor legate de sănătatea animalelor și, după caz, să adopte măsurile sanitar-veterinare care se impun. |
| --- | --- |

(3)

Conform Directivei 2006/88/CE, scopul programelor de supraveghere a sănătății animalelor este de a detecta orice creștere a mortalității în toate fermele și zonele destinate creșterii moluștelor, în funcție de tipul de producție respectiv, precum și de a detecta bolile enumerate în partea II din anexa IV la respectiva directivă în ferme de acvacultură sau zone de creștere a moluștelor care dețin specii receptive la aceste boli. Mai mult, în conformitate cu partea B din anexa III la Directiva 2006/88/CE, inspecțiile efectuate în cadrul acestor programe au, de asemenea, ca scop să consilieze responsabilii exploatației de acvacultură în privința problemelor legate de sănătatea animalelor și, după caz, să adopte măsurile sanitar-veterinare care se impun.

| (4) | Ca urmare a diversității sectorului comunitar al acvaculturii, programele de supraveghere a sănătății animale bazate pe evaluarea riscului trebuie să fie adaptate la structura respectivului sector, precum și la situația sănătății animalelor din fiecare stat membru. În consecință, orientările de care trebuie să țină cont statele membre în sensul acestor programe ar trebui să se limiteze la punerea la dispoziție a unor orientări generale. |
| --- | --- |

(4)

Ca urmare a diversității sectorului comunitar al acvaculturii, programele de supraveghere a sănătății animale bazate pe evaluarea riscului trebuie să fie adaptate la structura respectivului sector, precum și la situația sănătății animalelor din fiecare stat membru. În consecință, orientările de care trebuie să țină cont statele membre în sensul acestor programe ar trebui să se limiteze la punerea la dispoziție a unor orientări generale.

| (5) | În consecință, este necesar să se stabilească orientările care vor fi avute în vedere pentru programele de supraveghere a sănătății animale bazate pe evaluarea riscului în cadrul prezentei decizii. |
| --- | --- |

(5)

În consecință, este necesar să se stabilească orientările care vor fi avute în vedere pentru programele de supraveghere a sănătății animale bazate pe evaluarea riscului în cadrul prezentei decizii.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Orientările care vor fi avute în vedere pentru programele de supraveghere a sănătății animale bazate pe evaluarea riscului prevăzute la articolul 10 alineatul (1) din Directiva 2006/88/CE sunt stabilite în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 20 noiembrie 2008.

Pentru Comisie

Androulla VASSILIOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 24.11.2006, p. 14.

1

---

ANEXĂ

ORIENTĂRI DE CARE SE VA ȚINE SEAMA PENTRU PROGRAMELE DE SUPRAVEGHERE A SĂNĂTĂȚII ANIMALE BAZATE PE EVALUAREA RISCULUI PREVĂZUTE LA ARTICOLUL 10 ALINEATUL (1) DIN DIRECTIVA 2006/88/CE

1.   Obiectivul prezentelor orientări

Obiectivul prezentelor orientări este de a pune la dispoziția statelor membre orientări privind programele de supraveghere a sănătății animale bazate pe evaluarea riscului prevăzute la articolul 10 alineatul (1) din Directiva 2006/88/CE („programele de supraveghere a sănătății animale bazate pe evaluarea riscului”).

2.   Conținutul inspecțiilor

2.1.   CONTROLUL REGISTRELOR ȘI EXAMINĂRI CLINICE

Fiecare inspecție a unei ferme sau a unei zone de creștere a moluștelor ar trebui să constea în analiza registrelor prevăzute la articolul 8 din Directiva 2006/88/CE, acordându-se o atenție deosebită registrelor privind mortalitatea, pentru a permite realizarea unui bilanț sanitar al fermei sau al zonei de creștere a moluștelor.

Ar trebui să se inspecteze un eșantion reprezentativ al tuturor unităților epidemiologice.

În cazul prezenței de animale de acvacultură moarte de scurt timp și muribunde, un eșantion reprezentativ din acestea ar trebui să se examineze clinic, atât extern, cât și intern, pentru a detecta modificări patologice majore. Această examinare ar trebui să aibă ca scop principal detectarea oricărei infecții cu o boală inclusă pe lista din partea II din anexa IV la Directiva 2006/88/CE („boală listată”).

Dacă rezultatul acestei examinări duce la orice suspiciune privind prezența unei asemenea boli, animalele de acvacultură din ferma sau din zona de creștere a moluștelor ar trebui supuse unui examen de laborator.

Normele detaliate privind acțiunile care trebuie întreprinse în caz de suspiciune și/sau confirmare a unei boli listate sunt stabilite în capitolul V din Directiva 2006/88/CE.

2.2.   PRELEVARE DE PROBE ȘI EXAMEN DE LABORATOR

Prelevarea de probe pentru examenul de laborator nu este necesară în toate cazurile. Pentru a stabili dacă este necesară prelevarea de probe, ar trebui să se țină cont de informațiile obținute la verificarea registrelor fermei sau ale zonei de creștere a moluștelor și la inspectarea animalelor de acvacultură, precum și de orice alte informații relevante.

3.   Alegerea între autoritatea competentă, medicii veterinari privați și alt serviciu veterinar calificat în materie de sănătate a animalelor acvatice pentru efectuarea inspecțiilor

Statele membre ar trebui să stabilească dacă inspecțiile care fac parte din programele de supraveghere a sănătății animale bazate pe evaluarea riscului vor fi efectuate de autoritatea competentă sau dacă li se va permite și medicilor veterinari privați sau altor servicii veterinare calificate în materie de sănătate a animalelor acvatice să le efectueze.

4.   Frecvența inspecțiilor

Partea B din anexa III la Directiva 2006/88/CE stabilește frecvențele recomandate pentru inspecțiile fermelor și zonelor de creștere a moluștelor. Aceste frecvențe se stabilesc pe baza a doi factori:

| (a) | starea de sănătate a statului membru în cauză, a zonei sau a compartimentului în ceea ce privește bolile neexotice enumerate în partea II din anexa IV la respectiva directivă („boli neexotice listate”); |
| --- | --- |

(a)

starea de sănătate a statului membru în cauză, a zonei sau a compartimentului în ceea ce privește bolile neexotice enumerate în partea II din anexa IV la respectiva directivă („boli neexotice listate”);

| (b) | nivelul de risc al fermei sau al zonei de creștere a moluștelor în ceea ce privește contractarea și răspândirea bolilor. |
| --- | --- |

(b)

nivelul de risc al fermei sau al zonei de creștere a moluștelor în ceea ce privește contractarea și răspândirea bolilor.

5.   Starea de sănătate a fermelor și a zonelor de creștere a moluștelor

Partea B din anexa III la Directiva 2006/88/CE face distincția între următoarele categorii de stare a sănătății:

| Categoria I | (a) | Declarat indemn de boală în temeiul articolului 49 alineatul (1) litera (a) sau (b) sau al articolului 50 alineatul (1) litera (a) sau (b) din Directiva 2006/88/CE. Acest statut este stabilit pe baza faptului că:






  (i) | niciuna dintre speciile receptive la boala (bolile) respectivă (respective) nu este prezentă în statul membru, zona sau compartimentul și nici, după caz, în sursele de apă ale statului membru, ale zonei sau ale compartimentului respectiv; sau |
| --- | --- | --- | --- |

Categoria I

(a)

Declarat indemn de boală în temeiul articolului 49 alineatul (1) litera (a) sau (b) sau al articolului 50 alineatul (1) litera (a) sau (b) din Directiva 2006/88/CE. Acest statut este stabilit pe baza faptului că:

(i)

niciuna dintre speciile receptive la boala (bolile) respectivă (respective) nu este prezentă în statul membru, zona sau compartimentul și nici, după caz, în sursele de apă ale statului membru, ale zonei sau ale compartimentului respectiv; sau

| (ii) | se știe că agentul patogen nu poate supraviețui în statul membru, zona sau compartimentul și nici, după caz, în sursele de apă ale statului membru, ale zonei sau ale compartimentului respectiv; |
| --- | --- |

(ii)

se știe că agentul patogen nu poate supraviețui în statul membru, zona sau compartimentul și nici, după caz, în sursele de apă ale statului membru, ale zonei sau ale compartimentului respectiv;

| (b) | declarat indemn de boală în temeiul articolului 49 alineatul (1) litera (c) sau al articolului 50 alineatul (1) litera (c) din Directiva 2006/88/CE. Statutul se bazează pe supravegherea individualizată în conformitate cu condițiile stabilite în partea II din anexa V la Directiva 2006/88/CE. |
| --- | --- |

(b)

declarat indemn de boală în temeiul articolului 49 alineatul (1) litera (c) sau al articolului 50 alineatul (1) litera (c) din Directiva 2006/88/CE. Statutul se bazează pe supravegherea individualizată în conformitate cu condițiile stabilite în partea II din anexa V la Directiva 2006/88/CE.

Categoria II

Nu este declarat indemn de boală, dar face obiectul unui program de supraveghere aprobat în conformitate cu articolul 44 alineatul (1) din Directiva 2006/88/CE.

Categoria III

Nu este cunoscut ca fiind infectat, dar nu face obiectul unui program de supraveghere care să permită obținerea statutului „indemn de boală”.

Categoria IV

Cunoscut ca fiind infectat, dar face obiectul unui program de eradicare aprobat în conformitate cu articolul 44 alineatul (2) din Directiva 2006/88/CE.

Categoria V

Cunoscut ca fiind infectat. I se aplică măsurile minime de combatere a bolii prevăzute în capitolul V din Directiva 2006/88/CE.

După caz, inspecțiile efectuate în cadrul unui program de supraveghere a sănătății animale bazate pe evaluarea riscului se pot combina cu:

| (a) | inspecțiile efectuate în cadrul programelor de supraveghere sau de eradicare aprobate în conformitate cu Directiva 2006/88/CE (pentru zonele sau compartimentele de la categoria II sau IV); |
| --- | --- |

(a)

inspecțiile efectuate în cadrul programelor de supraveghere sau de eradicare aprobate în conformitate cu Directiva 2006/88/CE (pentru zonele sau compartimentele de la categoria II sau IV);

| (b) | orice supraveghere efectuată în scopul de a menține statutul de indemn de boală [pentru zonele sau compartimentele de la categoria I – declarate indemne de boală în temeiul articolului 49 alineatul (1) litera (a) sau (b) sau al articolului 50 alineatul (1) litera (a) sau (b) din Directiva 2006/88/CE]; |
| --- | --- |

(b)

orice supraveghere efectuată în scopul de a menține statutul de indemn de boală [pentru zonele sau compartimentele de la categoria I – declarate indemne de boală în temeiul articolului 49 alineatul (1) litera (a) sau (b) sau al articolului 50 alineatul (1) litera (a) sau (b) din Directiva 2006/88/CE];

| (c) | orice supraveghere efectuată ca parte a măsurilor de control în conformitate cu capitolul V din Directiva 2006/88/CE (pentru zonele sau compartimentele de la categoria V). |
| --- | --- |

(c)

orice supraveghere efectuată ca parte a măsurilor de control în conformitate cu capitolul V din Directiva 2006/88/CE (pentru zonele sau compartimentele de la categoria V).

La întocmirea programelor de supraveghere a sănătății animale bazate pe evaluarea riscului, statele membre ar trebui să țină seama de următoarele:

| (a) | în ceea ce privește fermele sau zonele de creștere a moluștelor situate în zone care se caracterizează prin starea de sănătate de categoriile II și IV, frecvența inspecțiilor impusă de programele de supraveghere sau eradicare aprobate în conformitate cu Directiva 2006/88/CE este mai ridicată decât frecvența recomandată în partea B din anexa III la această directivă; prin urmare, nu este necesar ca statele membre să prevadă cerințe specifice pentru frecvența inspecțiilor asupra fermelor și a zonelor de creștere a moluștelor situate în zone care nu fac obiectul acestor programe; |
| --- | --- |

(a)

în ceea ce privește fermele sau zonele de creștere a moluștelor situate în zone care se caracterizează prin starea de sănătate de categoriile II și IV, frecvența inspecțiilor impusă de programele de supraveghere sau eradicare aprobate în conformitate cu Directiva 2006/88/CE este mai ridicată decât frecvența recomandată în partea B din anexa III la această directivă; prin urmare, nu este necesar ca statele membre să prevadă cerințe specifice pentru frecvența inspecțiilor asupra fermelor și a zonelor de creștere a moluștelor situate în zone care nu fac obiectul acestor programe;

| (b) | necesitatea ca statele membre să prevadă cerințe specifice pentru frecvența inspecțiilor în cadrul unui program de supraveghere a sănătății animale bazate pe evaluarea riscului există, în principal, pentru fermele sau zonele de creștere a moluștelor situate în zone care se caracterizează prin starea de sănătate de la categoriile I, III și V, în funcție de împrejurările speciale și de măsurile la nivel național; |
| --- | --- |

(b)

necesitatea ca statele membre să prevadă cerințe specifice pentru frecvența inspecțiilor în cadrul unui program de supraveghere a sănătății animale bazate pe evaluarea riscului există, în principal, pentru fermele sau zonele de creștere a moluștelor situate în zone care se caracterizează prin starea de sănătate de la categoriile I, III și V, în funcție de împrejurările speciale și de măsurile la nivel național;

| (c) | ar trebui să se țină seama de faptul că o fermă sau zonă de creștere a moluștelor poate avea stări de sănătate diferite în ceea ce privește boli diferite; acesta poate fi cazul fermelor și al zonelor de creștere a moluștelor care dețin specii receptive la una sau mai multe boli neexotice listate (1). |
| --- | --- |

(c)

ar trebui să se țină seama de faptul că o fermă sau zonă de creștere a moluștelor poate avea stări de sănătate diferite în ceea ce privește boli diferite; acesta poate fi cazul fermelor și al zonelor de creștere a moluștelor care dețin specii receptive la una sau mai multe boli neexotice listate (1).

6.   Stabilirea nivelului de risc al fermelor și al zonelor de creștere a moluștelor

6.1.   INTRODUCERE

Nivelul de risc la ferme și zone de creștere a moluștelor variază nu numai între zonele cu stări de sănătate diferite, ci și în zone cu aceeași stare de sănătate (2).

Secțiunea 6.2 prezintă orientări privind factorii de risc care trebuie avuți în vedere la stabilirea nivelului de risc al fermelor și al zonelor de creștere a moluștelor.

Secțiunea 6.3 stabilește un model care poate fi utilizat pentru clasificarea fermelor și a zonelor de creștere a moluștelor ca având un nivel de risc ridicat, mediu sau scăzut. Statele membre pot utiliza modele pentru a stabili nivelul de risc al fermelor și al zonelor de creștere a moluștelor, dacă aceste modele sunt considerate mai adecvate într-o anumită situație.

Prezentele orientări nu furnizează informații privind modul în care statele membre ar trebui să aplice modelul stabilit în secțiunea 6.3. Statele membre pot:

| (a) | aplica respectivul model fiecărei ferme și zone de creștere a moluștelor pentru a stabili nivelul individual de risc al acestora; sau |
| --- | --- |

(a)

aplica respectivul model fiecărei ferme și zone de creștere a moluștelor pentru a stabili nivelul individual de risc al acestora; sau

| (b) | utiliza modelul pentru catalogarea diferitelor tipuri de ferme și zone de creștere a moluștelor de pe teritoriul lor și, pe această bază, pentru a defini categoriile de ferme și zone de creștere a moluștelor care ar trebui privite ca având un nivel de risc ridicat, mediu sau scăzut. |
| --- | --- |

(b)

utiliza modelul pentru catalogarea diferitelor tipuri de ferme și zone de creștere a moluștelor de pe teritoriul lor și, pe această bază, pentru a defini categoriile de ferme și zone de creștere a moluștelor care ar trebui privite ca având un nivel de risc ridicat, mediu sau scăzut.

6.2.   FACTORI DE RISC

O gamă largă de factori sunt relevanți pentru stabilirea nivelului de risc al fermei sau al zonei de creștere a moluștelor. Acești factori pot include, fără a se limita la următoarele:

| (a) | răspândirea directă a bolii prin apă; |
| --- | --- |

(a)

răspândirea directă a bolii prin apă;

| (b) | circulația animalelor de acvacultură; |
| --- | --- |

(b)

circulația animalelor de acvacultură;

| (c) | tipul de producție; |
| --- | --- |

(c)

tipul de producție;

| (d) | speciile de animale de acvacultură deținute; |
| --- | --- |

(d)

speciile de animale de acvacultură deținute;

| (e) | sistemul de biosecuritate, inclusiv aptitudinile și formarea personalului; |
| --- | --- |

(e)

sistemul de biosecuritate, inclusiv aptitudinile și formarea personalului;

| (f) | densitatea fermelor și a zonelor de creștere a moluștelor și a unităților de procesare din zona din jurul fermei sau al zonei de creștere a moluștelor în cauză; |
| --- | --- |

(f)

densitatea fermelor și a zonelor de creștere a moluștelor și a unităților de procesare din zona din jurul fermei sau al zonei de creștere a moluștelor în cauză;

| (g) | proximitatea fermelor și a zonelor de creștere a moluștelor cu o stare de sănătate inferioară față de cea a fermei sau a zonei de creștere a moluștelor în cauză; |
| --- | --- |

(g)

proximitatea fermelor și a zonelor de creștere a moluștelor cu o stare de sănătate inferioară față de cea a fermei sau a zonei de creștere a moluștelor în cauză;

| (h) | bilanțul sanitar al fermei sau al zonei de creștere a moluștelor în cauză și al altor ferme și zone de creștere a moluștelor situate în respectiva zonă; |
| --- | --- |

(h)

bilanțul sanitar al fermei sau al zonei de creștere a moluștelor în cauză și al altor ferme și zone de creștere a moluștelor situate în respectiva zonă;

| (i) | prezența agenților patogeni ai bolilor în rândul animalelor acvatice sălbatice din zona din jurul fermei sau al zonei de creștere a moluștelor în cauză; |
| --- | --- |

(i)

prezența agenților patogeni ai bolilor în rândul animalelor acvatice sălbatice din zona din jurul fermei sau al zonei de creștere a moluștelor în cauză;

| (j) | riscul implicat de activitățile omului în proximitatea fermei sau a zonei de creștere a moluștelor în cauză (3); |
| --- | --- |

(j)

riscul implicat de activitățile omului în proximitatea fermei sau a zonei de creștere a moluștelor în cauză (3);

| (k) | prădători sau păsări care au acces în ferma sau zona de creștere a moluștelor în cauză. |
| --- | --- |

(k)

prădători sau păsări care au acces în ferma sau zona de creștere a moluștelor în cauză.

Utilizarea unui sistem complex de evaluare a nivelurilor de risc ale fermelor și ale zonelor de creștere a moluștelor, ținând seama de toți factorii de risc relevanți, poate acorda o clasificare exactă a fermelor și a zonelor de creștere a moluștelor în funcție de nivelul de risc al acestora. Totuși, un asemenea sistem poate, de asemenea, necesita timp și poate fi nerentabil. Mai mult, cântărirea diferiților factori pentru a evalua riscul general este o operațiune complicată.

Ținând seama de dificultățile utilizării unui sistem complex de clasificare a fermelor și a zonelor de creștere a moluștelor în funcție de nivelul de risc al acestora, se impune, în majoritatea cazurilor, să se pună accent pe următorii factori de risc:

| (a) | răspândirea directă a bolii pe calea apei și din cauza apropierii geografice a fermelor și a zonelor de creștere a moluștelor; |
| --- | --- |

(a)

răspândirea directă a bolii pe calea apei și din cauza apropierii geografice a fermelor și a zonelor de creștere a moluștelor;

| (b) | circulația animalelor de acvacultură. |
| --- | --- |

(b)

circulația animalelor de acvacultură.

Acești doi factori de risc sunt relevanți indiferent de tipul de producție, de speciile de animale de acvacultură deținute la ferma sau în zona de creștere a moluștelor și de bolile în cauză.

6.3.   MODELUL PENTRU STABILIREA NIVELULUI DE RISC AL FERMELOR ȘI AL ZONELOR DE CREȘTERE A MOLUȘTELOR

Acest model de stabilire a nivelului de risc (ridicat/mediu/scăzut) al fermelor sau al zonelor de creștere a moluștelor cuprinde trei etape:

| Etapa I | : | aproximarea probabilității de contractare a bolii la ferma sau în zona de creștere a moluștelor; |
| --- | --- | --- |
| Etapa II | : | aproximarea probabilității de răspândire a bolii de la ferma sau din zona de creștere a moluștelor; |
| Etapa III | : | combinarea nivelurilor de risc estimate rezultate din etapele I și II. |

Etapa I

:

aproximarea probabilității de contractare a bolii la ferma sau în zona de creștere a moluștelor;

Etapa II

:

aproximarea probabilității de răspândire a bolii de la ferma sau din zona de creștere a moluștelor;

Etapa III

:

combinarea nivelurilor de risc estimate rezultate din etapele I și II.

Etapa I

Aproximarea probabilității de contractare a bolii la ferma sau în zona de creștere a moluștelor

| Probabilitatea de contractare a bolii pe calea apei și din cauza apropierii geografice a fermelor și a zonelor de creștere a moluștelor | Probabilitatea de contractare a bolii prin circulația animalelor de acvacultură | Nivelul de risc |
| --- | --- | --- |
| Ridicată | Ridicată | Ridicat |
| Ridicată | Scăzută | Mediu |
| Scăzută | Ridicată | Mediu |
| Scăzută | Scăzută | Scăzut |

Probabilitatea de contractare a bolii pe calea apei și din cauza apropierii geografice a fermelor și a zonelor de creștere a moluștelor

Probabilitatea de contractare a bolii prin circulația animalelor de acvacultură

Nivelul de risc

Ridicată

Ridicată

Ridicat

Ridicată

Scăzută

Mediu

Scăzută

Ridicată

Mediu

Scăzută

Scăzută

Scăzut

Etapa II

Aproximarea probabilității de răspândire a bolii de la ferma sau din zona de creștere a moluștelor

| Probabilitatea de răspândire a bolii pe calea apei și din cauza apropierii geografice a fermelor și a zonelor de creștere a moluștelor | Probabilitatea de răspândire a bolii prin circulația animalelor de acvacultură | Nivelul de risc |
| --- | --- | --- |
| Ridicată | Ridicată | Ridicat |
| Ridicată | Scăzută | Mediu |
| Scăzută | Ridicată | Mediu |
| Scăzută | Scăzută | Scăzut |

Probabilitatea de răspândire a bolii pe calea apei și din cauza apropierii geografice a fermelor și a zonelor de creștere a moluștelor

Probabilitatea de răspândire a bolii prin circulația animalelor de acvacultură

Nivelul de risc

Ridicată

Ridicată

Ridicat

Ridicată

Scăzută

Mediu

Scăzută

Ridicată

Mediu

Scăzută

Scăzută

Scăzut

Etapa III

Combinarea nivelurilor de risc estimate rezultate din etapele I și II

| Etapa I. Probabilitatea de contractare a bolii | Ridicată | M | R | R |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Medie | S | M | R |
| Scăzută | S | S | M |
| | | Scăzută | Medie | Ridicată |
| | | Etapa II. Probabilitatea de răspândire a bolii |

Etapa I. Probabilitatea de contractare a bolii

Ridicată

M

R

R

Medie

S

M

R

Scăzută

S

S

M

Scăzută

Medie

Ridicată

Etapa II. Probabilitatea de răspândire a bolii

6.4.   NIVELUL DE RISC ÎN RÂNDUL ANUMITOR FERME ȘI ZONE DE CREȘTERE A MOLUȘTELOR CARACTERIZATE PRIN STAREA DE SĂNĂTATE DE CATEGORIA I

În conformitate cu partea B din anexa III la Directiva 2006/88/CE, pot fi considerate ca având un nivel de risc scăzut toate fermele și zonele de creștere a moluștelor care nu dețin specii receptive la oricare dintre bolile neexotice listate sau în cazul în care agentul patogen în cauză este cunoscut ca neputând supraviețui în statul membru, zonă sau compartiment și, dacă este cazul, în sursa de apă a acestuia. Prin urmare, nu este necesar, în principiu, ca programul de supraveghere a sănătății animale bazat pe evaluarea riscului să includă diferite frecvențe ale inspecțiilor.

Totuși, respectivele ferme și zone de creștere a moluștelor pot avea diferite niveluri de risc în ceea ce privește contractarea și răspândirea bolilor neexotice sau a bolilor emergente. Prin urmare, statele membre pot clasifica respectivele ferme și zone de creștere a moluștelor în funcție de nivelul de risc al acestora și pot diferenția, în acest fel, nivelurile de supraveghere și inspecție ale acestora. Procedând în acest fel, statele membre pot ține seama, de asemenea, de necesitatea de a optimiza utilizarea resurselor.

6.5.   APROXIMAREA PROBABILITĂȚII DE CONTRACTARE ȘI RĂSPÂNDIRE DE BOLI PE CALEA APEI ȘI DIN CAUZA APROPIERII GEOGRAFICE A FERMELOR ȘI A ZONELOR DE CREȘTERE A MOLUȘTELOR

6.5.1.   Introducere

Fermele și zonele de creștere a moluștelor prezintă un risc scăzut de contractare și de răspândire a bolii dacă sursele și deversările de apă sau mediul acvatic în care ferma sau zona de creștere a moluștelor este situată pot fi considerate ca presupunând un anumit nivel de protecție față de introducerea și răspândirea agenților patogeni ai bolilor. Riscul de contractare și de răspândire a unei boli într-o sau de la o fermă sau zonă de creștere a moluștelor pe calea apei și din cauza apropierii geografice a fermelor și a zonelor de creștere a moluștelor este extrem de variat (4).

Modelul prevăzut la secțiunea 6.3 face distincția numai între probabilitatea ridicată și probabilitatea scăzută de răspândire a bolilor pe calea apei și din cauza apropierii geografice a fermelor și a zonelor de creștere a moluștelor.

Prezenta secțiune oferă exemple de situații care pot fi considerate ca prezentând o probabilitate scăzută de contractare și răspândire a bolilor pe calea apei și din cauza apropierii geografice a fermelor și a zonelor de creștere a moluștelor.

Lista de exemple pusă la dispoziție în prezenta secțiune nu este exhaustivă. Prin urmare, nu ar trebui concluzionat că fermele și zonele de creștere a moluștelor care nu sunt incluse în aceste exemple prezintă o probabilitate ridicată de contractare sau răspândire a bolilor.

6.5.2.   Exemple de risc scăzut de contractare de boli pe calea apei și din cauza apropierii geografice a fermelor și a zonelor de creștere a moluștelor:

| (a) | ferme și zone de creștere a moluștelor aprovizionate cu apă dintr-o sondă sau un izvor; |
| --- | --- |

(a)

ferme și zone de creștere a moluștelor aprovizionate cu apă dintr-o sondă sau un izvor;

| (b) | ferme și zone de creștere a moluștelor aprovizionate cu apă care este dezinfectată sau tratată pentru a preveni introducerea agenților patogeni; |
| --- | --- |

(b)

ferme și zone de creștere a moluștelor aprovizionate cu apă care este dezinfectată sau tratată pentru a preveni introducerea agenților patogeni;

| (c) | ferme și zone de creștere a moluștelor aprovizionate cu apă din orice alte surse, care:






  (i) | nu sunt legate de ferme sau zone de creștere a moluștelor sau de unități de procesare, care dețin sau procesează specii receptive la aceleași boli ca speciile deținute în fermele sau zonele de creștere a moluștelor în cauză; |
| --- | --- | --- |

(c)

ferme și zone de creștere a moluștelor aprovizionate cu apă din orice alte surse, care:

(i)

nu sunt legate de ferme sau zone de creștere a moluștelor sau de unități de procesare, care dețin sau procesează specii receptive la aceleași boli ca speciile deținute în fermele sau zonele de creștere a moluștelor în cauză;

| (ii) | nu conțin animale acvatice sălbatice din speciile receptive; |
| --- | --- |

(ii)

nu conțin animale acvatice sălbatice din speciile receptive;

| (d) | bazine hidrografice continentale, inclusiv iazuri și lacuri, care sunt izolate de alte surse de apă; pentru a stabili dacă un bazin hidrografic ar trebui considerat ca fiind izolat, ar trebui să se țină seama de schimbările în funcție de sezon, cum ar fi posibilitatea de contact cu alte surse de apă prin inundații; |
| --- | --- |

(d)

bazine hidrografice continentale, inclusiv iazuri și lacuri, care sunt izolate de alte surse de apă; pentru a stabili dacă un bazin hidrografic ar trebui considerat ca fiind izolat, ar trebui să se țină seama de schimbările în funcție de sezon, cum ar fi posibilitatea de contact cu alte surse de apă prin inundații;

| (e) | ferme și zone de creștere a moluștelor din zonă de coastă, care sunt protejate de o distanță sigură de alte ferme și zone de creștere a moluștelor și de unități de procesare, care dețin sau procesează specii receptive la aceleași boli ca speciile deținute în ferma sau zona de creștere a moluștelor în cauză; autoritatea competentă trebuie să stabilească care ar trebui să fie distanța sigură, ținând seama de factori precum abilitatea agenților patogeni relevanți de a supraviețui în ape deschise, curenții de ape și lungimea zonelor de deplasare a mareelor. |
| --- | --- |

(e)

ferme și zone de creștere a moluștelor din zonă de coastă, care sunt protejate de o distanță sigură de alte ferme și zone de creștere a moluștelor și de unități de procesare, care dețin sau procesează specii receptive la aceleași boli ca speciile deținute în ferma sau zona de creștere a moluștelor în cauză; autoritatea competentă trebuie să stabilească care ar trebui să fie distanța sigură, ținând seama de factori precum abilitatea agenților patogeni relevanți de a supraviețui în ape deschise, curenții de ape și lungimea zonelor de deplasare a mareelor.

6.5.3.   Exemple de risc scăzut de răspândire de boli pe calea apei și din cauza apropierii geografice a fermelor și a zonelor de creștere a moluștelor:

| (a) | ferme și zone de creștere a moluștelor fără deversare în ape curgătoare naturale (5); |
| --- | --- |

(a)

ferme și zone de creștere a moluștelor fără deversare în ape curgătoare naturale (5);

| (b) | ferme și zone de creștere a moluștelor care dezinfectează sau tratează în orice mod apele evacuate, pentru a preveni răspândirea agenților patogeni; |
| --- | --- |

(b)

ferme și zone de creștere a moluștelor care dezinfectează sau tratează în orice mod apele evacuate, pentru a preveni răspândirea agenților patogeni;

| (c) | ferme și zone de creștere a moluștelor care își evacuează apele în sistemul public de canalizare cu condiția ca sistemul public de canalizare să conțină o formă de tratare a apei menajere; totuși, dacă apa menajeră este evacuată în ape naturale curgătoare fără vreun tratament, aceste ferme și zone de creștere a moluștelor nu ar trebui considerate ca reprezentând un risc scăzut; |
| --- | --- |

(c)

ferme și zone de creștere a moluștelor care își evacuează apele în sistemul public de canalizare cu condiția ca sistemul public de canalizare să conțină o formă de tratare a apei menajere; totuși, dacă apa menajeră este evacuată în ape naturale curgătoare fără vreun tratament, aceste ferme și zone de creștere a moluștelor nu ar trebui considerate ca reprezentând un risc scăzut;

| (d) | ferme și zone de creștere a moluștelor fără evacuări în ape cu animale de acvacultură sau animale acvatice sălbatice din speciile receptive la boala (bolile) listată (listate) relevantă (relevante); |
| --- | --- |

(d)

ferme și zone de creștere a moluștelor fără evacuări în ape cu animale de acvacultură sau animale acvatice sălbatice din speciile receptive la boala (bolile) listată (listate) relevantă (relevante);

| (e) | bazine hidrografice continentale, inclusiv iazuri și lacuri, care sunt izolate de alte surse de apă; pentru a stabili dacă un bazin hidrografic ar trebui considerat ca fiind izolat, ar trebui să se țină seama de schimbările în funcție de sezon, cum ar fi posibilitatea oricărui contact cu alte surse de apă prin inundații; |
| --- | --- |

(e)

bazine hidrografice continentale, inclusiv iazuri și lacuri, care sunt izolate de alte surse de apă; pentru a stabili dacă un bazin hidrografic ar trebui considerat ca fiind izolat, ar trebui să se țină seama de schimbările în funcție de sezon, cum ar fi posibilitatea oricărui contact cu alte surse de apă prin inundații;

| (f) | ferme și zone de creștere a moluștelor din zone de coastă, care sunt protejate de o distanță sigură de alte ferme și zone de creștere a moluștelor care dețin specii receptive la aceleași boli ca speciile deținute în ferma sau zona de creștere a moluștelor în cauză; autoritatea competentă ar trebui să stabilească care ar trebui să fie distanța sigură, ținând seama de factori precum abilitatea agenților patogeni relevanți de a supraviețui în ape deschise, curenții de ape și lungimea zonelor de deplasare a mareelor. |
| --- | --- |

(f)

ferme și zone de creștere a moluștelor din zone de coastă, care sunt protejate de o distanță sigură de alte ferme și zone de creștere a moluștelor care dețin specii receptive la aceleași boli ca speciile deținute în ferma sau zona de creștere a moluștelor în cauză; autoritatea competentă ar trebui să stabilească care ar trebui să fie distanța sigură, ținând seama de factori precum abilitatea agenților patogeni relevanți de a supraviețui în ape deschise, curenții de ape și lungimea zonelor de deplasare a mareelor.

6.6.   APROXIMAREA POSIBILITĂȚII DE CONTRACTARE ȘI RĂSPÂNDIRE DE BOLI PRIN CIRCULAȚIA ANIMALELOR DE ACVACULTURĂ

6.6.1.   Introducere

Circulația animalelor de acvacultură vii către și din ferme și zone de creștere a moluștelor reprezintă un mijloc foarte important de transmitere a bolii.

La evaluarea acestui factor, ar trebui să se evalueze următoarele:

| (a) | locul de origine al animalelor de acvacultură; |
| --- | --- |

(a)

locul de origine al animalelor de acvacultură;

| (b) | numărul de animale de acvacultură furnizate în ferma sau zona de creștere a moluștelor; |
| --- | --- |

(b)

numărul de animale de acvacultură furnizate în ferma sau zona de creștere a moluștelor;

| (c) | numărul diferiților furnizori de animale de acvacultură; |
| --- | --- |

(c)

numărul diferiților furnizori de animale de acvacultură;

| (d) | circulația frecventă a animalelor de acvacultură către și din ferme și zone de creștere a moluștelor. |
| --- | --- |

(d)

circulația frecventă a animalelor de acvacultură către și din ferme și zone de creștere a moluștelor.

Modelul prevăzut la secțiunea 6.3 doar recomandă ca fermele să fie grupate în funcție de riscul ridicat sau scăzut de contractare și de răspândire a bolii prin circulația animalelor de acvacultură. În sensul acestui model, este așadar suficient să se țină seama numai de două elemente: dacă ferma sau zona de creștere a moluștelor primește sau furnizează animale de acvacultură vii (inclusiv ouă) și de locul de origine al acestor animale.

Prezenta secțiune oferă exemple de situații care pot fi considerate ca prezentând un risc scăzut de contractare și răspândire a bolilor prin circulația animalelor de acvacultură.

Lista de exemple pusă la dispoziție în prezenta secțiune nu este exhaustivă. Prin urmare, nu ar trebui concluzionat că fermele și zonele de creștere a moluștelor care nu sunt incluse în aceste exemple prezintă un risc ridicat de contractare și de răspândire a bolilor.

6.6.2.   Exemple de probabilitate scăzută de contractare de boli pe calea furnizării de animale de acvacultură la ferme și în zone de creștere a moluștelor:

| (a) | ferme și zone de creștere a moluștelor care se autoaprovizionează cu ouă și puiet (6); |
| --- | --- |

(a)

ferme și zone de creștere a moluștelor care se autoaprovizionează cu ouă și puiet (6);

| (b) | cazurile în care animalele de acvacultură sunt furnizate numai din zone sau compartimente indemne de boală. Pentru fermele caracterizate prin starea de sănătate de categoriile III și V, nu există cerințe impuse de legislația comunitară existentă care să impună ca animalele de acvacultură să fie furnizate din zone sau compartimente indemne de boală, iar faptul că o fermă alege să își obțină animalele dintr-o zonă sau un compartiment indemne de boală distinge respectiva fermă de alte ferme caracterizate printr-o stare de sănătate de aceeași categorie. Fermele caracterizate prin starea de sănătate de categoria I ar trebui să primească numai animale dintr-un loc de origine indemn de boală. Așadar, pentru aceste ferme, ar trebui să se ceară în schimb fie ca animalele să se furnizeze din aceeași zonă indemnă de boală, fie ca ferma respectivă să aibă doar un număr limitat de furnizori de animale de acvacultură; |
| --- | --- |

(b)

cazurile în care animalele de acvacultură sunt furnizate numai din zone sau compartimente indemne de boală. Pentru fermele caracterizate prin starea de sănătate de categoriile III și V, nu există cerințe impuse de legislația comunitară existentă care să impună ca animalele de acvacultură să fie furnizate din zone sau compartimente indemne de boală, iar faptul că o fermă alege să își obțină animalele dintr-o zonă sau un compartiment indemne de boală distinge respectiva fermă de alte ferme caracterizate printr-o stare de sănătate de aceeași categorie. Fermele caracterizate prin starea de sănătate de categoria I ar trebui să primească numai animale dintr-un loc de origine indemn de boală. Așadar, pentru aceste ferme, ar trebui să se ceară în schimb fie ca animalele să se furnizeze din aceeași zonă indemnă de boală, fie ca ferma respectivă să aibă doar un număr limitat de furnizori de animale de acvacultură;

| (c) | cazurile în care sunt furnizate animale acvatice sălbatice, eliberate din carantină și destinate creșterii ulterioare; |
| --- | --- |

(c)

cazurile în care sunt furnizate animale acvatice sălbatice, eliberate din carantină și destinate creșterii ulterioare;

| (d) | cazurile în care sunt furnizate ouă dezinfectate; acestea sunt relevante numai în cazul în care dovezi științifice sau experiența practică au arătat că dezinfecția reduce efectiv riscul de transmitere a bolii la un nivel acceptabil în ceea ce privește bolile listate la care sunt receptive speciile din ferma sau zona de creștere a moluștelor. |
| --- | --- |

(d)

cazurile în care sunt furnizate ouă dezinfectate; acestea sunt relevante numai în cazul în care dovezi științifice sau experiența practică au arătat că dezinfecția reduce efectiv riscul de transmitere a bolii la un nivel acceptabil în ceea ce privește bolile listate la care sunt receptive speciile din ferma sau zona de creștere a moluștelor.

6.6.3.   Exemple de probabilitate scăzută de răspândire de boli pe calea livrării de animale de acvacultură la ferme sau în zone de creștere a moluștelor:

| (a) | fermele și zonele destinate creșterii moluștelor care nu livrează niciun animal pentru creșterea ulterioară, pentru relocare sau repopulare; |
| --- | --- |

(a)

fermele și zonele destinate creșterii moluștelor care nu livrează niciun animal pentru creșterea ulterioară, pentru relocare sau repopulare;

| (b) | exploatațiile piscicole care livrează numai ouă dezinfectate; acestea sunt relevante numai în cazul în care dovezi științifice sau experiența practică au arătat că dezinfecția reduce efectiv riscul de transmitere de boli la un nivel acceptabil în ceea ce privește bolile exotice sau neexotice listate la care sunt receptive speciile din fermă. |
| --- | --- |

(b)

exploatațiile piscicole care livrează numai ouă dezinfectate; acestea sunt relevante numai în cazul în care dovezi științifice sau experiența practică au arătat că dezinfecția reduce efectiv riscul de transmitere de boli la un nivel acceptabil în ceea ce privește bolile exotice sau neexotice listate la care sunt receptive speciile din fermă.

---

(1)  De exemplu, o fermă de păstrăv-curcubeu poate fi indemnă de anemia infecțioasă a somonului (categoria I), se poate încadra la categoria II (sub un program de supraveghere aprobat) pentru septicemie hemoragică virală și poate avea un statut necunoscut în ceea ce privește necroza hematopoietică infecțioasă (categoria III).

(2)  De exemplu, o fermă care este declarată indemnă de o boală neexotică listată prezintă în general un risc scăzut de răspândire a respectivei boli. Totodată, o fermă care își produce propriul puiet prezintă un risc mult mai redus decât o fermă că își cumpără tot puietul de la unul sau mai mulți furnizori diferiți.

(3)  Precum căi de transport, porturi (apă de balast), pescuitul la undiță.

(4)  De exemplu, de la sistem de recirculare închis cu apa provenind dintr-o sondă și în care apa evacuată este dezinfectată (risc foarte scăzut), până la o fermă de acvacultură unde creșterea se efectuează în cuști în mare în proximitatea căreia se găsește un mare număr de ferme (risc foarte ridicat).

(5)  De exemplu: ferme continentale care își evacuează apele în sol sau pe câmpuri.

(6)  Acesta ar putea fi cazul exploatațiilor piscicole care dețin propriul stoc de reproducători și al fermelor de moluște și al zonelor de creștere a moluștelor în care producția se bazează pe obținerea în mod natural a larvelor.

---

| 2.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 322/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 322/39

---

DECIZIA COMISIEI

din 28 noiembrie 2008

de aprobare a programelor anuale și multianuale de eradicare, combatere și monitorizare a anumitor boli ale animalelor și zoonoze, prezentate de statele membre pentru 2009 și următorii ani, precum și a contribuției financiare a Comunității la aceste programe

[notificată cu numărul C(2008) 7415]

(2008/897/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Decizia 90/424/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind anumite cheltuieli în domeniul veterinar (1), în special articolul 24 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Decizia 90/424/CEE stabilește procedurile care reglementează participarea financiară a Comunității la programe de eradicare, combatere și monitorizare a anumitor boli ale animalelor și zoonoze. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 90/424/CEE stabilește procedurile care reglementează participarea financiară a Comunității la programe de eradicare, combatere și monitorizare a anumitor boli ale animalelor și zoonoze.

| (2) | De asemenea, articolul 24 alineatul (1) din Decizia 90/424/CEE prevede instituirea unei măsuri financiare comunitare prin care să se ramburseze cheltuielile pe care le suportă statele membre cu ocazia finanțării programelor naționale de eradicare, combatere și monitorizare a bolilor animalelor și a zoonozelor prevăzute în anexa la decizia menționată. |
| --- | --- |

(2)

De asemenea, articolul 24 alineatul (1) din Decizia 90/424/CEE prevede instituirea unei măsuri financiare comunitare prin care să se ramburseze cheltuielile pe care le suportă statele membre cu ocazia finanțării programelor naționale de eradicare, combatere și monitorizare a bolilor animalelor și a zoonozelor prevăzute în anexa la decizia menționată.

| (3) | Decizia 2006/965/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 de modificare a Deciziei 90/424/CEE privind anumite cheltuieli în domeniul veterinar (2) a înlocuit articolul 24 din decizia respectivă cu o nouă dispoziție. Decizia 2006/965/CE prevedea, cu titlu tranzitoriu, că programele privind leucoza bovină enzootică și boala Aujeszky ar putea fi finanțate în continuare până la 31 decembrie 2010. |
| --- | --- |

(3)

Decizia 2006/965/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 de modificare a Deciziei 90/424/CEE privind anumite cheltuieli în domeniul veterinar (2) a înlocuit articolul 24 din decizia respectivă cu o nouă dispoziție. Decizia 2006/965/CE prevedea, cu titlu tranzitoriu, că programele privind leucoza bovină enzootică și boala Aujeszky ar putea fi finanțate în continuare până la 31 decembrie 2010.

| (4) | Decizia 2008/341/CE a Comisiei din 25 aprilie 2008 de stabilire a criteriilor comunitare pentru programele naționale de eradicare, combatere și monitorizare a unor boli animale și a zoonozelor (3) prevede că, pentru a fi aprobate în cadrul măsurilor prevăzute la articolul 24 alineatul (1) din Decizia 90/424/CEE, programele prezentate de statele membre trebuie să îndeplinească criteriile stabilite în anexa la Decizia 2008/341/CE. |
| --- | --- |

(4)

Decizia 2008/341/CE a Comisiei din 25 aprilie 2008 de stabilire a criteriilor comunitare pentru programele naționale de eradicare, combatere și monitorizare a unor boli animale și a zoonozelor (3) prevede că, pentru a fi aprobate în cadrul măsurilor prevăzute la articolul 24 alineatul (1) din Decizia 90/424/CEE, programele prezentate de statele membre trebuie să îndeplinească criteriile stabilite în anexa la Decizia 2008/341/CE.

| (5) | Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2001 de stabilire a unor reglementări pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor forme transmisibile de encefalopatie spongiformă (4) prevede că statele membre elaborează programe anuale de monitorizare a encefalopatiilor spongiforme transmisibile (EST) la bovine, ovine și caprine. |
| --- | --- |

(5)

Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2001 de stabilire a unor reglementări pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor forme transmisibile de encefalopatie spongiformă (4) prevede că statele membre elaborează programe anuale de monitorizare a encefalopatiilor spongiforme transmisibile (EST) la bovine, ovine și caprine.

| (6) | Directiva 2005/94/CE a Consiliului din 20 decembrie 2005 privind măsurile comunitare de combatere a influenței aviare (5) prevede, de asemenea, că statele membre trebuie să desfășoare programe de monitorizare a păsărilor de curte și a păsărilor sălbatice pentru a contribui, inter alia, pe baza unor proceduri de evaluare a riscului actualizate periodic, la cunoașterea pericolelor pe care le reprezintă păsările sălbatice în ceea ce privește orice virus de gripă de origine aviară la păsări. Ar trebui aprobate, de asemenea, programele anuale respective de monitorizare, precum și finanțarea lor. |
| --- | --- |

(6)

Directiva 2005/94/CE a Consiliului din 20 decembrie 2005 privind măsurile comunitare de combatere a influenței aviare (5) prevede, de asemenea, că statele membre trebuie să desfășoare programe de monitorizare a păsărilor de curte și a păsărilor sălbatice pentru a contribui, inter alia, pe baza unor proceduri de evaluare a riscului actualizate periodic, la cunoașterea pericolelor pe care le reprezintă păsările sălbatice în ceea ce privește orice virus de gripă de origine aviară la păsări. Ar trebui aprobate, de asemenea, programele anuale respective de monitorizare, precum și finanțarea lor.

| (7) | Anumite state membre au prezentat Comisiei programe anuale de eradicare, combatere și monitorizare a bolilor animalelor, programe de control destinate prevenirii zoonozelor, precum și programe anuale de monitorizare pentru eradicarea și monitorizarea anumitor EST pentru care doresc să primească o contribuție financiară din partea Comunității. |
| --- | --- |

(7)

Anumite state membre au prezentat Comisiei programe anuale de eradicare, combatere și monitorizare a bolilor animalelor, programe de control destinate prevenirii zoonozelor, precum și programe anuale de monitorizare pentru eradicarea și monitorizarea anumitor EST pentru care doresc să primească o contribuție financiară din partea Comunității.

| (8) | În 2008, anumite programe multianuale prezentate de statele membre pentru eradicarea, combaterea și monitorizarea bolilor animalelor au fost aprobate prin Decizia 2007/782/CE a Comisiei (6). Angajarea cheltuielilor pentru programele multianuale respective a fost adoptată în conformitate cu articolul 76 alineatul (3) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (7). Primul angajament bugetar pentru programele respective a fost adoptat după aprobarea acestora. Fiecare angajament ulterior ar trebui adoptat de către Comisie în funcție de executarea programului pentru anul precedent, pe baza unei decizii de a acorda o contribuție menționată la articolul 24 alineatul (5) din Decizia 90/424/CEE. |
| --- | --- |

(8)

În 2008, anumite programe multianuale prezentate de statele membre pentru eradicarea, combaterea și monitorizarea bolilor animalelor au fost aprobate prin Decizia 2007/782/CE a Comisiei (6). Angajarea cheltuielilor pentru programele multianuale respective a fost adoptată în conformitate cu articolul 76 alineatul (3) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (7). Primul angajament bugetar pentru programele respective a fost adoptat după aprobarea acestora. Fiecare angajament ulterior ar trebui adoptat de către Comisie în funcție de executarea programului pentru anul precedent, pe baza unei decizii de a acorda o contribuție menționată la articolul 24 alineatul (5) din Decizia 90/424/CEE.

| (9) | Comisia a evaluat programele anuale prezentate de statele membre, precum și cel de-al doilea an al programelor multianuale aprobate în 2008, atât din punct de vedere veterinar, cât și din punct de vedere financiar. S-a constat că programele respective sunt conforme cu legislația comunitară relevantă în domeniul veterinar și în special cu criteriile prevăzute în Decizia 2008/341/CE. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a evaluat programele anuale prezentate de statele membre, precum și cel de-al doilea an al programelor multianuale aprobate în 2008, atât din punct de vedere veterinar, cât și din punct de vedere financiar. S-a constat că programele respective sunt conforme cu legislația comunitară relevantă în domeniul veterinar și în special cu criteriile prevăzute în Decizia 2008/341/CE.

| (10) | Ținând seama de importanța programelor anuale și multianuale pentru îndeplinirea obiectivelor urmărite de Comunitate în domeniul sănătății animale și al sănătății publice, precum și de obligația de a aplica programele privind EST și gripa aviară în toate statele membre, este necesar să se fixeze rata adecvată a contribuției financiare a Comunității la rambursarea costurilor suportate de statele membre în cauză pentru punerea în aplicare a măsurilor prevăzute în prezenta decizie, în limitele unei valori maxime pentru fiecare program. |
| --- | --- |

(10)

Ținând seama de importanța programelor anuale și multianuale pentru îndeplinirea obiectivelor urmărite de Comunitate în domeniul sănătății animale și al sănătății publice, precum și de obligația de a aplica programele privind EST și gripa aviară în toate statele membre, este necesar să se fixeze rata adecvată a contribuției financiare a Comunității la rambursarea costurilor suportate de statele membre în cauză pentru punerea în aplicare a măsurilor prevăzute în prezenta decizie, în limitele unei valori maxime pentru fiecare program.

| (11) | Directiva 2006/88/CE a Consiliului din 24 octombrie 2006 privind cerințele de sănătate animală pentru animale și produse de acvacultură și privind prevenirea și controlul anumitor boli la animalele de acvacultură (8) prevede că statele membre cunoscute ca fiind infectate cu una sau mai multe dintre bolile enumerate în partea II din anexa IV la directiva respectivă elaborează programe de eradicare a acestor boli. |
| --- | --- |

(11)

Directiva 2006/88/CE a Consiliului din 24 octombrie 2006 privind cerințele de sănătate animală pentru animale și produse de acvacultură și privind prevenirea și controlul anumitor boli la animalele de acvacultură (8) prevede că statele membre cunoscute ca fiind infectate cu una sau mai multe dintre bolile enumerate în partea II din anexa IV la directiva respectivă elaborează programe de eradicare a acestor boli.

| (12) | Articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului din 27 iulie 2006 privind Fondul European pentru Pescuit (9) prevede că statele membre elaborează programe operaționale pentru a implementa politicile și prioritățile care urmează a fi cofinanțate prin Fondul European pentru Pescuit. Articolul 32 din regulamentul respectiv prevede posibilitatea contribuției din partea Comunității la finanțarea combaterii și eradicării bolilor din acvacultură în condițiile Deciziei 90/424/CEE. În temeiul Deciziei 90/424/CEE, statele membre pot aloca fonduri în cadrul programelor operaționale pentru eradicarea bolilor la animalele de acvacultură menționate în anexa la Decizia 90/424/CEE. |
| --- | --- |

(12)

Articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului din 27 iulie 2006 privind Fondul European pentru Pescuit (9) prevede că statele membre elaborează programe operaționale pentru a implementa politicile și prioritățile care urmează a fi cofinanțate prin Fondul European pentru Pescuit. Articolul 32 din regulamentul respectiv prevede posibilitatea contribuției din partea Comunității la finanțarea combaterii și eradicării bolilor din acvacultură în condițiile Deciziei 90/424/CEE. În temeiul Deciziei 90/424/CEE, statele membre pot aloca fonduri în cadrul programelor operaționale pentru eradicarea bolilor la animalele de acvacultură menționate în anexa la Decizia 90/424/CEE.

| (13) | Anumite state membre au elaborat programe multianuale pentru eradicarea anumitor boli la animalele acvatice, enumerate atât în partea II din anexa IV la Directiva 2006/88/CE, cât și în anexa la Decizia 90/424/CEE. Aceste programe au făcut obiectul unei evaluări tehnice a Comisiei și, prin urmare, ar trebui aprobate. |
| --- | --- |

(13)

Anumite state membre au elaborat programe multianuale pentru eradicarea anumitor boli la animalele acvatice, enumerate atât în partea II din anexa IV la Directiva 2006/88/CE, cât și în anexa la Decizia 90/424/CEE. Aceste programe au făcut obiectul unei evaluări tehnice a Comisiei și, prin urmare, ar trebui aprobate.

| (14) | Pentru îmbunătățirea gestionării, a utilizării fondurilor comunitare și a transparenței, este necesar, de asemenea, să se stabilească pentru fiecare program (cu excepția programelor multianuale pentru eradicarea anumitor boli la animalele acvatice pentru care contribuția financiară va fi stabilită după aprobarea tehnică), după caz, valorile maxime care urmează a fi rambursate statelor membre pentru anumite costuri precum testele utilizate în statele membre și despăgubirile plătite proprietarilor pentru pierderile legate de abatorizarea sau sacrificarea animalelor. |
| --- | --- |

(14)

Pentru îmbunătățirea gestionării, a utilizării fondurilor comunitare și a transparenței, este necesar, de asemenea, să se stabilească pentru fiecare program (cu excepția programelor multianuale pentru eradicarea anumitor boli la animalele acvatice pentru care contribuția financiară va fi stabilită după aprobarea tehnică), după caz, valorile maxime care urmează a fi rambursate statelor membre pentru anumite costuri precum testele utilizate în statele membre și despăgubirile plătite proprietarilor pentru pierderile legate de abatorizarea sau sacrificarea animalelor.

| (15) | În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului din 21 iunie 2005 privind finanțarea politicii agricole comune (10), programele de eradicare și de combatere a bolilor animalelor sunt finanțate prin Fondul European de Garantare Agricolă. În scopul controlului financiar, se aplică articolele 9, 36 și 37 din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(15)

În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului din 21 iunie 2005 privind finanțarea politicii agricole comune (10), programele de eradicare și de combatere a bolilor animalelor sunt finanțate prin Fondul European de Garantare Agricolă. În scopul controlului financiar, se aplică articolele 9, 36 și 37 din regulamentul respectiv.

| (16) | Este necesar să se condiționeze acordarea contribuției financiare comunitare de punerea în aplicare în mod eficient a acțiunilor planificate și de furnizarea de către autoritățile competente a tuturor informațiilor necesare în termenele stabilite în prezenta decizie. |
| --- | --- |

(16)

Este necesar să se condiționeze acordarea contribuției financiare comunitare de punerea în aplicare în mod eficient a acțiunilor planificate și de furnizarea de către autoritățile competente a tuturor informațiilor necesare în termenele stabilite în prezenta decizie.

| (17) | Din motive de eficiență administrativă, toate cheltuielile prezentate pentru o contribuție financiară a Comunității ar trebui exprimate în euro. În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1290/2005, cursul de schimb pentru cheltuielile efectuate în altă monedă decât euro ar trebui să fie ultimul curs stabilit de Banca Centrală Europeană înaintea primei zile din luna în care statul membru respectiv trimite cererea. |
| --- | --- |

(17)

Din motive de eficiență administrativă, toate cheltuielile prezentate pentru o contribuție financiară a Comunității ar trebui exprimate în euro. În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1290/2005, cursul de schimb pentru cheltuielile efectuate în altă monedă decât euro ar trebui să fie ultimul curs stabilit de Banca Centrală Europeană înaintea primei zile din luna în care statul membru respectiv trimite cererea.

| (18) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(18)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

CAPITOLUL 1

PROGRAMELE ANUALE

Articolul 1

Bruceloza bovină

(1)   Programele pentru eradicarea brucelozei bovine prezentate de Irlanda, Spania, Italia, Malta, Cipru, Portugalia și Regatul Unit se aprobă pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009.

(2)   Contribuția financiară a Comunității este stabilită la 50 % din costurile suportate de fiecare stat membru menționat la alineatul (1) pentru analizele de laborator, pentru despăgubirea proprietarilor animalelor abatorizate în cadrul acestor programe și pentru achiziționarea dozelor de vaccin, fără să depășească:

| (a) | 1 100 000 EUR pentru Irlanda; |
| --- | --- |

(a)

1 100 000 EUR pentru Irlanda;

| (b) | 3 000 000 EUR pentru Spania; |
| --- | --- |

(b)

3 000 000 EUR pentru Spania;

| (c) | 5 000 000 EUR pentru Italia; |
| --- | --- |

(c)

5 000 000 EUR pentru Italia;

| (d) | 77 000 EUR pentru Cipru; |
| --- | --- |

(d)

77 000 EUR pentru Cipru;

| (e) | 20 000 EUR pentru Malta; |
| --- | --- |

(e)

20 000 EUR pentru Malta;

| (f) | 1 400 000 EUR pentru Portugalia; |
| --- | --- |

(f)

1 400 000 EUR pentru Portugalia;

| (g) | 2 000 000 EUR pentru Regatul Unit. |
| --- | --- |

(g)

2 000 000 EUR pentru Regatul Unit.

(3)   Valoarea maximă a costurilor rambursabilă statelor membre pentru programele menționate la alineatul (1) nu depășește în medie:

| (a) | pentru testele cu roz-bengal | 0,2 EUR pe test; |
| --- | --- | --- |
| (b) | pentru testele de seroaglutinare | 0,2 EUR pe test; |
| (c) | pentru reacțiile de fixare a complementului | 0,4 EUR pe test; |
| (d) | pentru testele ELISA | 1 EUR pe test; |
| (e) | pentru animalele abatorizate | 375 EUR pe animal. |

(a)

pentru testele cu roz-bengal

0,2 EUR pe test;

(b)

pentru testele de seroaglutinare

0,2 EUR pe test;

(c)

pentru reacțiile de fixare a complementului

0,4 EUR pe test;

(d)

pentru testele ELISA

1 EUR pe test;

(e)

pentru animalele abatorizate

375 EUR pe animal.

Articolul 2

Tuberculoza bovină

(1)   Programele de eradicare a tuberculozei bovine prezentate de Irlanda, Spania, Italia, Polonia și Portugalia se aprobă pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009.

(2)   Contribuția financiară a Comunității este stabilită la 50 % din costurile suportate de fiecare stat membru menționat la alineatul (1) pentru testele de tuberculinare și pentru testele cu interferon gamma și pentru despăgubirea proprietarilor animalelor abatorizate în cadrul acestor programe, fără să depășească:

| (a) | 2 000 000 EUR pentru Irlanda; |
| --- | --- |

(a)

2 000 000 EUR pentru Irlanda;

| (b) | 5 000 000 EUR pentru Spania; |
| --- | --- |

(b)

5 000 000 EUR pentru Spania;

| (c) | 2 700 000 EUR pentru Italia; |
| --- | --- |

(c)

2 700 000 EUR pentru Italia;

| (d) | 1 100 000 EUR pentru Polonia; |
| --- | --- |

(d)

1 100 000 EUR pentru Polonia;

| (e) | 1 000 000 EUR pentru Portugalia. |
| --- | --- |

(e)

1 000 000 EUR pentru Portugalia.

(3)   Valoarea maximă a costurilor rambursabilă statelor membre pentru programele menționate la alineatul (1) nu depășește în medie:

| (a) | pentru testele de tuberculinare | 1 EUR pe test; |
| --- | --- | --- |
| (b) | pentru testele cu interferon gamma | 5 EUR pe test; |
| (c) | pentru animalele abatorizate | 375 EUR pe animal. |

(a)

pentru testele de tuberculinare

1 EUR pe test;

(b)

pentru testele cu interferon gamma

5 EUR pe test;

(c)

pentru animalele abatorizate

375 EUR pe animal.

Articolul 3

Bruceloză ovină și caprină

(1)   Programele de eradicare a brucelozei ovine și caprine prezentate de Grecia, Spania, Italia, Cipru și Portugalia se aprobă pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009.

(2)   Contribuția financiară a Comunității este stabilită la 50 % din costurile suportate de fiecare stat membru menționat la alineatul (1) pentru achiziționarea vaccinurilor, pentru efectuarea analizelor de laborator și pentru despăgubirea proprietarilor animalelor abatorizate în cadrul acestor programe, fără să depășească:

| (a) | 250 000 EUR pentru Grecia; |
| --- | --- |

(a)

250 000 EUR pentru Grecia;

| (b) | 4 500 000 EUR pentru Spania; |
| --- | --- |

(b)

4 500 000 EUR pentru Spania;

| (c) | 4 000 000 EUR pentru Italia; |
| --- | --- |

(c)

4 000 000 EUR pentru Italia;

| (d) | 75 000 EUR pentru Cipru; |
| --- | --- |

(d)

75 000 EUR pentru Cipru;

| (e) | 1 100 000 EUR pentru Portugalia. |
| --- | --- |

(e)

1 100 000 EUR pentru Portugalia.

(3)   Valoarea maximă a costurilor rambursabilă statelor membre pentru programele menționate la alineatul (1) nu depășește în medie:

| (a) | pentru testele cu roz-bengal | 0,2 EUR pe test; |
| --- | --- | --- |
| (b) | pentru reacțiile de fixare a complementului | 0,4 EUR pe test; |
| (c) | pentru animalele abatorizate | 50 EUR pe animal. |

(a)

pentru testele cu roz-bengal

0,2 EUR pe test;

(b)

pentru reacțiile de fixare a complementului

0,4 EUR pe test;

(c)

pentru animalele abatorizate

50 EUR pe animal.

Articolul 4

Boala limbii albastre în zone endemice sau cu risc crescut

(1)   Programele de eradicare și de monitorizare pentru boala limbii albastre prezentate de Belgia, Bulgaria, Republica Cehă, Danemarca, Germania, Estonia, Irlanda, Grecia, Spania, Franța, Italia, Letonia, Lituania, Luxemburg, Ungaria, Malta, Țările de Jos, Austria, Polonia, Portugalia, România, Slovenia, Finlanda și Suedia se aprobă pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009.

(2)   Contribuția financiară din partea Comunității este stabilită la 50 % din costurile suportate de fiecare dintre statele membre menționate la alineatul (1) pentru analizele de laborator efectuate în scopul supravegherii virologice, serologice și entomologice și pentru achiziționarea capcanelor și a vaccinurilor, fără să depășească:

| (a) | 1 200 000 EUR pentru Belgia; |
| --- | --- |

(a)

1 200 000 EUR pentru Belgia;

| (b) | 5 000 EUR pentru Bulgaria; |
| --- | --- |

(b)

5 000 EUR pentru Bulgaria;

| (c) | 790 000 EUR pentru Republica Cehă; |
| --- | --- |

(c)

790 000 EUR pentru Republica Cehă;

| (d) | 840 000 EUR pentru Danemarca; |
| --- | --- |

(d)

840 000 EUR pentru Danemarca;

| (e) | 4 100 000 EUR pentru Germania; |
| --- | --- |

(e)

4 100 000 EUR pentru Germania;

| (f) | 10 000 EUR pentru Estonia; |
| --- | --- |

(f)

10 000 EUR pentru Estonia;

| (g) | 1 000 000 EUR pentru Irlanda; |
| --- | --- |

(g)

1 000 000 EUR pentru Irlanda;

| (h) | 50 000 EUR pentru Grecia; |
| --- | --- |

(h)

50 000 EUR pentru Grecia;

| (i) | 16 100 000 EUR pentru Spania; |
| --- | --- |

(i)

16 100 000 EUR pentru Spania;

| (j) | 19 100 000 EUR pentru Franța; |
| --- | --- |

(j)

19 100 000 EUR pentru Franța;

| (k) | 9 000 000 EUR pentru Italia; |
| --- | --- |

(k)

9 000 000 EUR pentru Italia;

| (l) | 70 000 EUR pentru Letonia; |
| --- | --- |

(l)

70 000 EUR pentru Letonia;

| (m) | 50 000 EUR pentru Lituania; |
| --- | --- |

(m)

50 000 EUR pentru Lituania;

| (n) | 220 000 EUR pentru Luxemburg; |
| --- | --- |

(n)

220 000 EUR pentru Luxemburg;

| (o) | 500 000 EUR pentru Ungaria; |
| --- | --- |

(o)

500 000 EUR pentru Ungaria;

| (p) | 5 000 EUR pentru Malta; |
| --- | --- |

(p)

5 000 EUR pentru Malta;

| (q) | 2 100 000 EUR pentru Țările de Jos; |
| --- | --- |

(q)

2 100 000 EUR pentru Țările de Jos;

| (r) | 1 500 000 EUR pentru Austria; |
| --- | --- |

(r)

1 500 000 EUR pentru Austria;

| (s) | 500 000 EUR pentru Polonia; |
| --- | --- |

(s)

500 000 EUR pentru Polonia;

| (t) | 3 200 000 EUR pentru Portugalia; |
| --- | --- |

(t)

3 200 000 EUR pentru Portugalia;

| (u) | 250 000 EUR pentru România; |
| --- | --- |

(u)

250 000 EUR pentru România;

| (v) | 250 000 EUR pentru Slovenia; |
| --- | --- |

(v)

250 000 EUR pentru Slovenia;

| (w) | 50 000 EUR pentru Finlanda; |
| --- | --- |

(w)

50 000 EUR pentru Finlanda;

| (x) | 370 000 EUR pentru Suedia. |
| --- | --- |

(x)

370 000 EUR pentru Suedia.

(3)   Valoarea maximă a costurilor rambursabilă statelor membre pentru programele menționate la alineatul (1) nu depășește în medie:

| (a) | pentru testele ELISA: 2,5 EUR pe test; |
| --- | --- |

(a)

pentru testele ELISA: 2,5 EUR pe test;

| (b) | pentru testele PCR: 10 EUR pe test; |
| --- | --- |

(b)

pentru testele PCR: 10 EUR pe test;

| (c) | pentru achiziționarea vaccinurilor: 0,3 EUR pe doză. |
| --- | --- |

(c)

pentru achiziționarea vaccinurilor: 0,3 EUR pe doză.

Articolul 5

Salmoneloză (salmonelă zoonotică) în efectivele de reproducție, ouătoare și de carne din specia Gallus gallus

(1)   Programele de combatere a anumitor forme de salmonelă zoonotică la efectivele de reproducție, ouătoare și de carne din specia Gallus gallus prezentate de Belgia, Bulgaria, Republica Cehă, Danemarca, Estonia, Germania, Irlanda, Grecia, Spania, Franța, Italia, Cipru, Letonia, Luxemburg, Ungaria, Malta, Țările de Jos, Austria, Polonia, Portugalia, România, Slovacia, Slovenia și Regatul Unit se aprobă pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009.

(2)   Contribuția financiară a Comunității este stabilită la 50 % din costurile suportate de fiecare stat membru menționat la alineatul (1) pentru testele bacteriologice și de serotipizare în cadrul eșantionării oficiale, pentru despăgubirea proprietarilor păsărilor sacrificate și a ouălor distruse, pentru achiziționarea dozelor de vaccin și pentru testele de laborator în vederea verificării eficienței dezinfecției, fără să depășească:

| (a) | 850 000 EUR pentru Belgia; |
| --- | --- |

(a)

850 000 EUR pentru Belgia;

| (b) | 30 000 EUR pentru Bulgaria; |
| --- | --- |

(b)

30 000 EUR pentru Bulgaria;

| (c) | 1 400 000 EUR pentru Republica Cehă; |
| --- | --- |

(c)

1 400 000 EUR pentru Republica Cehă;

| (d) | 75 000 EUR pentru Danemarca; |
| --- | --- |

(d)

75 000 EUR pentru Danemarca;

| (e) | 25 000 EUR pentru Estonia; |
| --- | --- |

(e)

25 000 EUR pentru Estonia;

| (f) | 600 000 EUR pentru Germania; |
| --- | --- |

(f)

600 000 EUR pentru Germania;

| (g) | 40 000 EUR pentru Irlanda; |
| --- | --- |

(g)

40 000 EUR pentru Irlanda;

| (h) | 550 000 EUR pentru Grecia; |
| --- | --- |

(h)

550 000 EUR pentru Grecia;

| (i) | 4 750 000 EUR pentru Spania; |
| --- | --- |

(i)

4 750 000 EUR pentru Spania;

| (j) | 3 250 000 EUR pentru Franța; |
| --- | --- |

(j)

3 250 000 EUR pentru Franța;

| (k) | 1 100 000 EUR pentru Italia; |
| --- | --- |

(k)

1 100 000 EUR pentru Italia;

| (l) | 76 000 EUR pentru Cipru; |
| --- | --- |

(l)

76 000 EUR pentru Cipru;

| (m) | 270 000 EUR pentru Letonia; |
| --- | --- |

(m)

270 000 EUR pentru Letonia;

| (n) | 16 000 EUR pentru Luxemburg; |
| --- | --- |

(n)

16 000 EUR pentru Luxemburg;

| (o) | 1 450 000 EUR pentru Ungaria; |
| --- | --- |

(o)

1 450 000 EUR pentru Ungaria;

| (p) | 110 000 EUR pentru Malta; |
| --- | --- |

(p)

110 000 EUR pentru Malta;

| (q) | 1 700 000 EUR pentru Țările de Jos; |
| --- | --- |

(q)

1 700 000 EUR pentru Țările de Jos;

| (r) | 525 000 EUR pentru Austria; |
| --- | --- |

(r)

525 000 EUR pentru Austria;

| (s) | 1 550 000 EUR pentru Polonia; |
| --- | --- |

(s)

1 550 000 EUR pentru Polonia;

| (t) | 500 000 EUR pentru Portugalia; |
| --- | --- |

(t)

500 000 EUR pentru Portugalia;

| (u) | 450 000 EUR pentru România; |
| --- | --- |

(u)

450 000 EUR pentru România;

| (v) | 625 000 EUR pentru Slovacia; |
| --- | --- |

(v)

625 000 EUR pentru Slovacia;

| (w) | 25 000 EUR pentru Slovenia; |
| --- | --- |

(w)

25 000 EUR pentru Slovenia;

| (x) | 20 000 EUR pentru Regatul Unit. |
| --- | --- |

(x)

20 000 EUR pentru Regatul Unit.

(3)   Valoarea maximă a costurilor rambursabilă statelor membre pentru programele menționate la alineatul (1) nu depășește în medie:

| (a) | : | pentru testele bacteriologice (cultură) | : | 5,0 EUR pe test; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (b) | : | pentru achiziționarea unei doze de vaccin | : | 0,05 EUR pe doză; |
| (c) | : | pentru serotipizarea izolatelor relevante de Salmonella spp. | : | 20 EUR pe test; |
| (d) | : | pentru analizele destinate verificării eficienței utilizării dezinfectanților | : | 5,0 EUR pe test; |
| (e) | : | pentru sacrificarea unei păsări de reproducție din specia Gallus gallus | : | 3,5 EUR pe pasăre; |
| (f) | : | pentru sacrificarea unei păsări ouătoare din specia Gallus gallus | : | 1,5 EUR pe pasăre. |

(a)

:

pentru testele bacteriologice (cultură)

:

5,0 EUR pe test;

(b)

:

pentru achiziționarea unei doze de vaccin

:

0,05 EUR pe doză;

(c)

:

pentru serotipizarea izolatelor relevante de Salmonella spp.

:

20 EUR pe test;

(d)

:

pentru analizele destinate verificării eficienței utilizării dezinfectanților

:

5,0 EUR pe test;

(e)

:

pentru sacrificarea unei păsări de reproducție din specia Gallus gallus

:

3,5 EUR pe pasăre;

(f)

:

pentru sacrificarea unei păsări ouătoare din specia Gallus gallus

:

1,5 EUR pe pasăre.

Articolul 6

Pestă porcină clasică și pestă porcină africană

(1)   Programele pentru combaterea și monitorizarea:

| (a) | pestei porcine clasice prezentate de Bulgaria, Germania, Franța, Luxemburg, Ungaria, România, Slovenia și Slovacia se aprobă pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009; |
| --- | --- |

(a)

pestei porcine clasice prezentate de Bulgaria, Germania, Franța, Luxemburg, Ungaria, România, Slovenia și Slovacia se aprobă pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009;

| (b) | pestei porcine africane prezentate de Italia se aprobă pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009. |
| --- | --- |

(b)

pestei porcine africane prezentate de Italia se aprobă pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009.

(2)   Contribuția financiară din partea Comunității este stabilită la 50 % din costurile suportate de fiecare stat membru menționat la alineatul (1) pentru testele virologice și serologice pentru porcii domestici și porcii mistreți și, în ceea ce privește programele prezentate de Bulgaria, Germania, Franța, România și Slovacia, la aceeași rată de 50 % din costurile suportate pentru achiziționarea și distribuirea de vaccinuri și de momeli pentru vaccinarea porcilor mistreți și, în cazul României, și pentru vaccinarea porcilor domestici, fără să depășească:

| (a) | 200 000 EUR pentru Bulgaria; |
| --- | --- |

(a)

200 000 EUR pentru Bulgaria;

| (b) | 800 000 EUR pentru Germania; |
| --- | --- |

(b)

800 000 EUR pentru Germania;

| (c) | 550 000 EUR pentru Franța; |
| --- | --- |

(c)

550 000 EUR pentru Franța;

| (d) | 100 000 EUR pentru Italia; |
| --- | --- |

(d)

100 000 EUR pentru Italia;

| (e) | 350 000 EUR pentru Ungaria; |
| --- | --- |

(e)

350 000 EUR pentru Ungaria;

| (f) | 5 000 EUR pentru Luxemburg; |
| --- | --- |

(f)

5 000 EUR pentru Luxemburg;

| (g) | 2 500 000 EUR pentru România; |
| --- | --- |

(g)

2 500 000 EUR pentru România;

| (h) | 30 000 EUR pentru Slovenia; |
| --- | --- |

(h)

30 000 EUR pentru Slovenia;

| (i) | 550 000 EUR pentru Slovacia. |
| --- | --- |

(i)

550 000 EUR pentru Slovacia.

(3)   Valoarea maximă a costurilor rambursabilă statelor membre pentru programele menționate la alineatul (1) nu depășește în medie 2,5 EUR pe test pentru testele ELISA.

Articolul 7

Boala veziculoasă a porcului

(1)   Programul de eradicare a bolii veziculoase a porcului prezentat de Italia se aprobă pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009.

(2)   Contribuția financiară din partea Comunității este stabilită la 50 % din costurile legate de analizele de laborator, fără să depășească 500 000 EUR.

Articolul 8

Gripa aviară la păsările de curte și la păsările sălbatice

(1)   Programele de studiu referitoare la gripa aviară la păsările de curte și la păsările sălbatice prezentate de Belgia, Bulgaria, Republica Cehă, Danemarca, Germania, Estonia, Irlanda, Grecia, Spania, Franța, Italia, Cipru, Letonia, Lituania, Luxemburg, Ungaria, Malta, Țările de Jos, Austria, Polonia, Portugalia, România, Slovenia, Slovacia, Finlanda, Suedia și Regatul Unit se aprobă pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009.

(2)   Contribuția financiară din partea Comunității este stabilită la 50 % din costurile suportate de fiecare stat membru pentru analizele de laborator și o sumă forfetară pentru eșantionarea păsărilor sălbatice, fără să depășească:

| (a) | 90 000 EUR pentru Belgia; |
| --- | --- |

(a)

90 000 EUR pentru Belgia;

| (b) | 70 000 EUR pentru Bulgaria; |
| --- | --- |

(b)

70 000 EUR pentru Bulgaria;

| (c) | 60 000 EUR pentru Republica Cehă; |
| --- | --- |

(c)

60 000 EUR pentru Republica Cehă;

| (d) | 200 000 EUR pentru Danemarca; |
| --- | --- |

(d)

200 000 EUR pentru Danemarca;

| (e) | 500 000 EUR pentru Germania; |
| --- | --- |

(e)

500 000 EUR pentru Germania;

| (f) | 7 000 EUR pentru Estonia; |
| --- | --- |

(f)

7 000 EUR pentru Estonia;

| (g) | 60 000 EUR pentru Irlanda; |
| --- | --- |

(g)

60 000 EUR pentru Irlanda;

| (h) | 70 000 EUR pentru Grecia; |
| --- | --- |

(h)

70 000 EUR pentru Grecia;

| (i) | 350 000 EUR pentru Spania; |
| --- | --- |

(i)

350 000 EUR pentru Spania;

| (j) | 200 000 EUR pentru Franța; |
| --- | --- |

(j)

200 000 EUR pentru Franța;

| (k) | 550 000 EUR pentru Italia; |
| --- | --- |

(k)

550 000 EUR pentru Italia;

| (l) | 15 000 EUR pentru Cipru; |
| --- | --- |

(l)

15 000 EUR pentru Cipru;

| (m) | 30 000 EUR pentru Letonia; |
| --- | --- |

(m)

30 000 EUR pentru Letonia;

| (n) | 40 000 EUR pentru Lituania; |
| --- | --- |

(n)

40 000 EUR pentru Lituania;

| (o) | 10 000 EUR pentru Luxemburg; |
| --- | --- |

(o)

10 000 EUR pentru Luxemburg;

| (p) | 180 000 EUR pentru Ungaria; |
| --- | --- |

(p)

180 000 EUR pentru Ungaria;

| (q) | 7 000 EUR pentru Malta; |
| --- | --- |

(q)

7 000 EUR pentru Malta;

| (r) | 500 000 EUR pentru Țările de Jos; |
| --- | --- |

(r)

500 000 EUR pentru Țările de Jos;

| (s) | 50 000 EUR pentru Austria; |
| --- | --- |

(s)

50 000 EUR pentru Austria;

| (t) | 80 000 EUR pentru Polonia; |
| --- | --- |

(t)

80 000 EUR pentru Polonia;

| (u) | 200 000 EUR pentru Portugalia; |
| --- | --- |

(u)

200 000 EUR pentru Portugalia;

| (v) | 400 000 EUR pentru România; |
| --- | --- |

(v)

400 000 EUR pentru România;

| (w) | 55 000 EUR pentru Slovenia; |
| --- | --- |

(w)

55 000 EUR pentru Slovenia;

| (x) | 50 000 EUR pentru Slovacia; |
| --- | --- |

(x)

50 000 EUR pentru Slovacia;

| (y) | 35 000 EUR pentru Finlanda; |
| --- | --- |

(y)

35 000 EUR pentru Finlanda;

| (z) | 280 000 EUR pentru Suedia; |
| --- | --- |

(z)

280 000 EUR pentru Suedia;

| (za) | 380 000 EUR pentru Regatul Unit. |
| --- | --- |

(za)

380 000 EUR pentru Regatul Unit.

(3)   Valoarea maximă a costurilor rambursabilă statelor membre pentru testele prevăzute de programe nu depășește în medie:

| (a) | : | pentru testele ELISA | : | 1 EUR pe test; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (b) | : | pentru testele de imunodifuzie în gel de agar | : | 1,2 EUR pe test; |
| (c) | : | pentru testele IH pentru H5/H7 | : | 12 EUR pe test; |
| (d) | : | pentru testele de izolare a virusului | : | 30 EUR pe test; |
| (e) | : | pentru testele PCR | : | 15 EUR pe test; |
| (f) | : | pentru eșantionarea păsărilor sălbatice | : | 20 EUR pe eșantion. |

(a)

:

pentru testele ELISA

:

1 EUR pe test;

(b)

:

pentru testele de imunodifuzie în gel de agar

:

1,2 EUR pe test;

(c)

:

pentru testele IH pentru H5/H7

:

12 EUR pe test;

(d)

:

pentru testele de izolare a virusului

:

30 EUR pe test;

(e)

:

pentru testele PCR

:

15 EUR pe test;

(f)

:

pentru eșantionarea păsărilor sălbatice

:

20 EUR pe eșantion.

Articolul 9

Encefalopatiile spongiforme transmisibile (EST), encefalopatia spongiformă bovină (ESB) și scrapia

(1)   Programele de monitorizare a encefalopatiilor spongiforme transmisibile (EST) și de eradicare a encefalopatiei spongiforme bovine (ESB) și a scrapiei prezentate de Belgia, Bulgaria, Republica Cehă, Danemarca, Germania, Estonia, Irlanda, Grecia, Spania, Franța, Italia, Cipru, Letonia, Lituania, Luxemburg, Ungaria, Malta, Țările de Jos, Austria, Polonia, Portugalia, România, Slovenia, Slovacia, Finlanda, Suedia și Regatul Unit se aprobă pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009.

(2)   Contribuția financiară a Comunității este stabilită la 100 % din costurile suportate de fiecare stat membru menționat la alineatul (1) pentru efectuarea testelor rapide și a testelor moleculare inițiale de discriminare, la 50 % din costurile suportate de fiecare stat membru pentru despăgubirea proprietarilor animalelor sacrificate și distruse în cadrul programelor lor de eradicare a ESB și a scrapiei și la 50 % din costurile legate de analizele genotipice ale eșantioanelor, fără să depășească:

| (a) | 1 850 000 EUR pentru Belgia; |
| --- | --- |

(a)

1 850 000 EUR pentru Belgia;

| (b) | 750 000 EUR pentru Bulgaria; |
| --- | --- |

(b)

750 000 EUR pentru Bulgaria;

| (c) | 920 000 EUR pentru Republica Cehă; |
| --- | --- |

(c)

920 000 EUR pentru Republica Cehă;

| (d) | 1 850 000 EUR pentru Danemarca; |
| --- | --- |

(d)

1 850 000 EUR pentru Danemarca;

| (e) | 8 900 000 EUR pentru Germania; |
| --- | --- |

(e)

8 900 000 EUR pentru Germania;

| (f) | 220 000 EUR pentru Estonia; |
| --- | --- |

(f)

220 000 EUR pentru Estonia;

| (g) | 5 400 000 EUR pentru Irlanda; |
| --- | --- |

(g)

5 400 000 EUR pentru Irlanda;

| (h) | 2 000 000 EUR pentru Grecia; |
| --- | --- |

(h)

2 000 000 EUR pentru Grecia;

| (i) | 7 400 000 EUR pentru Spania; |
| --- | --- |

(i)

7 400 000 EUR pentru Spania;

| (j) | 12 600 000 EUR pentru Franța; |
| --- | --- |

(j)

12 600 000 EUR pentru Franța;

| (k) | 4 100 000 EUR pentru Italia; |
| --- | --- |

(k)

4 100 000 EUR pentru Italia;

| (l) | 1 800 000 EUR pentru Cipru; |
| --- | --- |

(l)

1 800 000 EUR pentru Cipru;

| (m) | 230 000 EUR pentru Letonia; |
| --- | --- |

(m)

230 000 EUR pentru Letonia;

| (n) | 530 000 EUR pentru Lituania; |
| --- | --- |

(n)

530 000 EUR pentru Lituania;

| (o) | 105 000 EUR pentru Luxemburg; |
| --- | --- |

(o)

105 000 EUR pentru Luxemburg;

| (p) | 990 000 EUR pentru Ungaria; |
| --- | --- |

(p)

990 000 EUR pentru Ungaria;

| (q) | 24 000 EUR pentru Malta; |
| --- | --- |

(q)

24 000 EUR pentru Malta;

| (r) | 2 900 000 EUR pentru Țările de Jos; |
| --- | --- |

(r)

2 900 000 EUR pentru Țările de Jos;

| (s) | 1 150 000 EUR pentru Austria; |
| --- | --- |

(s)

1 150 000 EUR pentru Austria;

| (t) | 3 340 000 EUR pentru Polonia; |
| --- | --- |

(t)

3 340 000 EUR pentru Polonia;

| (u) | 1 300 000 EUR pentru Portugalia; |
| --- | --- |

(u)

1 300 000 EUR pentru Portugalia;

| (v) | 1 300 000 EUR pentru România; |
| --- | --- |

(v)

1 300 000 EUR pentru România;

| (w) | 250 000 EUR pentru Slovenia; |
| --- | --- |

(w)

250 000 EUR pentru Slovenia;

| (x) | 860 000 EUR pentru Slovacia; |
| --- | --- |

(x)

860 000 EUR pentru Slovacia;

| (y) | 750 000 EUR pentru Finlanda; |
| --- | --- |

(y)

750 000 EUR pentru Finlanda;

| (z) | 900 000 EUR pentru Suedia; |
| --- | --- |

(z)

900 000 EUR pentru Suedia;

| (za) | 5 900 000 EUR pentru Regatul Unit. |
| --- | --- |

(za)

5 900 000 EUR pentru Regatul Unit.

(3)   Contribuția financiară a Comunității la programele menționate la alineatul (1) este destinată finanțării testelor efectuate și despăgubirii proprietarilor animalelor sacrificate și distruse, iar valoarea maximă nu depășește în medie:

| (a) | 5 EUR pe test pentru testele efectuate pe bovinele menționate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 999/2001; |
| --- | --- |

(a)

5 EUR pe test pentru testele efectuate pe bovinele menționate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 999/2001;

| (b) | 30 EUR pe test pentru testele efectuate pe ovinele și caprinele menționate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 999/2001; |
| --- | --- |

(b)

30 EUR pe test pentru testele efectuate pe ovinele și caprinele menționate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 999/2001;

| (c) | 50 EUR pe test pentru testele efectuate pe cervidele menționate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 999/2001; |
| --- | --- |

(c)

50 EUR pe test pentru testele efectuate pe cervidele menționate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 999/2001;

| (d) | 175 EUR pe test pentru testele moleculare inițiale de discriminare efectuate în conformitate cu capitolul C punctul 3.2 litera (c) punctul (i) din anexa X la Regulamentul (CE) nr. 999/2001; |
| --- | --- |

(d)

175 EUR pe test pentru testele moleculare inițiale de discriminare efectuate în conformitate cu capitolul C punctul 3.2 litera (c) punctul (i) din anexa X la Regulamentul (CE) nr. 999/2001;

| (e) | 10 EUR pe analiză genotipică; |
| --- | --- |

(e)

10 EUR pe analiză genotipică;

| (f) | 500 EUR pentru fiecare animal din specia bovină; |
| --- | --- |

(f)

500 EUR pentru fiecare animal din specia bovină;

| (g) | 70 EUR pentru fiecare animal din specia ovină sau caprină sacrificat. |
| --- | --- |

(g)

70 EUR pentru fiecare animal din specia ovină sau caprină sacrificat.

Articolul 10

Rabia

(1)   Programele de eradicare a rabiei prezentate de Bulgaria, Lituania, Ungaria, Austria, Polonia, România și Slovacia se aprobă pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009.

(2)   Contribuția financiară a Comunității este stabilită la 50 % din costurile suportate de fiecare stat membru menționat la alineatul (1) pentru analizele de laborator și pentru achiziționarea și distribuirea de vaccinuri și de momeli în cadrul programelor, fără să depășească:

| (a) | 790 000 EUR pentru Bulgaria; |
| --- | --- |

(a)

790 000 EUR pentru Bulgaria;

| (b) | 1 100 000 EUR pentru Lituania; |
| --- | --- |

(b)

1 100 000 EUR pentru Lituania;

| (c) | 780 000 EUR pentru Ungaria; |
| --- | --- |

(c)

780 000 EUR pentru Ungaria;

| (d) | 270 000 EUR pentru Austria; |
| --- | --- |

(d)

270 000 EUR pentru Austria;

| (e) | 4 450 000 EUR pentru Polonia; |
| --- | --- |

(e)

4 450 000 EUR pentru Polonia;

| (f) | 500 000 EUR pentru România; |
| --- | --- |

(f)

500 000 EUR pentru România;

| (g) | 470 000 EUR pentru Slovacia. |
| --- | --- |

(g)

470 000 EUR pentru Slovacia.

(3)   Valoarea maximă a costurilor rambursabilă statelor membre pentru programele menționate la alineatul (1) nu depășește în medie:

| (a) | pentru testele ELISA | 8 EUR pe test; |
| --- | --- | --- |
| (b) | pentru testele de detectare a tetraciclinei în oase | 8 EUR pe test. |

(a)

pentru testele ELISA

8 EUR pe test;

(b)

pentru testele de detectare a tetraciclinei în oase

8 EUR pe test.

Articolul 11

Leucoza enzootică bovină

(1)   Programele de eradicare a leucozei enzootice bovine prezentate de Estonia, Lituania, Malta și Polonia se aprobă pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie și 31 decembrie 2009.

(2)   Contribuția financiară a Comunității este stabilită la 50 % din costurile suportate de fiecare stat membru menționat la alineatul (1) pentru analizele de laborator și pentru despăgubirea proprietarilor animalelor abatorizate în cadrul acestor programe, fără să depășească:

| (a) | 15 000 EUR pentru Estonia; |
| --- | --- |

(a)

15 000 EUR pentru Estonia;

| (b) | 20 000 EUR pentru Lituania; |
| --- | --- |

(b)

20 000 EUR pentru Lituania;

| (c) | 500 000 EUR pentru Malta; |
| --- | --- |

(c)

500 000 EUR pentru Malta;

| (d) | 800 000 EUR pentru Polonia. |
| --- | --- |

(d)

800 000 EUR pentru Polonia.

(3)   Valoarea maximă a costurilor rambursabilă statelor membre pentru programele menționate la alineatul (1) nu depășește în medie:

| (a) | pentru testele ELISA | 0,5 EUR pe test; |
| --- | --- | --- |
| (b) | pentru testele de imunodifuzie în gel de agar | 0,5 EUR pe test; |
| (c) | pentru animalele abatorizate | 375 EUR pe animal. |

(a)

pentru testele ELISA

0,5 EUR pe test;

(b)

pentru testele de imunodifuzie în gel de agar

0,5 EUR pe test;

(c)

pentru animalele abatorizate

375 EUR pe animal.

Articolul 12

Boala Aujeszky

(1)   Programele de eradicare a bolii Aujeszky prezentate de Spania, Ungaria și Polonia se aprobă pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009.

(2)   Contribuția financiară a Comunității la programele menționate la alineatul (1) este stabilită la 50 % din costurile suportate de statele membre în cauză pentru analizele de laborator, fără să depășească:

| (a) | 800 000 EUR pentru Spania; |
| --- | --- |

(a)

800 000 EUR pentru Spania;

| (b) | 80 000 EUR pentru Ungaria; |
| --- | --- |

(b)

80 000 EUR pentru Ungaria;

| (c) | 2 500 000 EUR pentru Polonia. |
| --- | --- |

(c)

2 500 000 EUR pentru Polonia.

(3)   Valoarea maximă a costurilor rambursabilă statelor membre pentru programele menționate la alineatul (1) nu depășește în medie 1 EUR pe test pentru testele ELISA.

CAPITOLUL II

PROGRAMELE MULTIANUALE

Articolul 13

Rabia

(1)   Al doilea an al programelor multianuale de eradicare a rabiei prezentate de Republica Cehă, Germania, Estonia, Letonia, Slovenia și Finlanda se aprobă pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009.

(2)   Contribuția financiară a Comunității este stabilită la 50 % din costurile suportate de fiecare stat membru menționat la alineatul (1) pentru analizele de laborator și pentru achiziționarea și distribuirea de vaccinuri și de momeli în cadrul programelor, fără să depășească:

| (a) | 600 000 EUR pentru Republica Cehă; |
| --- | --- |

(a)

600 000 EUR pentru Republica Cehă;

| (b) | 325 000 EUR pentru Germania; |
| --- | --- |

(b)

325 000 EUR pentru Germania;

| (c) | 1 000 000 EUR pentru Estonia; |
| --- | --- |

(c)

1 000 000 EUR pentru Estonia;

| (d) | 1 100 000 EUR pentru Letonia; |
| --- | --- |

(d)

1 100 000 EUR pentru Letonia;

| (e) | 370 000 EUR pentru Slovenia; |
| --- | --- |

(e)

370 000 EUR pentru Slovenia;

| (f) | 100 000 EUR pentru Finlanda. |
| --- | --- |

(f)

100 000 EUR pentru Finlanda.

(3)   Valoarea maximă a costurilor rambursabilă statelor membre pentru programele menționate la alineatul (1) nu depășește în medie:

| (a) | pentru testele ELISA | 8 EUR pe test; |
| --- | --- | --- |
| (b) | pentru testele de detectare a tetraciclinei în oase | 8 EUR pe test. |

(a)

pentru testele ELISA

8 EUR pe test;

(b)

pentru testele de detectare a tetraciclinei în oase

8 EUR pe test.

(4)   Sumele care urmează a fi angajate pentru următorii ani se stabilesc în funcție de executarea programului în 2009. În tabelul de mai jos sunt prezentate aceste sume cu titlu orientativ (în euro):

| Stat membru | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- |
| Republica Cehă | | | |
| Germania | | | |
| Letonia | 1 250 000 | | |
| Finlanda | 100 000 | | |
| Estonia | 1 250 000 | 1 250 000 | |
| Slovenia | 350 000 | 350 000 | 350 000 |

Stat membru

2010

2011

2012

Republica Cehă

Germania

Letonia

1 250 000

Finlanda

100 000

Estonia

1 250 000

1 250 000

Slovenia

350 000

350 000

350 000

Articolul 14

Boala Aujeszky

(1)   Al doilea an al programului multianual de eradicare a bolii Aujeszky prezentat de Belgia se aprobă pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009.

(2)   Contribuția financiară a Comunității este stabilită la 50 % din costurile suportate de Belgia pentru analizele de laborator și nu depășește 175 000 EUR.

(3)   Valoarea maximă a costurilor rambursabilă Belgiei pentru programul menționat la alineatul (1) nu depășește 1 EUR pe test pentru testele ELISA.

Articolul 15

Leucoza enzootică bovină

(1)   Al doilea an al programelor multianuale de eradicare a leucozei enzootice bovine prezentate de Italia, Letonia și Portugalia se aprobă pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009.

(2)   Contribuția financiară a Comunității este stabilită la 50 % din costurile suportate de fiecare stat membru menționat la alineatul (1) pentru analizele de laborator și pentru despăgubirea proprietarilor animalelor abatorizate în cadrul acestor programe, fără să depășească:

| (a) | 800 000 EUR pentru Italia; |
| --- | --- |

(a)

800 000 EUR pentru Italia;

| (b) | 55 000 EUR pentru Letonia; |
| --- | --- |

(b)

55 000 EUR pentru Letonia;

| (c) | 350 000 EUR pentru Portugalia. |
| --- | --- |

(c)

350 000 EUR pentru Portugalia.

(3)   Valoarea maximă a costurilor rambursabilă statelor membre pentru programele menționate la alineatul (1) nu depășește în medie:

| (a) | pentru testele ELISA | 0,5 EUR pe test; |
| --- | --- | --- |
| (b) | pentru testele de imunodifuzie în gel de agar | 0,5 EUR pe test; |
| (c) | pentru animalele abatorizate | 375 EUR pe animal. |

(a)

pentru testele ELISA

0,5 EUR pe test;

(b)

pentru testele de imunodifuzie în gel de agar

0,5 EUR pe test;

(c)

pentru animalele abatorizate

375 EUR pe animal.

(4)   Sumele care urmează a fi angajate pentru 2010 se stabilesc în funcție de executarea programului în 2009. Aceste sume cu titlu orientativ (în euro) sunt prezentate mai jos:

| (a) | 800 000 EUR pentru Italia; |
| --- | --- |

(a)

800 000 EUR pentru Italia;

| (b) | 55 000 EUR pentru Letonia; |
| --- | --- |

(b)

55 000 EUR pentru Letonia;

| (c) | 350 000 EUR pentru Portugalia. |
| --- | --- |

(c)

350 000 EUR pentru Portugalia.

Articolul 16

Boli ale animalelor de acvacultură

Programul multianual de eradicare a septicemiei hemoragice virale (SHV) prezentat de Danemarca și programul pentru eradicarea bolii cauzate de virusul herpetic al crapului koi (KHV) prezentat de Germania se aprobă pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2013.

CAPITOLUL III

DISPOZIȚII GENERALE ȘI FINALE

Articolul 17

Despăgubirile pentru proprietarii animalelor sacrificate sau abatorizate și ai produselor distruse se acordă în termen de 90 de zile de la abatorizarea sau sacrificarea animalului sau de la distrugerea produselor sau de la prezentarea unei cereri completate de către proprietar.

Articolul 9 alineatele (1), (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 883/2006 al Comisiei (11) se aplică plăților compensatorii efectuate după expirarea termenului de 90 de zile.

Articolul 18

(1)   Cheltuielile prezentate de statele membre în vederea obținerii unei contribuții financiare din partea Comunității sunt exprimate în euro și exclud taxa pe valoare adăugată și alte taxe.

(2)   Cheltuielile efectuate de un stat membru într-o altă monedă decât euro sunt convertite de statul membru respectiv în euro pe baza celui mai recent curs de schimb stabilit de Banca Centrală Europeană înaintea primei zile a lunii în care statul membru depune cererea.

Articolul 19

(1)   Contribuția financiară a Comunității la programele menționate la articolele 1-16 se acordă cu condiția ca statele membre în cauză:

| (a) | să pună în aplicare programele în conformitate cu dispozițiile de drept comunitar, inclusiv cele privind concurența și atribuirea contractelor de achiziții publice; |
| --- | --- |

(a)

să pună în aplicare programele în conformitate cu dispozițiile de drept comunitar, inclusiv cele privind concurența și atribuirea contractelor de achiziții publice;

| (b) | să asigure intrarea în vigoare, până la 1 ianuarie 2009, a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru punerea în aplicare a programelor menționate la articolele 1-16; |
| --- | --- |

(b)

să asigure intrarea în vigoare, până la 1 ianuarie 2009, a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru punerea în aplicare a programelor menționate la articolele 1-16;

| (c) | să transmită Comisiei, până la 31 iulie 2009, rapoartele tehnice și financiare intermediare pentru programele menționate la articolele 1-16, în conformitate cu articolul 24 alineatul (7) litera (a) din Decizia 90/424/CEE; |
| --- | --- |

(c)

să transmită Comisiei, până la 31 iulie 2009, rapoartele tehnice și financiare intermediare pentru programele menționate la articolele 1-16, în conformitate cu articolul 24 alineatul (7) litera (a) din Decizia 90/424/CEE;

| (d) | pentru programele menționate la articolul 8, să transmită Comisiei, la fiecare trei luni, prin intermediul sistemului online al acesteia, un raport privind rezultatele pozitive și negative constatate în cadrul supravegherii păsărilor de curte și a celor sălbatice, în termen de patru săptămâni de la încheierea lunii de referință a respectivului raport; |
| --- | --- |

(d)

pentru programele menționate la articolul 8, să transmită Comisiei, la fiecare trei luni, prin intermediul sistemului online al acesteia, un raport privind rezultatele pozitive și negative constatate în cadrul supravegherii păsărilor de curte și a celor sălbatice, în termen de patru săptămâni de la încheierea lunii de referință a respectivului raport;

| (e) | pentru programele menționate la articolele 1-16, să transmită Comisiei, în conformitate cu articolul 24 alineatul (7) litera (b) din Decizia 90/424/CEE până la 30 aprilie 2010, un raport final privind executarea tehnică a programului, însoțit de documentele justificative referitoare la costurile suportate de statul membru respectiv și la rezultatele obținute în cursul perioadei cuprinse între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009; |
| --- | --- |

(e)

pentru programele menționate la articolele 1-16, să transmită Comisiei, în conformitate cu articolul 24 alineatul (7) litera (b) din Decizia 90/424/CEE până la 30 aprilie 2010, un raport final privind executarea tehnică a programului, însoțit de documentele justificative referitoare la costurile suportate de statul membru respectiv și la rezultatele obținute în cursul perioadei cuprinse între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009;

| (f) | pentru programele menționate la articolele 1-16, să pună în aplicare în mod eficient programul respectiv; |
| --- | --- |

(f)

pentru programele menționate la articolele 1-16, să pună în aplicare în mod eficient programul respectiv;

| (g) | pentru programele menționate la articolele 1-16, să nu depună alte cereri de contribuții comunitare pentru aceste măsuri și să nu fi depus anterior astfel de cereri. |
| --- | --- |

(g)

pentru programele menționate la articolele 1-16, să nu depună alte cereri de contribuții comunitare pentru aceste măsuri și să nu fi depus anterior astfel de cereri.

(2)   În cazul în care un stat membru nu respectă dispozițiile alineatului (1), Comisia reduce contribuția financiară a Comunității în funcție de natura și gravitatea încălcării și de pierderile financiare înregistrate de Comunitate.

Articolul 20

Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 2009.

Articolul 21

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 28 noiembrie 2008.

Pentru Comisie

Androulla VASSILIOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 224, 18.8.1990, p. 19.

1

(2)  JO L 397, 30.12.2006, p. 22.

2

(3)  JO L 115, 29.4.2008, p. 44.

3

(4)  JO L 147, 31.5.2001, p. 1.

4

(5)  JO L 10, 14.1.2006, p. 16.

5

(6)  JO L 314, 1.12.2007, p. 29.

6

(7)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

7

(8)  JO L 328, 24.11.2006, p. 14.

8

(9)  JO L 223, 15.8.2006, p. 1.

9

(10)  JO L 209, 11.8.2005, p. 1.

10

(11)  JO L 171, 23.6.2006, p. 1.

11

---

III Acte adoptate în temeiul Tratatului UE

ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE

| 2.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 322/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 322/50

---

ACȚIUNEA COMUNĂ 2008/898/PESC A CONSILIULUI

din 1 decembrie 2008

de prelungire a mandatului Reprezentantului Special al Uniunii Europene pe lângă Uniunea Africană

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 14, articolul 18 alineatul (5) și articolul 23 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | La 6 decembrie 2007, Consiliul a adoptat Acțiunea comună 2007/805/PESC (1) de numire a dlui Koen VERVAEKE în calitate de Reprezentant Special al Uniunii Europene (RSUE) pe lângă Uniunea Africană. |
| --- | --- |

(1)

La 6 decembrie 2007, Consiliul a adoptat Acțiunea comună 2007/805/PESC (1) de numire a dlui Koen VERVAEKE în calitate de Reprezentant Special al Uniunii Europene (RSUE) pe lângă Uniunea Africană.

| (2) | În contextul reanalizării Acțiunii comune 2007/805/PESC este oportună prelungirea mandatului RSUE pentru o perioadă de paisprezece luni. |
| --- | --- |

(2)

În contextul reanalizării Acțiunii comune 2007/805/PESC este oportună prelungirea mandatului RSUE pentru o perioadă de paisprezece luni.

| (3) | RSUE urmează să își exercite mandatul în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și ar putea afecta obiectivele politicii externe și de securitate comune, astfel cum sunt menționate la articolul 11 din tratat, |
| --- | --- |

(3)

RSUE urmează să își exercite mandatul în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și ar putea afecta obiectivele politicii externe și de securitate comune, astfel cum sunt menționate la articolul 11 din tratat,

ADOPTĂ PREZENTA ACȚIUNE COMUNĂ:

Articolul 1

Reprezentantul Special al Uniunii Europene

Mandatul dlui Koen VERVAEKE în calitate de Reprezentant Special al Uniunii Europene (RSUE) pe lângă Uniunea Africană (UA) se prelungește până la 28 februarie 2010.

Articolul 2

Obiective politice

Mandatul RSUE are la bază obiectivele strategice generale ale UE de sprijinire a eforturilor Africii de a-și construi un viitor în pace, democrație și prosperitate, astfel cum au fost definite în strategia UE pentru Africa. Aceste obiective includ:

| a) | intensificarea dialogului politic și a relațiilor extinse dintre UE și UA; |
| --- | --- |

a)

intensificarea dialogului politic și a relațiilor extinse dintre UE și UA;

| b) | consolidarea parteneriatului UE-UA în toate domeniile definite în strategia UE pentru Africa, sprijinirea dezvoltării și a punerii în aplicare a strategiei UE pentru Africa în parteneriat cu UA, respectarea principiului autodeterminării Africii și cooperarea mai strânsă cu reprezentanții Africii în forurile multilaterale, în colaborare cu partenerii multilaterali; |
| --- | --- |

b)

consolidarea parteneriatului UE-UA în toate domeniile definite în strategia UE pentru Africa, sprijinirea dezvoltării și a punerii în aplicare a strategiei UE pentru Africa în parteneriat cu UA, respectarea principiului autodeterminării Africii și cooperarea mai strânsă cu reprezentanții Africii în forurile multilaterale, în colaborare cu partenerii multilaterali;

| c) | colaborarea cu UA și sprijinirea acesteia prin susținerea dezvoltării instituționale și consolidarea relațiilor dintre instituțiile UE și UA, inclusiv prin asistență pentru dezvoltare, în scopul de a promova:






  — | pacea și securitatea: anticiparea, prevenirea, gestionarea, medierea și soluționarea conflictelor, sprijinirea eforturilor de menținere a păcii și stabilității, sprijinirea reconstrucției post-conflict; |
| --- | --- | --- |

c)

colaborarea cu UA și sprijinirea acesteia prin susținerea dezvoltării instituționale și consolidarea relațiilor dintre instituțiile UE și UA, inclusiv prin asistență pentru dezvoltare, în scopul de a promova:

—

pacea și securitatea: anticiparea, prevenirea, gestionarea, medierea și soluționarea conflictelor, sprijinirea eforturilor de menținere a păcii și stabilității, sprijinirea reconstrucției post-conflict;

| — | drepturile omului și buna guvernare: promovarea și protecția drepturilor omului; promovarea libertăților fundamentale și a respectării statului de drept; sprijinirea, prin intermediul dialogului politic și al asistenței financiare și tehnice, a eforturilor Africii de a-și monitoriza și îmbunătăți guvernarea; sprijinirea dezvoltării democrației participative și a responsabilității; sprijinirea luptei împotriva corupției și împotriva criminalității organizate și susținerea în continuare a eforturilor de a căuta soluții pentru problema copiilor în conflictele armate, sub toate aspectele sale; |
| --- | --- |

—

drepturile omului și buna guvernare: promovarea și protecția drepturilor omului; promovarea libertăților fundamentale și a respectării statului de drept; sprijinirea, prin intermediul dialogului politic și al asistenței financiare și tehnice, a eforturilor Africii de a-și monitoriza și îmbunătăți guvernarea; sprijinirea dezvoltării democrației participative și a responsabilității; sprijinirea luptei împotriva corupției și împotriva criminalității organizate și susținerea în continuare a eforturilor de a căuta soluții pentru problema copiilor în conflictele armate, sub toate aspectele sale;

| — | creșterea durabilă, integrarea regională și comerțul: sprijinirea eforturilor de interconectare și de facilitare a accesului populației la apă și canalizare, la energie și la tehnologia informației; promovarea unui cadru juridic stabil, eficient și uniform pentru activitățile economice; oferirea de asistență în vederea integrării Africii în sistemul comercial mondial; sprijinul acordat țărilor africane pentru respectarea normelor și standardelor UE; sprijinirea Africii în efortul de combatere a efectelor schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

—

creșterea durabilă, integrarea regională și comerțul: sprijinirea eforturilor de interconectare și de facilitare a accesului populației la apă și canalizare, la energie și la tehnologia informației; promovarea unui cadru juridic stabil, eficient și uniform pentru activitățile economice; oferirea de asistență în vederea integrării Africii în sistemul comercial mondial; sprijinul acordat țărilor africane pentru respectarea normelor și standardelor UE; sprijinirea Africii în efortul de combatere a efectelor schimbărilor climatice;

| — | investițiile în resurse umane: sprijinirea eforturilor din domeniile egalității dintre femei și bărbați, sănătății, siguranței alimentare și educației; promovarea programelor de schimb, a rețelelor de universități și a centrelor de excelență; combaterea cauzelor de bază ale migrației. |
| --- | --- |

—

investițiile în resurse umane: sprijinirea eforturilor din domeniile egalității dintre femei și bărbați, sănătății, siguranței alimentare și educației; promovarea programelor de schimb, a rețelelor de universități și a centrelor de excelență; combaterea cauzelor de bază ale migrației.

De altfel, UE va fi actorul principal în punerea în aplicare a acestei strategii comune UE-Africa, ce vizează dezvoltarea și consolidarea parteneriatului strategic între Africa și UE.

Articolul 3

Mandatul

În scopul îndeplinirii aspectelor de politică externă și de securitate comună (PESC) și de politică europeană de securitate și apărare (PESA) din cadrul obiectivelor menționate la articolul 2, mandatul RSUE constă în:

| a) | consolidarea influenței globale a UE și a rolului său de coordonare în dialogul de la Addis Abeba cu UA și cu Comisia acesteia, cu privire la toate chestiunile din domeniul PESC/PESA care intră în sfera parteneriatul UE-UA; |
| --- | --- |

a)

consolidarea influenței globale a UE și a rolului său de coordonare în dialogul de la Addis Abeba cu UA și cu Comisia acesteia, cu privire la toate chestiunile din domeniul PESC/PESA care intră în sfera parteneriatul UE-UA;

| b) | asigurarea unui nivel corespunzător de reprezentare politică, care să reflecte importanța UE ca partener politic, financiar și instituțional al UA, precum și a unei evoluții radicale a acestui parteneriat determinate de profilul politic din ce în ce mai pronunțat al UA pe plan mondial; |
| --- | --- |

b)

asigurarea unui nivel corespunzător de reprezentare politică, care să reflecte importanța UE ca partener politic, financiar și instituțional al UA, precum și a unei evoluții radicale a acestui parteneriat determinate de profilul politic din ce în ce mai pronunțat al UA pe plan mondial;

| c) | reprezentarea, în cazul unei decizii a Consiliului, a poziției și politicii UE atunci când UA joacă un rol important într-o situație de criză și pentru care nu a fost numit niciun RSUE; |
| --- | --- |

c)

reprezentarea, în cazul unei decizii a Consiliului, a poziției și politicii UE atunci când UA joacă un rol important într-o situație de criză și pentru care nu a fost numit niciun RSUE;

| d) | contribuirea la realizarea unei mai bune coerențe, consecvențe și coordonări a politicilor și acțiunilor UE față de UA și la realizarea unei mai bune coordonări în cadrul grupului mai larg de parteneri și al relației acestora cu UA; |
| --- | --- |

d)

contribuirea la realizarea unei mai bune coerențe, consecvențe și coordonări a politicilor și acțiunilor UE față de UA și la realizarea unei mai bune coordonări în cadrul grupului mai larg de parteneri și al relației acestora cu UA;

| e) | observarea atentă și informarea asupra tuturor evoluțiilor semnificative din cadrul UA; |
| --- | --- |

e)

observarea atentă și informarea asupra tuturor evoluțiilor semnificative din cadrul UA;

| f) | menținerea unor legături strânse cu Comisia UA, cu alte organisme UA, cu misiunile organizațiilor africane sub-regionale pe lângă UA și cu misiunile statelor membre ale UA pe lângă UA; |
| --- | --- |

f)

menținerea unor legături strânse cu Comisia UA, cu alte organisme UA, cu misiunile organizațiilor africane sub-regionale pe lângă UA și cu misiunile statelor membre ale UA pe lângă UA;

| g) | dezvoltarea relațiilor și a cooperării între UA și organizațiile africane sub-regionale, în special în domeniile în care UE oferă asistență; |
| --- | --- |

g)

dezvoltarea relațiilor și a cooperării între UA și organizațiile africane sub-regionale, în special în domeniile în care UE oferă asistență;

| h) | oferirea de consultanță și sprijin către UA, la cererea acesteia, în domeniile definite în strategia UE pentru Africa; |
| --- | --- |

h)

oferirea de consultanță și sprijin către UA, la cererea acesteia, în domeniile definite în strategia UE pentru Africa;

| i) | oferirea de consultanță și sprijin către UA în crearea de capacități de gestionare a situațiilor de criză; |
| --- | --- |

i)

oferirea de consultanță și sprijin către UA în crearea de capacități de gestionare a situațiilor de criză;

| j) | sprijinirea acțiunilor RSUE detașați în regiuni sau state membre ale UA și coordonarea propriilor acțiuni cu acestea, în condițiile unei repartizări clare a atribuțiilor; și |
| --- | --- |

j)

sprijinirea acțiunilor RSUE detașați în regiuni sau state membre ale UA și coordonarea propriilor acțiuni cu acestea, în condițiile unei repartizări clare a atribuțiilor; și

| k) | menținerea unor legături strânse și încurajarea colaborării cu principalii parteneri internaționali ai UA prezenți în Addis Abeba, în special Organizația Națiunilor Unite, dar și cu actori nestatali, cu privire la toate chestiunile din domeniul PESC/PESA acoperite de parteneriatul UE-UA. |
| --- | --- |

k)

menținerea unor legături strânse și încurajarea colaborării cu principalii parteneri internaționali ai UA prezenți în Addis Abeba, în special Organizația Națiunilor Unite, dar și cu actori nestatali, cu privire la toate chestiunile din domeniul PESC/PESA acoperite de parteneriatul UE-UA.

Articolul 4

Executarea mandatului

(1)   RSUE este responsabil pentru executarea mandatului, acționând sub autoritatea și îndrumarea operațională a Secretarului General/Înaltului Reprezentant (SG/ÎR).

(2)   Comitetul politic și de securitate (COPS) menține o legătură privilegiată cu RSUE și este principalul punct de contact cu Consiliul. COPS oferă RSUE îndrumare strategică și politică în cadrul mandatului acestuia.

Articolul 5

Finanțarea

(1)   Suma de referință pentru acoperirea cheltuielilor aferente mandatului RSUE în perioada 1 ianuarie 2009-28 februarie 2010 se ridică la 1 850 000 EUR.

(2)   Cheltuielile finanțate din suma menționată la alineatul (1) sunt eligibile începând cu 1 ianuarie 2009. Cheltuielile se gestionează în conformitate cu procedurile și normele aplicabile bugetului general al Comunităților Europene.

(3)   Gestionarea cheltuielilor face obiectul unui contract între RSUE și Comisie. RSUE răspunde în fața Comisiei pentru toate aceste cheltuieli.

Articolul 6

Constituirea și componența echipei

(1)   În limitele mandatului și ale mijloacelor financiare care îi sunt puse la dispoziție, RSUE răspunde de constituirea echipei sale, în consultare cu Președinția, asistat de Secretarul General/Înaltul Reprezentant, precum și în deplină asociere cu Comisia. Echipa este formată din experți în chestiuni politice specifice, conform cerințelor mandatului. RSUE informează în mod constant Secretarul General/Înaltul Reprezentant, Președinția și Comisia cu privire la componența echipei sale.

(2)   Statele membre și instituțiile Uniunii Europene pot propune detașarea de personal care să lucreze cu RSUE. Remunerarea personalului care este detașat pe lângă RSUE de către un stat membru sau o instituție comunitară este asigurată de către respectivul stat membru sau de respectiva instituție comunitară, după caz. Experții detașați de statele membre pe lângă Secretariatul General al Consiliului pot fi de asemenea repartizați pe lângă RSUE. Personalul internațional recrutat trebuie să aibă naționalitatea unui stat membru al UE.

(3)   Toți membrii personalului detașat rămân sub autoritatea administrativă a statului membru sau a instituției comunitare care i-a detașat, dar își duc la îndeplinire sarcinile și acționează în interesul mandatului RSUE.

Articolul 7

Privilegiile și imunitățile RSUE și ale personalului său

Privilegiile, imunitățile și alte garanții necesare îndeplinirii și bunei desfășurări a misiunii RSUE și a membrilor personalului său se stabilesc de comun acord cu partea-gazdă sau părțile-gazdă, după caz. Statele membre și Comisia oferă întregul sprijin necesar în acest sens.

Articolul 8

Securitatea informațiilor clasificate ale UE

RSUE și membrii echipei sale respectă principiile și normele minime de securitate stabilite prin Decizia 2001/264/CE a Consiliului din 19 martie 2001 de adoptare a regulamentului de securitate al Consiliului (2), în special în cadrul gestionării informațiilor clasificate ale UE.

Articolul 9

Accesul la informații și asistența logistică

(1)   Statele membre, Comisia și Secretariatul General al Consiliului se asigură că RSUE are acces la toate informațiile relevante.

(2)   Președinția, Comisia și/sau statele membre, după caz, furnizează asistență logistică în regiune.

Articolul 10

Securitatea

În conformitate cu politica UE privind securitatea personalului detașat în afara UE care deține atribuții operaționale în temeiul titlului V din tratat, RSUE ia toate măsurile practice rezonabile, conform mandatului său și condițiilor de securitate din regiunea geografică pentru care este responsabil, pentru a asigura securitatea întregului personal aflat sub directa sa autoritate, în special prin:

| a) | elaborarea, sub îndrumarea Secretariatului General al Consiliului, a unui plan de securitate specific misiunii, care include măsuri de securitate fizice, organizaționale și procedurale specifice misiunii, măsuri de gestionare a deplasării personalului în condiții de siguranță către zona acoperită de misiune și în interiorul acesteia și măsuri de gestionare a incidentelor de securitate, precum și un plan de urgență și de evacuare; |
| --- | --- |

a)

elaborarea, sub îndrumarea Secretariatului General al Consiliului, a unui plan de securitate specific misiunii, care include măsuri de securitate fizice, organizaționale și procedurale specifice misiunii, măsuri de gestionare a deplasării personalului în condiții de siguranță către zona acoperită de misiune și în interiorul acesteia și măsuri de gestionare a incidentelor de securitate, precum și un plan de urgență și de evacuare;

| b) | asigurarea faptului că tot personalul desfășurat în afara UE beneficiază de asigurările necesare pentru un grad înalt de risc, conform condițiilor specifice regiunii în care se desfășoară misiunea; |
| --- | --- |

b)

asigurarea faptului că tot personalul desfășurat în afara UE beneficiază de asigurările necesare pentru un grad înalt de risc, conform condițiilor specifice regiunii în care se desfășoară misiunea;

| c) | asigurarea faptului că toți membrii echipei sale care urmează să fie desfășurați în afara UE, inclusiv personalul recrutat la nivel local, participă, înainte de sau la sosirea în zona de desfășurare a misiunii, la cursuri adecvate de formare în domeniul securității, bazate pe clasificări de risc stabilite pentru zona misiunii de către Secretariatul General al Consiliului; |
| --- | --- |

c)

asigurarea faptului că toți membrii echipei sale care urmează să fie desfășurați în afara UE, inclusiv personalul recrutat la nivel local, participă, înainte de sau la sosirea în zona de desfășurare a misiunii, la cursuri adecvate de formare în domeniul securității, bazate pe clasificări de risc stabilite pentru zona misiunii de către Secretariatul General al Consiliului;

| d) | asigurarea faptului că toate recomandările adoptate ca urmare a evaluărilor periodice de securitate sunt puse în aplicare și punerea la dispoziția Secretarului General/Înaltului Reprezentant, a Consiliului și a Comisiei a unor rapoarte scrise cu privire la punerea în aplicare a acestora și la alte aspecte legate de securitate, în cadrul rapoartelor intermediare și a celor de punere în aplicare a mandatului. |
| --- | --- |

d)

asigurarea faptului că toate recomandările adoptate ca urmare a evaluărilor periodice de securitate sunt puse în aplicare și punerea la dispoziția Secretarului General/Înaltului Reprezentant, a Consiliului și a Comisiei a unor rapoarte scrise cu privire la punerea în aplicare a acestora și la alte aspecte legate de securitate, în cadrul rapoartelor intermediare și a celor de punere în aplicare a mandatului.

Articolul 11

Raportarea

RSUE informează periodic, oral și în scris, SG/ÎR și COPS. De asemenea, RSUE prezintă rapoarte grupurilor de lucru, dacă este cazul. Rapoartele periodice scrise sunt transmise prin rețeaua COREU. La recomandarea SG/ÎR sau a COPS, RSUE poate prezenta rapoarte Consiliului pentru Afaceri Generale și Relații Externe.

Articolul 12

Coordonarea

RSUE contribuie la coordonarea politică generală a acțiunilor UE. RSUE contribuie la asigurarea unei aplicări coerente a tuturor instrumentelor UE de pe teren în vederea realizării obiectivelor politice ale UE. Activitățile RSUE se coordonează cu cele ale Președinției și ale Comisiei, precum și cu cele ale altor RSUE activi în regiune, dacă este cazul. RSUE informează periodic misiunile statelor membre și delegațiile Comisiei.

Pe teren, se menține o strânsă legătură cu Președinția, Comisia și șefii misiunilor statelor membre, care depun toate eforturile pentru a asista RSUE în punerea în aplicare a mandatului. RSUE menține, de asemenea, contacte strânse cu alți actori internaționali și regionali de pe teren.

Articolul 13

Revizuirea

Punerea în aplicare a prezentei acțiuni comune și consecvența acesteia cu alte contribuții ale UE în regiune fac obiectul unei revizuiri periodice. RSUE prezintă SG/ÎR, Consiliului și Comisiei un raport de situație înainte de sfârșitul lunii iunie 2009 precum și un raport complet privind punerea în aplicare a mandatului până la mijlocul lunii noiembrie 2009. Aceste rapoarte constituie o bază de evaluare a prezentei acțiuni comune de către grupurile de lucru relevante și de către COPS. În cadrul priorităților globale de desfășurare, SG/ÎR formulează recomandări către COPS în ceea ce privește decizia Consiliului de reînnoire, de modificare sau de încheiere a mandatului.

Articolul 14

Constituirea și evoluția

În luna noiembrie 2009 sau, dacă este necesar, înainte, Președinția, în strânsă cooperare cu SG/ÎR, RSUE și Comisia, transmite Consiliului un raport complet referitor la viitorul oficiului și al organizării sale.

Articolul 15

Intrarea în vigoare

Prezenta acțiune comună intră în vigoare la data adoptării sale.

Articolul 16

Publicarea

Prezenta acțiune comună se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 1 decembrie 2008.

Pentru Consiliu

Președintele

H. NOVELLI

---

(1)  JO L 323, 8.12.2007, p. 45.

1

(2)  JO L 101, 11.4.2001, p. 1.

2

---

2.12.2008

| 2.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 322/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 322/s3

---

AVIZ CITITORILOR

Instituțiile au hotărât să nu mai menționeze, în textele lor, ultima modificare a actelor citate.

În lipsa unor dispoziții contrare, actele la care se face trimitere în textele publicate se consideră ca fiind actele în versiunea în vigoare a acestora.

---