# Euroopa Liidu L 348/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 348 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide24. detsember 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 348

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide24. detsember 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1340/2008, 8. detsember 2008, teatavate terasetoodetega kauplemise kohta Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahel | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1341/2008, 18. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) teatavate tulusate projektide osas | 19 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1342/2008, 18. detsember 2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2004 | 20 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1343/2008, 23. detsember 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 34 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1344/2008, 23. detsember 2008, määrusega (EMÜ) nr 3846/87 eksporditoetuste jaoks kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri avaldamise kohta aastal 2009 | 36 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1345/2008, 23. detsember 2008, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 2136/89, milles sätestatakse sardiinikonservide ühised turustusnormid ning sardiinikonservide ja sardiinikonservilaadsete toodete müüginimetused | 76 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1346/2008, 23. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 950/2006, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 | 79 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1347/2008, 23. detsember 2008, millega määratakse kindlaks alates 1. jaanuarist 2009 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud | 81 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/105/EÜ, 16. detsember 2008, mis käsitleb keskkonnakvaliteedi standardeid veepoliitika valdkonnas ning millega muudetakse nõukogu direktiive 82/176/EMÜ, 83/513/EMÜ, 84/156/EMÜ, 84/491/EMÜ, 86/280/EMÜ ja tunnistatakse need seejärel kehtetuks ning muudetakse direktiivi 2000/60/EÜ | 84 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/115/EÜ, 16. detsember 2008, ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel | 98 |
| | | EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1348/2008/EÜ, 16. detsember 2008, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses 2-(2-metoksüetoksü)etanooli, 2-(2-butoksüetoksü)etanooli, metüleendifenüüldiisotsüanaadi, tsükloheksaani ja ammooniumnitraadi turustamise ja kasutamise piirangutega (
  1
  ) | 108 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1349/2008/EÜ, 16. detsember 2008, millega muudetakse otsust nr 1719/2006/EÜ, millega kehtestatakse programm Aktiivsed noored perioodiks 2007–2013 (
  1
  ) | 113 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1350/2008/EÜ, 16. detsember 2008, Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009) kohta (
  1
  ) | 115 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1351/2008/EÜ, 16. detsember 2008, millega kehtestatakse mitmeaastane ühenduse programm Internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks (
  1
  ) | 118 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1352/2008/EÜ, 16. detsember 2008, millega muudetakse otsust nr 1855/2006/EÜ, millega luuakse programm Kultuur (2007–2013) (
  1
  ) | 128 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1340/2008, 8. detsember 2008, teatavate terasetoodetega kauplemise kohta Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahel

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1341/2008, 18. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) teatavate tulusate projektide osas

19

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1342/2008, 18. detsember 2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2004

20

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1343/2008, 23. detsember 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

34

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1344/2008, 23. detsember 2008, määrusega (EMÜ) nr 3846/87 eksporditoetuste jaoks kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri avaldamise kohta aastal 2009

36

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1345/2008, 23. detsember 2008, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 2136/89, milles sätestatakse sardiinikonservide ühised turustusnormid ning sardiinikonservide ja sardiinikonservilaadsete toodete müüginimetused

76

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1346/2008, 23. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 950/2006, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009

79

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1347/2008, 23. detsember 2008, millega määratakse kindlaks alates 1. jaanuarist 2009 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

81

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/105/EÜ, 16. detsember 2008, mis käsitleb keskkonnakvaliteedi standardeid veepoliitika valdkonnas ning millega muudetakse nõukogu direktiive 82/176/EMÜ, 83/513/EMÜ, 84/156/EMÜ, 84/491/EMÜ, 86/280/EMÜ ja tunnistatakse need seejärel kehtetuks ning muudetakse direktiivi 2000/60/EÜ

84

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/115/EÜ, 16. detsember 2008, ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel

98

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1348/2008/EÜ, 16. detsember 2008, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses 2-(2-metoksüetoksü)etanooli, 2-(2-butoksüetoksü)etanooli, metüleendifenüüldiisotsüanaadi, tsükloheksaani ja ammooniumnitraadi turustamise ja kasutamise piirangutega (
  1
  )

1

108

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1349/2008/EÜ, 16. detsember 2008, millega muudetakse otsust nr 1719/2006/EÜ, millega kehtestatakse programm Aktiivsed noored perioodiks 2007–2013 (
  1
  )

1

113

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1350/2008/EÜ, 16. detsember 2008, Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009) kohta (
  1
  )

1

115

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1351/2008/EÜ, 16. detsember 2008, millega kehtestatakse mitmeaastane ühenduse programm Internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks (
  1
  )

1

118

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1352/2008/EÜ, 16. detsember 2008, millega muudetakse otsust nr 1855/2006/EÜ, millega luuakse programm Kultuur (2007–2013) (
  1
  )

1

128

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu otsus 2008/976/JSK, 16. detsember 2008, Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kohta | 130 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu otsus 2008/976/JSK, 16. detsember 2008, Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kohta

130

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 24.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1340/2008,

8. detsember 2008,

teatavate terasetoodetega kauplemise kohta Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning Kasahstani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu (1) artikli 17 lõikes 1 on sätestatud, et teatavate terasetoodetega kauplemist reguleeritakse koguselisi piirnorme käsitleva erilepinguga. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning Kasahstani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu (1) artikli 17 lõikes 1 on sätestatud, et teatavate terasetoodetega kauplemist reguleeritakse koguselisi piirnorme käsitleva erilepinguga.

| (2) | Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vahel 19. juulil 2005. aastal sõlmitud kahepoolne leping teatavate terasetoodetega kauplemise kohta (2) kaotas kehtivuse 31. detsembril 2006. aastal. Alates 2007. ja 2008. aastast on teatavate terasetoodetega kauplemist Euroopa Ühenduste ja Kasahstani vahel korraldatud nõukogu määrustega (EÜ) nr 1870/2006 (3) ja (EÜ) nr 1531/2007 (4) kehtestatud autonoomsete meetmete alusel. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vahel 19. juulil 2005. aastal sõlmitud kahepoolne leping teatavate terasetoodetega kauplemise kohta (2) kaotas kehtivuse 31. detsembril 2006. aastal. Alates 2007. ja 2008. aastast on teatavate terasetoodetega kauplemist Euroopa Ühenduste ja Kasahstani vahel korraldatud nõukogu määrustega (EÜ) nr 1870/2006 (3) ja (EÜ) nr 1531/2007 (4) kehtestatud autonoomsete meetmete alusel.

| (3) | Kuni uue lepingu allakirjutamise ja jõustumiseni või Kasahstani ühinemiseni Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) tuleks kehtestada koguselised piirnormid aastaks 2009. |
| --- | --- |

(3)

Kuni uue lepingu allakirjutamise ja jõustumiseni või Kasahstani ühinemiseni Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) tuleks kehtestada koguselised piirnormid aastaks 2009.

| (4) | Kuna tingimused, mille alusel määrati kindlaks 2007. ja 2008. aasta koguselised piirnormid jäävad suures osas samaks, on asjakohane kehtestada 2009. aastaks sama suured koguselised piirmäärad kui olid 2007. ja 2008 aastal. |
| --- | --- |

(4)

Kuna tingimused, mille alusel määrati kindlaks 2007. ja 2008. aasta koguselised piirnormid jäävad suures osas samaks, on asjakohane kehtestada 2009. aastaks sama suured koguselised piirmäärad kui olid 2007. ja 2008 aastal.

| (5) | On vaja ette näha vahendid selle korra järgimiseks ühenduse piires võimalikult samaväärsete sätete näol, et see hõlbustaks uue lepingu rakendamist. |
| --- | --- |

(5)

On vaja ette näha vahendid selle korra järgimiseks ühenduse piires võimalikult samaväärsete sätete näol, et see hõlbustaks uue lepingu rakendamist.

| (6) | On vaja tagada, et kõnealuste toodete päritolu kontrollitakse ning et selleks võetakse kasutusele asjakohased halduskoostöö meetodid. |
| --- | --- |

(6)

On vaja tagada, et kõnealuste toodete päritolu kontrollitakse ning et selleks võetakse kasutusele asjakohased halduskoostöö meetodid.

| (7) | Toodete suhtes, mis on paigutatud vabatsooni või mida imporditakse tolliladustamise, ajutise impordi või seestöötlemise korra (peatamissüsteemi) alusel, ei tohiks kõnealuste toodete jaoks kehtestatud koguselisi piirnorme kohaldada. |
| --- | --- |

(7)

Toodete suhtes, mis on paigutatud vabatsooni või mida imporditakse tolliladustamise, ajutise impordi või seestöötlemise korra (peatamissüsteemi) alusel, ei tohiks kõnealuste toodete jaoks kehtestatud koguselisi piirnorme kohaldada.

| (8) | Käesoleva määruse tõhusa kohaldamise eesmärgil tuleb kehtestada nõue, et kõnealused tooted lubatakse ühenduses vabasse ringlusse ühenduse impordilitsentsi alusel. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määruse tõhusa kohaldamise eesmärgil tuleb kehtestada nõue, et kõnealused tooted lubatakse ühenduses vabasse ringlusse ühenduse impordilitsentsi alusel.

| (9) | Selleks et tagada, et ühenduse koguselisi piirnorme ei ületata, tuleb kehtestada menetluskord, mille kohaselt liikmesriikide pädevad asutused ei anna impordilitsentse välja enne, kui on komisjonilt saanud eelneva kinnituse, et kõnealuste koguseliste piirnormide kasutamata osa võimaldab veel asjaomast kogust importida, |
| --- | --- |

(9)

Selleks et tagada, et ühenduse koguselisi piirnorme ei ületata, tuleb kehtestada menetluskord, mille kohaselt liikmesriikide pädevad asutused ei anna impordilitsentse välja enne, kui on komisjonilt saanud eelneva kinnituse, et kõnealuste koguseliste piirnormide kasutamata osa võimaldab veel asjaomast kogust importida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse I lisas loetletud Kasahstani Vabariigist pärit terasetoodete impordi suhtes ühendusse.

2.   Kõnealused terasetooted klassifitseeritakse tooterühmadesse vastavalt I lisale.

3.   I lisas loetletud toodete klassifikatsioon põhineb nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 (5) kehtestatud koondnomenklatuuril (CN).

4.   Lõikes 1 osutatud toodete päritolu määratakse kindlaks ühenduses kehtivate eeskirjade kohaselt.

Artikkel 2

1.   I lisas loetletud Kasahstani Vabariigist pärit toodete impordi suhtes ühendusse kohaldatakse V lisas sätestatud koguselisi piirnorme. I lisas osutatud Kasahstani Vabariigist pärit toodete ühenduses vabasse ringlusse lubamiseks tuleb esitada II lisas sätestatud päritolusertifikaat ja liikmesriikide ametiasutuste poolt artikli 4 kohaselt välja antud impordilitsents.

2.   Selleks et tagada, et kogused, millele on välja antud impordilitsentsid, ei ületa kunagi ühegi tootegrupi osas koguselisi piirnorme, tuleb kehtestada menetluskord, mille kohaselt IV lisas loetletud pädevad asutused annavad impordilitsentsi välja üksnes pärast seda, kui on komisjonilt saanud eelneva kinnituse, et asjaomase terasetoodete rühma koguseliste piirnormide kasutamata osa võimaldab veel tarnijariigist importida kogust, mille suhtes importija(d) on nimetatud asutustele esitanud taotluse.

3.   Lubatud import arvatakse maha V lisas sätestatud koguselistest piirnormidest. Toodete saatmise kuupäevaks loetakse nende eksportivale transpordivahendile laadimise kuupäev.

Artikkel 3

1.   V lisas nimetatud koguselisi piirnorme ei kohaldata toodete suhtes, mis on paigutatud vabatsooni või vabalattu või mida imporditakse tolliladustamise, ajutise impordi või seestöötlemise korra (peatamissüsteemi) alusel.

2.   Kui lõikes 1 osutatud tooted lastakse seejärel vabasse ringlusse, kas muutmata kujul või pärast töötlemist, kohaldatakse artikli 2 lõiget 2 ning ringlusse lastud tootekogus arvatakse maha V lisas sätestatud asjaomasest piirnormist.

Artikkel 4

1.   Artikli 2 lõike 2 kohaldamisel teatavad IV lisas loetletud liikmesriikide pädevad asutused enne impordilitsentside väljaandmist komisjonile impordikogused, mis on esitatud saadud impordilitsentsitaotlustes ja mida tõendavad saadud esmased ekspordilitsentsid. Komisjon omakorda teatab liikmesriikidele nende teadete saabumise järjekorras (põhimõttel „kes ees, see mees”), kas taotletud kogus/kogused impordiks on olemas.

2.   Komisjonile saadetud teadetes sisalduvad taotlused on kehtivad, kui nendes on selgelt igal üksikjuhtumil märgitud ekspordiriik, asjaomaste toodete koodid, imporditavad kogused, ekspordilitsentsi number, kvoodiaasta ja liikmesriik, kus tooted kavatsetakse vabasse ringlusse lasta.

3.   Võimaluse korral kinnitab komisjon asutustele iga tooterühma osas üldkoguse, mis on esitatud teatatud taotlustes.

4.   Pädevad asutused teatavad komisjonile viivitamata igast kogusest, mis impordilitsentsi kehtivuse tähtaja jooksul on kasutamata jäetud ja millest neile on teatatud. Need kasutamata kogused kantakse automaatselt üle kogu ühenduse koguselise piirnormi hulka iga tooterühma osas.

5.   Tavaliselt edastatakse lõigetes 1–4 nimetatud teatised elektrooniliselt selleks rajatud arvutivõrgu kaudu, välja arvatud siis, kui olulistel tehnilistel põhjusel on vaja ajutiselt kasutada muid sidevahendeid.

6.   Impordilitsentsid või samaväärsed dokumendid antakse välja artiklite 12–16 kohaselt.

7.   Liikmesriikide pädevad asutused teatavad komisjonile kõikidest juba väljaantud impordilitsentside või samaväärsete dokumentide tühistamistest juhtudel, kui Kasahstani Vabariigi pädevad asutused on vastavad ekspordilitsentsid tagasi võtnud või tühistanud. Kui Kasahstani Vabariigi pädevad asutused on siiski komisjonile või liikmesriigi pädevatele asutustele teatanud ekspordilitsentsi tagasivõtmisest või tühistamisest pärast seda, kui sellega hõlmatud tooted on ühendusse imporditud, arvatakse kõnealused kogused V lisas sätestatud asjaomasest koguselisest piirnormist maha.

Artikkel 5

1.   Kui komisjonil on andmeid, et I lisas loetletud Kasahstani Vabariigist pärit tooted on ümber laaditud, ümber suunatud või ühendusse imporditud muul moel artiklis 2 osutatud koguseliste piirnormide järgimisest kõrvale hoides, ja kui vastavates koguselistes piirnormides on vaja teha kohandusi, taotleb ta konsultatsioonide alustamist, et jõuda kokkuleppele vajalike kohanduste tegemises.

2.   Kuni lõikes 1 osutatud konsultatsioonide tulemuste selgumiseni võib komisjon nõuda Kasahstani Vabariigilt vajalike ettevaatusabinõude rakendamist, tagamaks, et kõnealustel konsultatsioonidel kokkulepitud kohandused koguselistes piirnormides tehakse.

3.   Kui ühendus ja Kasahstani Vabariik ei suuda leida rahuldavat lahendust ning komisjonil on selgeid tõendeid kõrvalehoidmise kohta, siis arvab komisjon sama tootekoguse Kasahstani Vabariigist pärit toodete koguselisest piirnormist maha.

Artikkel 6

1.   Selleks et lähetada mis tahes terasetoodete saadetist, mille suhtes kehtivad V lisas sätestatud piirnormid, tuleb esitada Kasahstani Vabariigi pädevate asutuste väljaantud ekspordilitsents, mis on kooskõlas nimetatud piirnormidega.

2.   Importija esitab ekspordilitsentsi originaali artiklis 12 osutatud impordilitsentsi saamiseks.

Artikkel 7

1.   Koguselistele piirangutele vastav ekspordilitsents peab olema kooskõlas II lisas esitatud näidisega ning selles tuleb muu hulgas kinnitada, et kõnealune kaubakogus on maha arvatud asjaomase tooterühma suhtes kehtestatud koguselisest piirnormist.

2.   Iga ekspordilitsents peab hõlmama ainult üht I lisas loetletud tooterühma.

Artikkel 8

Eksport arvatakse maha V lisas sätestatud asjaomastest koguselistest piirnormidest ja selle saatmine toimub artikli 2 lõike 3 tähenduses.

Artikkel 9

1.   Artiklis 6 osutatud ekspordilitsentsile võib lisada täiendavaid eksemplare, millel peab olema sellekohane märge. Ekspordilitsents ja selle koopiad, samuti päritolusertifikaat ja selle koopiad koostatakse inglise keeles.

2.   Kui lõikes 1 nimetatud dokumendid koostatakse käsitsi, tuleb kanded teha tindiga ja trükitähtedega.

3.   Ekspordilitsentsi või samaväärse dokumendi mõõdud on 210 × 297 mm. Kasutatav paber peab olema puidumassi jääkideta valge liimitatud kirjapaber, mis kaalub vähemalt 25 g/m2. Kõigile osadele on trükitud giljoššmustriline taust, mis toob nähtavale mis tahes mehhaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.

4.   Ühenduse pädevad asutused aktsepteerivad käesoleva määruse sätete kohaseks importimiseks ainult originaale.

5.   Igal ekspordilitsentsil või samaväärsel dokumendil peab olema kas trükitud või käsitsi kirjutatud ühtsustatud seerianumber, mille järgi on võimalik seda tuvastada.

6.   Seerianumber koosneb järgmistest elementidest:

| — | kaks tähte eksportiva riigi tähistamiseks järgmiselt:







  KZ | = | Kasahstani Vabariik; |
| --- | --- | --- | --- |

—

kaks tähte eksportiva riigi tähistamiseks järgmiselt:

KZ

=

Kasahstani Vabariik;

| — | kaks tähte sihtliikmesriigi tähistamiseks järgmiselt:







  BE | = | Belgia |
| --- | --- | --- | --- |
| BG | = | Bulgaaria |
| CZ | = | Tšehhi Vabariik |
| DK | = | Taani |
| DE | = | Saksamaa |
| EE | = | Eesti |
| IE | = | Iirimaa |
| GR | = | Kreeka |
| ES | = | Hispaania |
| FR | = | Prantsusmaa |
| IT | = | Itaalia |
| CY | = | Küpros |
| LV | = | Läti |
| LT | = | Leedu |
| LU | = | Luksemburg |
| HU | = | Ungari |
| MT | = | Malta |
| NL | = | Madalmaad |
| AT | = | Austria |
| PL | = | Poola |
| PT | = | Portugal |
| RO | = | Rumeenia |
| SI | = | Sloveenia |
| SK | = | Slovakkia |
| FI | = | Soome |
| SE | = | Rootsi |
| GB | = | Ühendkuningriik, |

—

kaks tähte sihtliikmesriigi tähistamiseks järgmiselt:

BE

=

Belgia

BG

=

Bulgaaria

CZ

=

Tšehhi Vabariik

DK

=

Taani

DE

=

Saksamaa

EE

=

Eesti

IE

=

Iirimaa

GR

=

Kreeka

ES

=

Hispaania

FR

=

Prantsusmaa

IT

=

Itaalia

CY

=

Küpros

LV

=

Läti

LT

=

Leedu

LU

=

Luksemburg

HU

=

Ungari

MT

=

Malta

NL

=

Madalmaad

AT

=

Austria

PL

=

Poola

PT

=

Portugal

RO

=

Rumeenia

SI

=

Sloveenia

SK

=

Slovakkia

FI

=

Soome

SE

=

Rootsi

GB

=

Ühendkuningriik,

| — | ühekohaline number koguselise piirnormi aasta tähistamiseks, vastavalt aastaarvu viimasele numbrile, nt 9 tähendab 2009; |
| --- | --- |

—

ühekohaline number koguselise piirnormi aasta tähistamiseks, vastavalt aastaarvu viimasele numbrile, nt 9 tähendab 2009;

| — | kahekohaline number dokumendi välja andnud ekspordiriigi ametiasutuse tähistamiseks; |
| --- | --- |

—

kahekohaline number dokumendi välja andnud ekspordiriigi ametiasutuse tähistamiseks;

| — | viiekohaline number 00 001st 99 999ni konkreetse sihtliikmesriigi tähistamiseks. |
| --- | --- |

—

viiekohaline number 00 001st 99 999ni konkreetse sihtliikmesriigi tähistamiseks.

Artikkel 10

Ekspordilitsentsi võib välja anda pärast sellega hõlmatud kaubasaadetise lähetamist. Sellisel juhul tuleb dokumendile teha märge „välja antud tagantjärele”.

Artikkel 11

Ekspordilitsentsi varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda selle väljaandnud pädevalt riigiasutuselt duplikaati tema valduses olevate ekspordidokumentide põhjal.

Selliselt väljaantud litsentsi duplikaadil peab olema märge „duplikaat”. Duplikaadile peab olema märgitud originaallitsentsi kuupäev.

Artikkel 12

1.   Kui komisjon on kooskõlas artikliga 4 kinnitanud, et taotletud kogus on kõnealuse koguselise piirnormi piires kättesaadav, annab liikmesriigi pädev asutus välja impordilitsentsi hiljemalt viie tööpäeva jooksul alates kuupäevast, mil importija esitab vastava ekspordilitsentsi originaali. Ekspordilitsents tuleb esitada hiljemalt litsentsis nimetatud kaupade lähetamisele järgneva aasta 31. märtsiks. Kui komisjon on kooskõlas artikliga 4 kinnitanud, et taotletud kogus on asjaomaste koguseliste piirnormide piires kasutatav, annab impordilitsentsi välja mis tahes liikmesriigi pädev asutus, sõltumata sellest, milline liikmesriik on märgitud ekspordilitsentsile.

2.   Impordilitsents kehtib neli kuud alates väljaandmise kuupäevast. Importija nõuetekohaselt motiveeritud taotluse korral võivad liikmesriigi pädevad asutused kehtivuse tähtaega pikendada ajavahemikuks, mis ei ületa nelja kuud.

3.   Impordilitsentsid koostatakse III lisas esitatud näidisvormi järgi ja need kehtivad kogu ühenduse tolliterritooriumil.

4.   Impordilitsentsi saamiseks esitatud deklaratsioonis või taotluses peab importija esitama järgmised andmed:

| a) | eksportija täielik nimi ja aadress; |
| --- | --- |

a)

eksportija täielik nimi ja aadress;

| b) | importija täielik nimi ja aadress; |
| --- | --- |

b)

importija täielik nimi ja aadress;

| c) | toodete täpne nimetus ja nende TARICi kood(id); |
| --- | --- |

c)

toodete täpne nimetus ja nende TARICi kood(id);

| d) | kaupade päritoluriik; |
| --- | --- |

d)

kaupade päritoluriik;

| e) | lähteriik; |
| --- | --- |

e)

lähteriik;

| f) | asjaomane tooterühm ja kõnealuse toote kogus; |
| --- | --- |

f)

asjaomane tooterühm ja kõnealuse toote kogus;

| g) | netomassid TARICi rubriikide kaupa; |
| --- | --- |

g)

netomassid TARICi rubriikide kaupa;

| h) | toodete CIF-hinnad ühenduse piiril TARICi rubriikide kaupa; |
| --- | --- |

h)

toodete CIF-hinnad ühenduse piiril TARICi rubriikide kaupa;

| i) | kas asjakohased tooted on teisesordilised või standardist madalama kvaliteediga; |
| --- | --- |

i)

kas asjakohased tooted on teisesordilised või standardist madalama kvaliteediga;

| j) | vajaduse korral maksmise ja tarnimise kuupäevad ning veokirja või ostulepingu koopia; |
| --- | --- |

j)

vajaduse korral maksmise ja tarnimise kuupäevad ning veokirja või ostulepingu koopia;

| k) | ekspordilitsentsi kuupäev ja number; |
| --- | --- |

k)

ekspordilitsentsi kuupäev ja number;

| l) | halduseesmärkidel kasutatav sisekood; |
| --- | --- |

l)

halduseesmärkidel kasutatav sisekood;

| m) | kuupäev ja importija allkiri. |
| --- | --- |

m)

kuupäev ja importija allkiri.

5.   Importijad ei ole kohustatud importima impordilitsentsis nimetatud üldkogust ühe saadetisena.

Artikkel 13

Liikmesriikide asutuste välja antud impordilitsentside kehtivus sõltub Kasahstani Vabariigi pädevate asutuste välja antud ekspordilitsentsi kehtivusest ja kogustest, mis on näidatud neis litsentsides, mille põhjal impordilitsentsid on välja antud.

Artikkel 14

Liikmesriikide pädevad asutused annavad impordilitsentsid või samaväärsed dokumendid välja artikli 2 lõike 2 kohaselt, diskrimineerimata ühtki ühenduse importijat tema asukoha tõttu ühenduses, ilma et see piiraks muude kehtivates eeskirjades ettenähtud tingimuste täitmist.

Artikkel 15

1.   Kui komisjon leiab, et Kasahstani Vabariigi välja antud ekspordilitsentsis nimetatud teatava tooterühma üldkogused ületavad sellele tooterühmale kehtestatud koguselise piirnormi, teatatakse sellest viivitamata liikmesriikide pädevatele litsentseerimisasutustele, et nad peataksid impordilitsentside väljaandmise. Sellisel juhul algatatakse otsekohe konsultatsioonid komisjoniga.

2.   Liikmesriigi pädevad asutused keelduvad välja andmast impordilitsentse nende Kasahstani Vabariigist pärit toodete jaoks, millel ei ole artiklite 6–11 kohaselt välja antud ekspordilitsentsi.

Artikkel 16

1.   Vormid, mida liikmesriikide pädevad asutused kasutavad artiklis 12 osutatud impordilitsentside väljaandmiseks, peavad vastama III lisas sätestatud impordilitsentsi näidisele.

2.   Impordilitsentsid ja nende väljavõtted vormistatakse kahes eksemplaris, kusjuures üks eksemplar, millele märgitakse sõnad „Omaniku eksemplar” ja number 1, antakse taotlejale ja teine, millele märgitakse sõnad „Väljaandva ametiasutuse eksemplar” ja number 2, jääb litsentsi välja andnud ametiasutusele. Haldusotstarbel võivad pädevad asutused vormile 2. lisada täiendavaid koopiaid.

3.   Vormid trükitakse valgele puidumassi jääkideta kirjutuspaberile kaaluga 55–65 g/m2. Paberilehe mõõtmed on 210 × 297 mm; masinakirja reavahe on 4,24 mm (üks kuuendik tolli); vormi küljendust tuleb täpselt järgida. Eksemplari nr 1, s.o litsentsi originaali mõlemal küljel on lisaks punane giljoššmustriline trükitud taust, mis toob nähtavale kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.

4.   Liikmesriigid vastutavad vormide trükkimise eest. Vorme võib trükkida ka asukohaliikmesriigi poolt määratud trükikojas. Viimasel juhul peab igal vormil olema viide sellisele määramisele. Igale vormile märgitakse trükikoja nimi ja aadress või tähis, mis võimaldab trükikoda tuvastada.

5.   Impordilitsentsidele või nende väljavõtetele märgitakse väljaandmisel väljastamisnumber, mille määravad asjaomase liikmesriigi pädevad asutused. Impordilitsentsi number teatatakse komisjonile elektrooniliselt artiklis 4 ette nähtud arvutivõrgu kaudu.

6.   Litsentsid ja väljavõtted koostatakse neid väljaandva liikmesriigi riigikeeles või ühes selle liikmesriigi riigikeeltest.

7.   Lahtrisse 10 märgivad pädevad asutused asjakohase terasetoodete rühma.

8.   Väljaandvate asutuste ja arvestusasutuste märgid tehakse pitsatiga. Selle võib siiski asendada survereljeefpitseriga, mis võimaldab tähtede ja numbrite perforeerimist, või litsentsile trükkimisega. Eraldatud koguse märkimiseks kasutavad väljaandvad asutused võltsimiskindlaid võtteid, et ei oleks võimalik lisada numbreid ega viiteid.

9.   Eksemplaride nr 1 ja 2 tagaküljel on lahter, kuhu võivad koguseid sisse kanda impordiga seotud vorminõuete täitmise puhul tolliasutused või väljavõtte tegemise puhul pädevad haldusasutused. Kui litsentsil või selle väljavõttel on eraldatud koguste märkimiseks jäetud liiga vähe ruumi, võivad pädevad asutused kasutada üht või enamat lisalehte, millel on samad lahtrid, mis litsentsi või selle väljavõtte esimesel ja teisel eksemplaril. Koguseid arvestavad asutused löövad templi nii, et üks pool templist on litsentsi või selle väljavõtte peal ja teine pool lisalehel. Igale järgmisele väljaantud lisalehele lüüakse tempel samamoodi, nii et pool templist on sellel lehel ja pool eelmisel.

10.   Ühe liikmesriigi ametiasutuste välja antud impordilitsentsidel ja väljavõtetel ning nende kannetel ja kinnitusmärgetel on teistes liikmesriikides samasugune õiguslik jõud kui nende liikmesriikide ametiasutuste välja antud dokumentidel ja kannetel ning kinnitusmärgetel.

11.   Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused võivad vajaduse korral nõuda kõikide litsentside või väljavõtete tõlkimist selle liikmesriigi riigikeelde või ühte selle liikmesriigi riigikeeltest.

Artikkel 17

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009. Juhul kui Kasahstan WTOga ühineb, lõppeb käesoleva määruse kehtivus ühinemise kuupäeval. (6)

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. detsember 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

B. KOUCHNER

---

(1)  EÜT L 196, 28.7.1999, lk 3.

1

(2)  ELT L 232, 8.9.2005, lk 64.

2

(3)  ELT L 360, 19.12.2006, lk 1.

3

(4)  ELT L 337, 21.12.2007, lk 2.

4

(5)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

5

(6)  Kehtivuse lõppkuupäev avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

6

Euroopa Liidu Teatajas

---

I LISA

LEHTVALTSTOOTED

SA1. Rullitud lehtvaltsteras

| | 7208100000 |
| --- | --- |

7208100000

| | 7208250000 |
| --- | --- |

7208250000

| | 7208260000 |
| --- | --- |

7208260000

| | 7208270000 |
| --- | --- |

7208270000

| | 7208360000 |
| --- | --- |

7208360000

| | 7208370010 |
| --- | --- |

7208370010

| | 7208370090 |
| --- | --- |

7208370090

| | 7208380010 |
| --- | --- |

7208380010

| | 7208380090 |
| --- | --- |

7208380090

| | 7208390010 |
| --- | --- |

7208390010

| | 7208390090 |
| --- | --- |

7208390090

| | 7211140010 |
| --- | --- |

7211140010

| | 7211190010 |
| --- | --- |

7211190010

| | 7219110000 |
| --- | --- |

7219110000

| | 7219121000 |
| --- | --- |

7219121000

| | 7219129000 |
| --- | --- |

7219129000

| | 7219131000 |
| --- | --- |

7219131000

| | 7219139000 |
| --- | --- |

7219139000

| | 7219141000 |
| --- | --- |

7219141000

| | 7219149000 |
| --- | --- |

7219149000

| | 7225301000 |
| --- | --- |

7225301000

| | 7225303010 |
| --- | --- |

7225303010

| | 7225309000 |
| --- | --- |

7225309000

| | 7225401510 |
| --- | --- |

7225401510

| | 7225502010 |
| --- | --- |

7225502010

SA2. Raskplaadid

| | 7208400010 |
| --- | --- |

7208400010

| | 7208512000 |
| --- | --- |

7208512000

| | 7208519100 |
| --- | --- |

7208519100

| | 7208519800 |
| --- | --- |

7208519800

| | 7208529100 |
| --- | --- |

7208529100

| | 7208521000 |
| --- | --- |

7208521000

| | 7208529900 |
| --- | --- |

7208529900

| | 7208531000 |
| --- | --- |

7208531000

| | 7211130000 |
| --- | --- |

7211130000

SA3. Muud lehtvaltstooted

| | 7208400090 |
| --- | --- |

7208400090

| | 7208539000 |
| --- | --- |

7208539000

| | 7208540000 |
| --- | --- |

7208540000

| | 7208908010 |
| --- | --- |

7208908010

| | 7209150000 |
| --- | --- |

7209150000

| | 7209161000 |
| --- | --- |

7209161000

| | 7209169000 |
| --- | --- |

7209169000

| | 7209171000 |
| --- | --- |

7209171000

| | 7209179000 |
| --- | --- |

7209179000

| | 7209181000 |
| --- | --- |

7209181000

| | 7209189100 |
| --- | --- |

7209189100

| | 7209189900 |
| --- | --- |

7209189900

| | 7209250000 |
| --- | --- |

7209250000

| | 7209261000 |
| --- | --- |

7209261000

| | 7209269000 |
| --- | --- |

7209269000

| | 7209271000 |
| --- | --- |

7209271000

| | 7209279000 |
| --- | --- |

7209279000

| | 7209281000 |
| --- | --- |

7209281000

| | 7209289000 |
| --- | --- |

7209289000

| | 7209908010 |
| --- | --- |

7209908010

| | 7210110010 |
| --- | --- |

7210110010

| | 7210122010 |
| --- | --- |

7210122010

| | 7210128010 |
| --- | --- |

7210128010

| | 7210200010 |
| --- | --- |

7210200010

| | 7210300010 |
| --- | --- |

7210300010

| | 7210410010 |
| --- | --- |

7210410010

| | 7210490010 |
| --- | --- |

7210490010

| | 7210500010 |
| --- | --- |

7210500010

| | 7210610010 |
| --- | --- |

7210610010

| | 7210690010 |
| --- | --- |

7210690010

| | 7210701010 |
| --- | --- |

7210701010

| | 7210708010 |
| --- | --- |

7210708010

| | 7210903010 |
| --- | --- |

7210903010

| | 7210904010 |
| --- | --- |

7210904010

| | 7210908091 |
| --- | --- |

7210908091

| | 7211140090 |
| --- | --- |

7211140090

| | 7211190090 |
| --- | --- |

7211190090

| | 7211232010 |
| --- | --- |

7211232010

| | 7211233010 |
| --- | --- |

7211233010

| | 7211233091 |
| --- | --- |

7211233091

| | 7211238010 |
| --- | --- |

7211238010

| | 7211238091 |
| --- | --- |

7211238091

| | 7211290010 |
| --- | --- |

7211290010

| | 7211908010 |
| --- | --- |

7211908010

| | 7212101000 |
| --- | --- |

7212101000

| | 7212109011 |
| --- | --- |

7212109011

| | 7212200011 |
| --- | --- |

7212200011

| | 7212300011 |
| --- | --- |

7212300011

| | 7212402010 |
| --- | --- |

7212402010

| | 7212402091 |
| --- | --- |

7212402091

| | 7212408011 |
| --- | --- |

7212408011

| | 7212502011 |
| --- | --- |

7212502011

| | 7212503011 |
| --- | --- |

7212503011

| | 7212504011 |
| --- | --- |

7212504011

| | 7212506111 |
| --- | --- |

7212506111

| | 7212506911 |
| --- | --- |

7212506911

| | 7212509013 |
| --- | --- |

7212509013

| | 7212600011 |
| --- | --- |

7212600011

| | 7212600091 |
| --- | --- |

7212600091

| | 7219211000 |
| --- | --- |

7219211000

| | 7219219000 |
| --- | --- |

7219219000

| | 7219221000 |
| --- | --- |

7219221000

| | 7219229000 |
| --- | --- |

7219229000

| | 7219230000 |
| --- | --- |

7219230000

| | 7219240000 |
| --- | --- |

7219240000

| | 7219310000 |
| --- | --- |

7219310000

| | 7219321000 |
| --- | --- |

7219321000

| | 7219329000 |
| --- | --- |

7219329000

| | 7219331000 |
| --- | --- |

7219331000

| | 7219339000 |
| --- | --- |

7219339000

| | 7219341000 |
| --- | --- |

7219341000

| | 7219349000 |
| --- | --- |

7219349000

| | 7219351000 |
| --- | --- |

7219351000

| | 7219359000 |
| --- | --- |

7219359000

| | 7225401290 |
| --- | --- |

7225401290

| | 7225409000 |
| --- | --- |

7225409000

---

II LISA

Image

Image

Image

Image

---

III LISA

Image

Image

Image

Image

---

IV LISA

СПИСЪК НА КОМПЕТЕНТНИТЕ НАЦИОНАЛНИ ОРГАНИ

LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES

SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER

LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN

PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI

ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ

LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES

LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES

ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI

VALSTU KOMPETENTO IESTĀŽU SARAKSTS

ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA

LISTA TAL-AWTORITAJIET NAZZJONALI KOMPETENTI

LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES

WYKAZ WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH

LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES

LISTA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE COMPETENTE

ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV

SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV

LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER

| | BELGIQUE/BELGIË





  Service public fédéral de l'économie, des PME, des classes moyennes et de l'énergie |
| --- | --- |
| Direction générale du potentiel économique |
| Service des licences |
| Rue de Louvain 44 |
| B-1000 Bruxelles |
| Fax (32-2) 277 50 63 |

BELGIQUE/BELGIË

Service public fédéral de l'économie, des PME, des classes moyennes et de l'énergie

Direction générale du potentiel économique

Service des licences

Rue de Louvain 44

B-1000 Bruxelles

Fax (32-2) 277 50 63

| Federale Overheidsdienst Economie, KMO, |
| --- |
| Middenstand & Energie |
| Algemene Directie Economisch Potentieel |
| Dienst Vergunningen |
| Leuvenseweg 44 |
| B-1000 Brussel |
| Fax (32-2) 277 50 63 |

Federale Overheidsdienst Economie, KMO,

Middenstand & Energie

Algemene Directie Economisch Potentieel

Dienst Vergunningen

Leuvenseweg 44

B-1000 Brussel

Fax (32-2) 277 50 63

| | DANMARK





  Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- | --- |
| Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Fax: (45) 35 46 60 01 |

DANMARK

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Fax: (45) 35 46 60 01

| | DEUTSCHLAND





  Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, |
| --- | --- |
| (BAFA) |
| Frankfurter Straße 29—35 |
| D-65760 Eschborn 1 |
| Fax: (49) 6196 90 88 00 |

DEUTSCHLAND

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle,

(BAFA)

Frankfurter Straße 29—35

D-65760 Eschborn 1

Fax: (49) 6196 90 88 00

| | БЪЛГАРИЯ





  Министерство на икономиката и енергетиката |
| --- | --- |
| дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“ |
| ул. „Славянска“ No 8 |
| 1052 София |
| Факс: (359-2) 981 50 41 |
| Fax (359-2) 980 47 10 |

БЪЛГАРИЯ

Министерство на икономиката и енергетиката

дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“

ул. „Славянска“ No 8

1052 София

Факс: (359-2) 981 50 41

Fax (359-2) 980 47 10

| | ČESKÁ REPUBLIKA





  Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- | --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |
| Fax: (420) 224 21 21 33 |

ČESKÁ REPUBLIKA

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

Fax: (420) 224 21 21 33

| | FRANCE





  Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie |
| --- | --- |
| Direction générale des entreprises |
| Sous-direction des biens de consommation |
| Bureau textile-importations |
| Le Bervil |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Fax (33) 153 44 91 81 |

FRANCE

Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie

Direction générale des entreprises

Sous-direction des biens de consommation

Bureau textile-importations

Le Bervil

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Fax (33) 153 44 91 81

| | ITALIA





  Ministero dello Sviluppo Economico |
| --- | --- |
| Direzione Generale per la Politica Commerciale |
| DIV. III |
| Viale America, 341 |
| I-00144 Roma |
| Tel. (39) 06 59 64 24 71/59 64 22 79 |
| Fax (39) 06 59 93 22 35/59 93 26 36 |
| E-mail: polcom3@mincomes.it |

ITALIA

Ministero dello Sviluppo Economico

Direzione Generale per la Politica Commerciale

DIV. III

Viale America, 341

I-00144 Roma

Tel. (39) 06 59 64 24 71/59 64 22 79

Fax (39) 06 59 93 22 35/59 93 26 36

E-mail: polcom3@mincomes.it

| | EESTI





  Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium |
| --- | --- |
| Harju 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Faks: +372 631 3660 |

EESTI

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

Harju 11

EE-15072 Tallinn

Faks: +372 631 3660

| | IRELAND





  Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- | --- |
| Import/Export Licensing, Block C |
| Earlsfort Centre |
| Hatch Street |
| IE-Dublin 2 |
| Fax: +353-1-631 25 62 |

IRELAND

Department of Enterprise, Trade and Employment

Import/Export Licensing, Block C

Earlsfort Centre

Hatch Street

IE-Dublin 2

Fax: +353-1-631 25 62

| | ΕΛΛΑΣ





  Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών |
| --- | --- |
| Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής |
| Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, |
| Εμπορικής Άμυνας |
| Κορνάρου 1 |
| GR-105 63 Αθήνα |
| Φαξ (30-210) 328 60 94 |

ΕΛΛΑΣ

Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών

Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής

Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών,

Εμπορικής Άμυνας

Κορνάρου 1

GR-105 63 Αθήνα

Φαξ (30-210) 328 60 94

| | ESPAÑA





  Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- | --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales |
| Paseo de la Castellana 162 |
| E-28046 Madrid |
| Fax: +34-91 349 38 31 |

ESPAÑA

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Secretaría General de Comercio Exterior

Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales

Paseo de la Castellana 162

E-28046 Madrid

Fax: +34-91 349 38 31

| | ΚΥΠΡΟΣ





  Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| --- | --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής |
| Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6 |
| CY-1421 Λευκωσία |
| Φαξ (357) 22 37 51 20 |

ΚΥΠΡΟΣ

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Υπηρεσία Εμπορίου

Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής

Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6

CY-1421 Λευκωσία

Φαξ (357) 22 37 51 20

| | LATVIJA





  Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija |
| --- | --- |
| Brīvības iela 55 |
| LV-1519 Rīga |
| Fakss: +371-728 08 82 |

LATVIJA

Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija

Brīvības iela 55

LV-1519 Rīga

Fakss: +371-728 08 82

| | LIETUVA





  Lietuvos Respublikos ūkio ministerija |
| --- | --- |
| Prekybos departamentas |
| Gedimino pr. 38/2 |
| LT-01104 Vilnius |
| Faks. +370-5-26 23 974 |

LIETUVA

Lietuvos Respublikos ūkio ministerija

Prekybos departamentas

Gedimino pr. 38/2

LT-01104 Vilnius

Faks. +370-5-26 23 974

| | LUXEMBOURG





  Ministère de l’économie et du commerce extérieur |
| --- | --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Fax (352) 46 61 38 |

LUXEMBOURG

Ministère de l’économie et du commerce extérieur

Office des licences

BP 113

L-2011 Luxembourg

Fax (352) 46 61 38

| | MAGYARORSZÁG





  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- | --- |
| Margit krt. 85. |
| HU-1024 Budapest |
| Fax: (36-1) 336 73 02 |

MAGYARORSZÁG

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Margit krt. 85.

HU-1024 Budapest

Fax: (36-1) 336 73 02

| | MALTA





  Diviżjoni għall-Kummerċ |
| --- | --- |
| Servizzi Kummerċjali |
| Lascaris |
| MT-Valletta CMR02 |
| Fax: (356) 25 69 02 99 |

MALTA

Diviżjoni għall-Kummerċ

Servizzi Kummerċjali

Lascaris

MT-Valletta CMR02

Fax: (356) 25 69 02 99

| | NEDERLAND





  Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer |
| --- | --- |
| Postbus 30003, Engelse Kamp 2 |
| NL-9700 RD Groningen |
| Fax (31-50) 523 23 41 |

NEDERLAND

Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer

Postbus 30003, Engelse Kamp 2

NL-9700 RD Groningen

Fax (31-50) 523 23 41

| | ÖSTERREICH





  Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- | --- |
| Außenwirtschaftsadministration |
| Abteilung C2/2 |
| Stubenring 1 |
| A-1011 Wien |
| Fax: (43-1) 7 11 00/83 86 |

ÖSTERREICH

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Außenwirtschaftsadministration

Abteilung C2/2

Stubenring 1

A-1011 Wien

Fax: (43-1) 7 11 00/83 86

| | ROMÂNIA





  Ministerul pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale |
| --- | --- |
| Direcția Generală Politici Comerciale |
| Str. Ion Câmpineanu, nr. 16 |
| București, sector 1 |
| Cod poștal 010036 |
| Tel. (40-21) 315 00 81 |
| Fax (40-21) 315 04 54 |
| e-mail: clc@dce.gov.ro |

ROMÂNIA

Ministerul pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale

Direcția Generală Politici Comerciale

Str. Ion Câmpineanu, nr. 16

București, sector 1

Cod poștal 010036

Tel. (40-21) 315 00 81

Fax (40-21) 315 04 54

e-mail: clc@dce.gov.ro

| | SLOVENIJA





  Ministrstvo za finance |
| --- | --- |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Carinski urad Jesenice |
| Spodnji plavž 6C |
| SI-4270 Jesenice |
| Faks (386-4) 297 44 72 |

SLOVENIJA

Ministrstvo za finance

Carinska uprava Republike Slovenije

Carinski urad Jesenice

Spodnji plavž 6C

SI-4270 Jesenice

Faks (386-4) 297 44 72

| | SLOVENSKO





  Odbor obchodnej politiky |
| --- | --- |
| Ministerstvo hospodárstva |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| Slovenská republika |
| Fax: (421-2) 48 54 31 16 |

SLOVENSKO

Odbor obchodnej politiky

Ministerstvo hospodárstva

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

Slovenská republika

Fax: (421-2) 48 54 31 16

| | SUOMI/FINLAND





  Tullihallitus |
| --- | --- |
| PL 512 |
| FI-00101 Helsinki |
| Faksi +358-20-492 28 52 |

SUOMI/FINLAND

Tullihallitus

PL 512

FI-00101 Helsinki

Faksi +358-20-492 28 52

| Tullstyrelsen |
| --- |
| PB 512 |
| FI-00101 Helsingfors |
| Fax +358-20-492 28 52 |

Tullstyrelsen

PB 512

FI-00101 Helsingfors

Fax +358-20-492 28 52

| | POLSKA





  Ministerstwo Gospodarki |
| --- | --- |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warszawa |
| Polska |
| Fax: (48-22) 693 40 21/693 40 22 |

POLSKA

Ministerstwo Gospodarki

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warszawa

Polska

Fax: (48-22) 693 40 21/693 40 22

| | PORTUGAL





  Ministério das Finanças e da Administração Pública |
| --- | --- |
| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos |
| Especiais sobre o Consumo |
| Rua da Alfândega, n.o 5, r/c |
| P-1149-006 Lisboa |
| Fax: (+351) 218 81 39 90 |

PORTUGAL

Ministério das Finanças e da Administração Pública

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos

Especiais sobre o Consumo

Rua da Alfândega, n.o 5, r/c

P-1149-006 Lisboa

Fax: (+351) 218 81 39 90

| | SVERIGE





  Kommerskollegium |
| --- | --- |
| Box 6803 |
| S-113 86 Stockholm |
| Fax (46-8) 30 67 59 |

SVERIGE

Kommerskollegium

Box 6803

S-113 86 Stockholm

Fax (46-8) 30 67 59

| | UNITED KINGDOM





  Department of Trade and Industry |
| --- | --- |
| Import Licensing Branch |
| Queensway House — West Precinct |
| Billingham |
| UK-TS23 2NF |
| Fax (44-1642) 36 42 69 |

UNITED KINGDOM

Department of Trade and Industry

Import Licensing Branch

Queensway House — West Precinct

Billingham

UK-TS23 2NF

Fax (44-1642) 36 42 69

---

V LISA

KOGUSELISED PIIRNORMID

| Tooted | (tonnides) |
| --- | --- |
| SA. Lehtvaltstooted |
| SA1. Rullitud lehtvaltsteras | 87 125 |
| SA2. Raskplaadid | 0 |
| SA3. Muud lehtvaltstooted | 117 875 |

Tooted

(tonnides)

SA. Lehtvaltstooted

SA1. Rullitud lehtvaltsteras

87 125

SA2. Raskplaadid

0

SA3. Muud lehtvaltstooted

117 875

---

| 24.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/19

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1341/2008,

18. detsember 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) teatavate tulusate projektide osas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 161 kolmandat lõiku,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut, (1)

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (2)

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Programmiperioodi 2007–2013 reguleeriva raamistiku ettevalmistamisel ja läbirääkimistel lähtuti eesmärgist toetada fondide kavandamise ja juhtimise lihtsustamist, muuta fondide antav abi tõhusamaks ning suurendada meetmete rakendamise subsidiaarsust. |
| --- | --- |

(1)

Programmiperioodi 2007–2013 reguleeriva raamistiku ettevalmistamisel ja läbirääkimistel lähtuti eesmärgist toetada fondide kavandamise ja juhtimise lihtsustamist, muuta fondide antav abi tõhusamaks ning suurendada meetmete rakendamise subsidiaarsust.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1083/2006 (3) artikli 55 kohaldamisalasse kuuluvate tulusate projektide haldamiseks seati sisse täpsem ja rangem kord, mis toetub maksimaalse abikõlbliku kulu arvutamisele. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1083/2006 (3) artikli 55 kohaldamisalasse kuuluvate tulusate projektide haldamiseks seati sisse täpsem ja rangem kord, mis toetub maksimaalse abikõlbliku kulu arvutamisele.

| (3) | Artikli 55 rakendamisel on kerkinud üles mitmed probleemid, sealhulgas ebaproportsionaalne halduskoormus, eriti Euroopa Sotsiaalfondist kaasrahastatud toimingute puhul ning Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist rahastatavate väikesemahuliste toimingute puhul. |
| --- | --- |

(3)

Artikli 55 rakendamisel on kerkinud üles mitmed probleemid, sealhulgas ebaproportsionaalne halduskoormus, eriti Euroopa Sotsiaalfondist kaasrahastatud toimingute puhul ning Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist rahastatavate väikesemahuliste toimingute puhul.

| (4) | Nimetatud probleemid võivad mõjuda kahjulikult toimingute juhtimisele – eriti nende projektide puhul, mis on seotud ühenduse prioriteetsete valdkondadega, nagu keskkond, sotsiaalne kaasatus, teadusuuringud, uuendustegevus ja energeetika – ning suurendada halduskoormust. Seega tuleks artiklit 55 lihtsustada. |
| --- | --- |

(4)

Nimetatud probleemid võivad mõjuda kahjulikult toimingute juhtimisele – eriti nende projektide puhul, mis on seotud ühenduse prioriteetsete valdkondadega, nagu keskkond, sotsiaalne kaasatus, teadusuuringud, uuendustegevus ja energeetika – ning suurendada halduskoormust. Seega tuleks artiklit 55 lihtsustada.

| (5) | Lihtsustamist tuleks kohaldada kõikide projektide suhtes, mida toetatakse programmiperioodil 2007–2013 struktuurifondidest või Ühtekuuluvusfondist. Seepärast tuleks määrust kohaldada tagasiulatuvalt. |
| --- | --- |

(5)

Lihtsustamist tuleks kohaldada kõikide projektide suhtes, mida toetatakse programmiperioodil 2007–2013 struktuurifondidest või Ühtekuuluvusfondist. Seepärast tuleks määrust kohaldada tagasiulatuvalt.

| (6) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1083/2006 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1083/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 55 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Käesoleva artikli lõikeid 1–4 kohaldatakse ainult nende toimingute suhtes, mida kaasrahastatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist või Ühtekuuluvusfondist ning mille kogukulu on suurem kui miljon eurot.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Määrust kohaldatakse alates 1. augustist 2006 kõikide toimingute suhtes, mida toetatakse programmiperioodil 2007–2013 struktuurifondidest või Ühtekuuluvusfondist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BARNIER

---

(1)  16. detsembri 2008. aasta nõusolek (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  27. oktoobri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

3

---

| 24.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/20

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1342/2008,

18. detsember 2008,

millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2004

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | 26. veebruari 2004. aasta nõukogu määruse (EÜ) nr 423/2004 (millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks) (2) eesmärk on tagada Kattegatis, Põhjameres, sealhulgas Skagerrakis ja La Manche'i idaosas, Šotimaast läänes ja Iiri meres asuvate tursavarude ohutu taastumine teadlaste soovitatud ennetusliku varuni viie kuni kümne aasta jooksul. |
| --- | --- |

(1)

26. veebruari 2004. aasta nõukogu määruse (EÜ) nr 423/2004 (millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks) (2) eesmärk on tagada Kattegatis, Põhjameres, sealhulgas Skagerrakis ja La Manche'i idaosas, Šotimaast läänes ja Iiri meres asuvate tursavarude ohutu taastumine teadlaste soovitatud ennetusliku varuni viie kuni kümne aasta jooksul.

| (2) | Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) hiljuti koostatud teaduslike nõuannete kohaselt ei ole lubatud kogupüügi, tehniliste meetmete ja täiendavate püügikoormuse majandamismeetmete (sealhulgas seire ja kontroll, et vältida tursa ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata püüki ja lossimist) ühine tursapüüki vähendav mõju olnud kaugeltki piisav kalastussuremuse vähendamiseks tursavarude taastumist võimaldava tasemeni ja ühegi määrusega (EÜ) nr 423/2004 hõlmatud tursavaru puhul ei ole täheldatud selgeid taastumise märke, olgugi et Põhjamere varude puhul on märgata mõningast taastumist. |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) hiljuti koostatud teaduslike nõuannete kohaselt ei ole lubatud kogupüügi, tehniliste meetmete ja täiendavate püügikoormuse majandamismeetmete (sealhulgas seire ja kontroll, et vältida tursa ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata püüki ja lossimist) ühine tursapüüki vähendav mõju olnud kaugeltki piisav kalastussuremuse vähendamiseks tursavarude taastumist võimaldava tasemeni ja ühegi määrusega (EÜ) nr 423/2004 hõlmatud tursavaru puhul ei ole täheldatud selgeid taastumise märke, olgugi et Põhjamere varude puhul on märgata mõningast taastumist.

| (3) | Tundub olevat vajalik seda korda tugevdada ja kehtestada pikaajaline kava, et saavutada tursavarude säästev kasutamine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse põhjal. |
| --- | --- |

(3)

Tundub olevat vajalik seda korda tugevdada ja kehtestada pikaajaline kava, et saavutada tursavarude säästev kasutamine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse põhjal.

| (4) | Viimaste teaduslike andmete, eriti mereökosüsteemide pikaajalisi suundumusi käsitlevate andmete kohaselt ei ole soovitavaid pikaajalisi biomassi tasemeid võimalik täpselt kindlaks määrata. Seetõttu ei tuleks pikaajalise kava eesmärgid siduda mitte biomassi taseme, vaid kalastussuremuse tasemega, mida tuleks kohaldada ka lubatud püügikoormuse tasemete suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Viimaste teaduslike andmete, eriti mereökosüsteemide pikaajalisi suundumusi käsitlevate andmete kohaselt ei ole soovitavaid pikaajalisi biomassi tasemeid võimalik täpselt kindlaks määrata. Seetõttu ei tuleks pikaajalise kava eesmärgid siduda mitte biomassi taseme, vaid kalastussuremuse tasemega, mida tuleks kohaldada ka lubatud püügikoormuse tasemete suhtes.

| (5) | Põhjamere tursavarusid jagatakse Norraga ja neid majandatakse ühiselt. Kõnealuses määruses sätestatud meetmed peaksid nõuetekohaselt arvesse võtma Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kalanduskokkuleppe (3) kohaseid konsultatsioone Norraga. |
| --- | --- |

(5)

Põhjamere tursavarusid jagatakse Norraga ja neid majandatakse ühiselt. Kõnealuses määruses sätestatud meetmed peaksid nõuetekohaselt arvesse võtma Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kalanduskokkuleppe (3) kohaseid konsultatsioone Norraga.

| (6) | Juhuks kui kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) ei suuda piisavalt täpse ja esindusliku teabe puudumisel lubatud püügikoormuse kohta soovitusi anda, tuleks kehtestada sätted, mis tagavad, et lubatud püügikoormust on võimalik järjekindlalt kehtestada ka puudulike andmete korral. |
| --- | --- |

(6)

Juhuks kui kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) ei suuda piisavalt täpse ja esindusliku teabe puudumisel lubatud püügikoormuse kohta soovitusi anda, tuleks kehtestada sätted, mis tagavad, et lubatud püügikoormust on võimalik järjekindlalt kehtestada ka puudulike andmete korral.

| (7) | Kalastussuremusega seotud eesmärkide saavutamiseks ja tursa vette tagasilaskmise minimeerimiseks tuleb püügivõimalused püügikoormuse kujul kindlaks määrata tasemel, mis on kooskõlas mitmeaastase strateegiaga. Kõnealused püügivõimalused tuleks võimalikult suures ulatuses kindlaks määrata püügivahendite liigi järgi, tuginedes praegustele püügitavadele. On sobilik näha ette korrapärane haldussüsteemi tõhususe läbivaatamine ja eelkõige tagada, et kui tursavarud on jõudnud tasemele, mis võimaldab varusid maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagades kasutada, vaadatakse püügikoormust reguleeriv süsteem läbi. |
| --- | --- |

(7)

Kalastussuremusega seotud eesmärkide saavutamiseks ja tursa vette tagasilaskmise minimeerimiseks tuleb püügivõimalused püügikoormuse kujul kindlaks määrata tasemel, mis on kooskõlas mitmeaastase strateegiaga. Kõnealused püügivõimalused tuleks võimalikult suures ulatuses kindlaks määrata püügivahendite liigi järgi, tuginedes praegustele püügitavadele. On sobilik näha ette korrapärane haldussüsteemi tõhususe läbivaatamine ja eelkõige tagada, et kui tursavarud on jõudnud tasemele, mis võimaldab varusid maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagades kasutada, vaadatakse püügikoormust reguleeriv süsteem läbi.

| (8) | Tuleks kehtestada uued mehhanismid, et soodustada kalurite osalemist tursapüügi vältimise programmides. Kõigi selliste tursapüügi vältimise või vette tagasi laskmise vähendamise programmide õnnestumine on tõenäolisem, kui need töötatakse välja koostöös kalandussektoriga. Seetõttu tuleks selliseid liikmesriikidega koos välja töötatud programme pidada tõhusateks jätkusuutlikkuse edendamise vahenditeks ning nende väljatöötamist tuleks soodustada. Peale selle peaksid liikmesriigid kasutama oma volitusi anda juurdepääs tursavarude püügile selliselt, et innustada oma kalureid kalastama nii, et tulemuseks oleks selektiivsem ja keskkonnale ohutum püügitegevus. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks kehtestada uued mehhanismid, et soodustada kalurite osalemist tursapüügi vältimise programmides. Kõigi selliste tursapüügi vältimise või vette tagasi laskmise vähendamise programmide õnnestumine on tõenäolisem, kui need töötatakse välja koostöös kalandussektoriga. Seetõttu tuleks selliseid liikmesriikidega koos välja töötatud programme pidada tõhusateks jätkusuutlikkuse edendamise vahenditeks ning nende väljatöötamist tuleks soodustada. Peale selle peaksid liikmesriigid kasutama oma volitusi anda juurdepääs tursavarude püügile selliselt, et innustada oma kalureid kalastama nii, et tulemuseks oleks selektiivsem ja keskkonnale ohutum püügitegevus.

| (9) | Püügilimiitide kehtestamine ja jaotamine, kalavarude miinimum- ja ennetuslike tasemete ning kalastussuremuse määrade, samuti liikmesriigi iga püügikoormuse rühma maksimaalse lubatud püügikoormuse kindlaksmääramine ning teatavate laevarühmade väljajätmine käesoleva määrusega kehtestatava püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast on ühenduse kalanduspoliitika esmatähtsad meetmed. On asjakohane, et nõukogu jätaks endale otseselt nende valdkondadega seotud rakendusvolituste kasutamise õiguse. |
| --- | --- |

(9)

Püügilimiitide kehtestamine ja jaotamine, kalavarude miinimum- ja ennetuslike tasemete ning kalastussuremuse määrade, samuti liikmesriigi iga püügikoormuse rühma maksimaalse lubatud püügikoormuse kindlaksmääramine ning teatavate laevarühmade väljajätmine käesoleva määrusega kehtestatava püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast on ühenduse kalanduspoliitika esmatähtsad meetmed. On asjakohane, et nõukogu jätaks endale otseselt nende valdkondadega seotud rakendusvolituste kasutamise õiguse.

| (10) | Käesoleva määruse teatavate sätete (mis on eelkõige seotud nõukogu poolt kehtestatud püügikoormuse piirangute kohandamisega maksimaalselt lubatud tasemel) rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas 28. juuni 1999. aasta nõukogu otsusega 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused). (4) |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määruse teatavate sätete (mis on eelkõige seotud nõukogu poolt kehtestatud püügikoormuse piirangute kohandamisega maksimaalselt lubatud tasemel) rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas 28. juuni 1999. aasta nõukogu otsusega 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused). (4)

| (11) | Et tagada vastavus käesolevas määruses sätestatud meetmetega, tuleks kehtestada 12. oktoobri 1993. aasta nõukogu määruses (EMÜ) nr 2847/92 (millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem) (5) sätestatud kontrollimeetmeid täiendavad meetmed. |
| --- | --- |

(11)

Et tagada vastavus käesolevas määruses sätestatud meetmetega, tuleks kehtestada 12. oktoobri 1993. aasta nõukogu määruses (EMÜ) nr 2847/92 (millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem) (5) sätestatud kontrollimeetmeid täiendavad meetmed.

| (12) | Tuleks kehtestada eeskirjad, et kvalifitseerida käesoleva määrusega kehtestatud pikaajaline kava taastamiskavaks 20. detsembri 2002. aasta nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (6) artikli 5 tähenduses ja 27. juuli 2006. aasta nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 (Euroopa Kalandusfondi kohta) (7) artikli 21 punkti a alapunkti i kohaldamisel, või alternatiivselt majanduskavaks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 6 tähenduses ning määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 1 punkti a alapunkti iv kohaldamisel. |
| --- | --- |

(12)

Tuleks kehtestada eeskirjad, et kvalifitseerida käesoleva määrusega kehtestatud pikaajaline kava taastamiskavaks 20. detsembri 2002. aasta nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (6) artikli 5 tähenduses ja 27. juuli 2006. aasta nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 (Euroopa Kalandusfondi kohta) (7) artikli 21 punkti a alapunkti i kohaldamisel, või alternatiivselt majanduskavaks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 6 tähenduses ning määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 1 punkti a alapunkti iv kohaldamisel.

| (13) | Määrus (EÜ) nr 423/2004 tuleks tunnistada kehtetuks ja asendada käesoleva määrusega, |
| --- | --- |

(13)

Määrus (EÜ) nr 423/2004 tuleks tunnistada kehtetuks ja asendada käesoleva määrusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

SISU JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse järgmise nelja geograafilise piirkonna tursavarusid käsitlev kava:

| a) | Kattegat; |
| --- | --- |

a)

Kattegat;

| b) | Põhjameri, Skagerrak ja La Manche'i idaosa; |
| --- | --- |

b)

Põhjameri, Skagerrak ja La Manche'i idaosa;

| c) | Šotimaast läände jääv piirkond; |
| --- | --- |

c)

Šotimaast läände jääv piirkond;

| d) | Iiri meri. |
| --- | --- |

d)

Iiri meri.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse lisaks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid:

| a) | „püügikoormuse rühm” – liikmesriigi halduspiirkond, mille jaoks on kehtestatud maksimaalne lubatud püügikoormus. See määratakse kindlaks I lisas sätestatud püügivahendite rühma ja piirkonna alusel; |
| --- | --- |

a)

„püügikoormuse rühm” – liikmesriigi halduspiirkond, mille jaoks on kehtestatud maksimaalne lubatud püügikoormus. See määratakse kindlaks I lisas sätestatud püügivahendite rühma ja piirkonna alusel;

| b) | „liidetud püügikoormuse rühm” – kõigi liikmesriikide samasse püügivahendite rühma ja piirkonda kuuluvate püügikoormuse rühmade kombinatsioon; |
| --- | --- |

b)

„liidetud püügikoormuse rühm” – kõigi liikmesriikide samasse püügivahendite rühma ja piirkonda kuuluvate püügikoormuse rühmade kombinatsioon;

| c) | „saak püügiühiku kohta” – püütud tursa kogus, mida väljendatakse eluskaalus kala kogusena ühe püügikoormuse ühiku kohta, mõõdetuna kilovatt-püügipäevades ühe aasta jooksul; |
| --- | --- |

c)

„saak püügiühiku kohta” – püütud tursa kogus, mida väljendatakse eluskaalus kala kogusena ühe püügikoormuse ühiku kohta, mõõdetuna kilovatt-püügipäevades ühe aasta jooksul;

| d) | „asjaomased vanuserühmad” – tursk vanusega 3, 4 ja 5 aastat Kattegatis; tursk vanusega 2, 3 ja 4 aastat Iiri meres, Põhjameres, Skagerrakis ja La Manche’i idaosas, tursk vanusega 2, 3, 4 ja 5 aastat Šotimaast läänes; või STEFC poolt asjakohaseks tunnistatud muud vanuserühmad. |
| --- | --- |

d)

„asjaomased vanuserühmad” – tursk vanusega 3, 4 ja 5 aastat Kattegatis; tursk vanusega 2, 3 ja 4 aastat Iiri meres, Põhjameres, Skagerrakis ja La Manche’i idaosas, tursk vanusega 2, 3, 4 ja 5 aastat Šotimaast läänes; või STEFC poolt asjakohaseks tunnistatud muud vanuserühmad.

Artikkel 3

Geograafilised määratlused

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi geograafiliste piirkondade määratlusi:

| a) | Kattegat – ICESi IIIa rajooni osa, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega, ning lõunas Hasenørest Gnibens Spidsini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega; |
| --- | --- |

a)

Kattegat – ICESi IIIa rajooni osa, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega, ning lõunas Hasenørest Gnibens Spidsini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;

| b) | Põhjameri – ICESi IV allpiirkond ja ICESi IIIa rajooni see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat, ning ICESi IIa rajooni see osa, mis asub liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes; |
| --- | --- |

b)

Põhjameri – ICESi IV allpiirkond ja ICESi IIIa rajooni see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat, ning ICESi IIa rajooni see osa, mis asub liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes;

| c) | Skagerrak – ICESi IIIa rajooni see osa, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega; |
| --- | --- |

c)

Skagerrak – ICESi IIIa rajooni see osa, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

| d) | La Manche’i idaosa – ICESi VIId rajoon; |
| --- | --- |

d)

La Manche’i idaosa – ICESi VIId rajoon;

| e) | Iiri meri – ICESi VIIa rajoon; |
| --- | --- |

e)

Iiri meri – ICESi VIIa rajoon;

| f) | Šotimaast läände jääv piirkond – ICESi VIa rajoon ja ICES Vb rajooni see osa, mis asub liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes. |
| --- | --- |

f)

Šotimaast läände jääv piirkond – ICESi VIa rajoon ja ICES Vb rajooni see osa, mis asub liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes.

Artikkel 4

Püügikoormuse arvutamine

Käesoleva määruse kohaldamisel arvutatakse laevarühma püügikoormus selliselt, et liidetakse iga laeva püügivõimsus (kW) ja iga laeva poolt I lisas sätestatud piirkonnas viibitud päevade arv. Piirkonnas viibimise päev on mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik (või osa sellest), mille kestel laev viibib kõnealuses piirkonnas ega ole sadamas.

Artikkel 5

Kava eesmärk

1.   Artiklis 1 osutatud kava tagab tursavarude säästva kasutamise maksimaalse jätkusuutliku saagikuse alusel.

2.   Lõikes 1 sätestatud eesmärk saavutatakse, hoides asjaomaste vanuserühmade turskade kalastussuremuse järgmisel tasemel:

| Tursavarud | Kalastussuremus |
| --- | --- |
| Tursavarud Kattegatis | 0,4 |
| Tursavarud Šotimaast läänes | 0,4 |
| Tursavarud Iiri meres | 0,4 |

Tursavarud

Kalastussuremus

Tursavarud Kattegatis

0,4

Tursavarud Šotimaast läänes

0,4

Tursavarud Iiri meres

0,4

3.   Põhjameres, Skagerrakis ja La Manche'i idaosas asuvate tursavarude puhul tuleb saavutada lõikes 1 sätestatud eesmärk, tagades seejuures turskade kalastussuremus vastavates vanuserühmades, nagu on osutatud artiklis 8.

II   PEATÜKK

LUBATUD KOGUPÜÜK

Artikkel 6

Miinimum- ja ennetuslikud tasemed

Tursavarude kudekarja biomassi miinimum- ja ennetuslikud tasemed on järgmised:

| Tursavarud | Kudekarja biomassi miinimumtasemed
  tonnides | Kudekarja biomassi ennetuslikud tasemed
  tonnides |
| --- | --- | --- |
| Tursavarud Kattegatis | 6 400 | 10 500 |
| Tursavarud Põhjameres, Skagerrakis ja La Manche’i idaosas | 70 000 | 150 000 |
| Tursavarud Šotimaast läänes | 14 000 | 22 000 |
| Tursavarud Iiri meres | 6 000 | 10 000 |

Tursavarud

Kudekarja biomassi miinimumtasemed

tonnides

Kudekarja biomassi ennetuslikud tasemed

tonnides

Tursavarud Kattegatis

6 400

10 500

Tursavarud Põhjameres, Skagerrakis ja La Manche’i idaosas

70 000

150 000

Tursavarud Šotimaast läänes

14 000

22 000

Tursavarud Iiri meres

6 000

10 000

Artikkel 7

Kattegati, Šotimaast läände jääva piirkonna ja Iiri mere tursavarude lubatud kogupüügi määramise kord

1.   Igal aastal teeb nõukogu järgmiseks aastaks otsuse Kattegati, Šotimaast läände jääva piirkonna ja Iiri mere tursavarude lubatud kogupüügi kohta. Lubatud kogupüügi arvutamisel arvatakse STECFi prognoositud tursa kogupüügist maha järgmised kogused, mis vastavad lõigetes 2 ja 3 osutatud kalastussuremuse määradele:

| a) | asjaomasest tursavarust eeldatavasti vette tagasilastava kogusega võrdne kalakogus; |
| --- | --- |

a)

asjaomasest tursavarust eeldatavasti vette tagasilastava kogusega võrdne kalakogus;

| b) | vajaduse korral muudele tursa kalastussuremuse allikatele vastav kogus, mis määratakse kindlaks komisjoni ettepaneku põhjal. |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral muudele tursa kalastussuremuse allikatele vastav kogus, mis määratakse kindlaks komisjoni ettepaneku põhjal.

2.   STECFi nõuannetel põhinev lubatud kogupüük vastab kõigile järgmistele tingimustele:

| a) | kui lubatud kogupüügi kohaldamisaasta 1. jaanuaril jääb varu suurus STECFi hinnangu kohaselt artiklis 6 sätestatud kudekarja biomassi miinimumtasemest allapoole, vähendatakse lubatud kogupüügi kohaldamisaasta kalastussuremuse määra 25 %, võrreldes eelmise aasta kalastussuremuse määraga; |
| --- | --- |

a)

kui lubatud kogupüügi kohaldamisaasta 1. jaanuaril jääb varu suurus STECFi hinnangu kohaselt artiklis 6 sätestatud kudekarja biomassi miinimumtasemest allapoole, vähendatakse lubatud kogupüügi kohaldamisaasta kalastussuremuse määra 25 %, võrreldes eelmise aasta kalastussuremuse määraga;

| b) | kui lubatud kogupüügi kohaldamisaasta 1. jaanuaril jääb varu suurus STECFi hinnangu kohaselt artiklis 6 sätestatud kudekarja biomassi ennetuslikust tasemest allapoole ja artiklis 6 sätestatud kudekarja biomassi miinimumtasemest ülespoole või sellega samale tasemele, vähendatakse lubatud kogupüügi kohaldamisaasta kalastussuremuse määra 15 %, võrreldes eelmise aasta kalastussuremuse määraga; ja |
| --- | --- |

b)

kui lubatud kogupüügi kohaldamisaasta 1. jaanuaril jääb varu suurus STECFi hinnangu kohaselt artiklis 6 sätestatud kudekarja biomassi ennetuslikust tasemest allapoole ja artiklis 6 sätestatud kudekarja biomassi miinimumtasemest ülespoole või sellega samale tasemele, vähendatakse lubatud kogupüügi kohaldamisaasta kalastussuremuse määra 15 %, võrreldes eelmise aasta kalastussuremuse määraga; ja

| c) | kui lubatud kogupüügi kohaldamisaasta 1. jaanuaril jääb varu suurus STECFi hinnangu kohaselt artiklis 6 sätestatud kudekarja biomassi ennetuslikust tasemest ülespoole või sellega samale tasemele, vähendatakse lubatud kogupüügi kohaldamisaasta kalastussuremuse määra 10 %, võrreldes eelmise aasta kalastussuremuse määraga. |
| --- | --- |

c)

kui lubatud kogupüügi kohaldamisaasta 1. jaanuaril jääb varu suurus STECFi hinnangu kohaselt artiklis 6 sätestatud kudekarja biomassi ennetuslikust tasemest ülespoole või sellega samale tasemele, vähendatakse lubatud kogupüügi kohaldamisaasta kalastussuremuse määra 10 %, võrreldes eelmise aasta kalastussuremuse määraga.

3.   Kui lõike 2 punktide b ja c kohaldamisel oleks STECFi soovituste kohaselt tulemuseks kalastussuremuse määr, mis on väiksem kui artikli 5 lõikes 2 sätestatud kalastussuremuse määr, kehtestab nõukogu lubatud kogupüügi tasemel, mille tulemuseks on kõnealuses artiklis sätestatud kalastussuremuse määr.

4.   Lõigete 2 ja 3 kohaselt soovitusi andes lähtub STECF eeldusest, et lubatud kogupüügi kohaldamisaastale eelneval aastal püütakse turska nii, et kalastussuremust kohandatakse võrdselt sellega, kui palju väheneb kõnealusel aastal kohaldatav maksimaalne lubatud püügikoormus.

5.   Olenemata lõike 2 punktidest a, b ja c ning lõikest 3, ei kehtesta nõukogu lubatud kogupüügi taset, mis on rohkem kui 20 % väiksem või suurem eelmisel aastal lubatud kogupüügist.

Artikkel 8

Põhjamere, Skagerraki ja La Manche'i idaosa tursavarude lubatud kogupüügi määramise kord

1.   Igal aastal teeb nõukogu otsuse Põhjamere, Skagerraki ja La Manche'i idaosa tursavarude lubatud kogupüügi kohta. Lubatud kogupüügi arvutamisel järgitakse artikli 7 lõike 1 punktides a ja b sätestatud vähendamiseeskirju.

2.   Lubatud kogupüük arvutatakse algselt vastavalt lõigetele 3 ja 5. Alates aastast, mil lubatud kogupüük oleks tulenevalt lõigete 3 ja 5 kohaldamisest kõrgem kui lõigete 4 ja 5 kohaldamisest tulenev kogupüük, arvutatakse lubatud kogupüük lõigete 4 ja 5 kohaselt.

3.   Algul ei tohi lubatud kogupüük olla suurem kalastussuremuse tasemest, mis vastab asjaomaste vanuserühmade 2008. aasta hinnangulise kalastussuremuse määrale: 75 % 2009. aasta lubatud kogupüügi korral, 65 % 2010. aasta lubatud kogupüügi korral ja kohaldades järgmistel aastatel järjestikust vähendamist 10 % võrra.

4.   Seejärel, kui lubatud kogupüügi kohaldamisaastale eelneva aasta 1. jaanuaril on varu:

| a) | suurem kui kudekarja biomassi ennetuslik tase, vastab lubatud kogupüügi tase asjaomaste vanuserühmade kalastussuremuse määrale 0,4; |
| --- | --- |

a)

suurem kui kudekarja biomassi ennetuslik tase, vastab lubatud kogupüügi tase asjaomaste vanuserühmade kalastussuremuse määrale 0,4;

| b) | suurem kudekarja biomassi miinimumtasemest ja väiksem kudekarja biomassi ennetuslikust tasemest, ei tohi lubatud kogupüük olla suurem tasemest, mis vastab järgmise valemi kohaselt arvutatavale asjaomaste vanuserühmade kalastussuremuse määrale:
  0,4 – (0,2 × (kudekarja biomassi ennetuslik tase – kudekarja biomass)/(kudekarja biomassi ennetuslik tase – kudekarja biomassi miinimumtase)); |
| --- | --- |

b)

suurem kudekarja biomassi miinimumtasemest ja väiksem kudekarja biomassi ennetuslikust tasemest, ei tohi lubatud kogupüük olla suurem tasemest, mis vastab järgmise valemi kohaselt arvutatavale asjaomaste vanuserühmade kalastussuremuse määrale:

0,4 – (0,2 × (kudekarja biomassi ennetuslik tase – kudekarja biomass)/(kudekarja biomassi ennetuslik tase – kudekarja biomassi miinimumtase));

| c) | väiksem kui kudekarja biomassi taseme piirmäär või sellega võrdne, ei ületa lubatud kogupüük taset, mis vastab asjaomaste vanuserühmade kalastussuremuse määrale 0,2. |
| --- | --- |

c)

väiksem kui kudekarja biomassi taseme piirmäär või sellega võrdne, ei ületa lubatud kogupüük taset, mis vastab asjaomaste vanuserühmade kalastussuremuse määrale 0,2.

5.   Olenemata lõigetest 3 ja 4 ei kehtesta nõukogu aastaks 2010 ega järgnevateks aastateks lubatud kogupüügi taset, mis on rohkem kui 20 % väiksem või suurem eelnenud aastaks kehtestatud lubatud kogupüügist.

6.   Kui lõikes 1 osutatud tursavaru on kasutatud määral, et kalastussuremuse tase on olnud kolmel järjestikusel aastal ligilähedaselt 0,4, hindab komisjon käesoleva artikli kohaldamist ja teeb vajadusel ettepaneku asjaomaste meetmete kohta, et seda artiklit muuta, tagamaks varu kasutamine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse põhjal.

Artikkel 9

Lubatud kogupüügi määramine puudulike andmete korral

Kui STECF ei saa piisavalt täpsete ja olukorda kirjeldavate andmete puudumise tõttu anda nõu, mis võimaldaks nõukogul kehtestada lubatud kogupüügi vastavalt artiklile 7 või 8, teeb nõukogu oma otsuse järgmiselt:

| a) | kui STECFi nõuande kohaselt tuleks tursapüüki vähendada madalaima võimaliku tasemeni, kehtestatakse lubatud kogupüük tasemel, mis on eelmise aasta lubatud kogupüügist 25 % väiksem; |
| --- | --- |

a)

kui STECFi nõuande kohaselt tuleks tursapüüki vähendada madalaima võimaliku tasemeni, kehtestatakse lubatud kogupüük tasemel, mis on eelmise aasta lubatud kogupüügist 25 % väiksem;

| b) | kõigil muudel juhtudel kehtestatakse lubatud kogupüük tasemel, mis on eelmise aasta lubatud kogupüügist 15 % väiksem, välja arvatud juhul, kui STECFi arvamuse kohaselt ei ole see asjakohane. |
| --- | --- |

b)

kõigil muudel juhtudel kehtestatakse lubatud kogupüük tasemel, mis on eelmise aasta lubatud kogupüügist 15 % väiksem, välja arvatud juhul, kui STECFi arvamuse kohaselt ei ole see asjakohane.

Artikkel 10

Meetmete kohandamine

1.   Kui saavutatakse artikli 5 lõikes 2 nimetatud eesmärgiks olev kalastussuremuse tase või kui STECFi hinnangu kohaselt ei ole see eesmärgiks olev tase või artiklis 6 sätestatud kudekarja biomassi miinimum- ja ennetuslikud tasemed või artikli 7 lõikes 2 nimetatud kalastussuremuse määrad varude ammendumise vältimiseks ja maksimaalse jätkusuutliku saagikuse säilitamiseks enam sobivad, kehtestab nõukogu uued asjaomaste tasemete määrad.

2.   Kui STECFi hinnangu kohaselt ei taastu mõni tursavaru nõuetekohaselt, võtab nõukogu vastu otsuse, millega:

| a) | kehtestatakse asjaomase varu jaoks lubatud kogupüük tasemel, mis on artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud tasemest väiksem; |
| --- | --- |

a)

kehtestatakse asjaomase varu jaoks lubatud kogupüük tasemel, mis on artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud tasemest väiksem;

| b) | kehtestatakse maksimaalne lubatud püügikoormus tasemel, mis on artiklis 12 sätestatud tasemest väiksem; |
| --- | --- |

b)

kehtestatakse maksimaalne lubatud püügikoormus tasemel, mis on artiklis 12 sätestatud tasemest väiksem;

| c) | kehtestatakse seotud tingimused, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

c)

kehtestatakse seotud tingimused, kui see on asjakohane.

III   PEATÜKK

PÜÜGIKOORMUSE PIIRAMINE

Artikkel 11

Püügikoormuse reguleerimise kord

1.   Artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud lubatud kogupüüki täiendab püügikoormuse reguleerimise kord, mille kohaselt jaotatakse püügivõimalused püügikoormuste kujul igal aastal liikmesriikide vahel.

2.   Nõukogu võib komisjoni ettepaneku ning lõikes 3 osutatud liikmesriikidelt saadud teabe ja STECFi nõuannete põhjal jätta teatud laevade rühmad püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast välja tingimusel, et:

| a) | tursapüügi ja vette tagasilaskmise koguste kohta on kättesaadavad sobivad andmed, mis võimaldavad STECFil hinnata, millise protsendi püütud tursakogusest püüab iga asjaomane laevade rühm; |
| --- | --- |

a)

tursapüügi ja vette tagasilaskmise koguste kohta on kättesaadavad sobivad andmed, mis võimaldavad STECFil hinnata, millise protsendi püütud tursakogusest püüab iga asjaomane laevade rühm;

| b) | STECFi hinnatud tursapüügi protsendimäärad ei ületa 1,5 % kogupüügist ühegi asjaomase laevade rühma puhul; ning |
| --- | --- |

b)

STECFi hinnatud tursapüügi protsendimäärad ei ületa 1,5 % kogupüügist ühegi asjaomase laevade rühma puhul; ning

| c) | püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisega nende laevade rühmade suhtes kaasneks halduskoormus, mis on ebaproportsionaalne nende üldise mõjuga tursavarudele. |
| --- | --- |

c)

püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisega nende laevade rühmade suhtes kaasneks halduskoormus, mis on ebaproportsionaalne nende üldise mõjuga tursavarudele.

Kui STECFil ei ole võimalik hinnata, kas need tingimused on jätkuvalt täidetud, hõlmab nõukogu iga asjaomase laevade rühma püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalasse.

3.   Liikmesriigid esitavad igal aastal vastavalt komisjoni poolt vastuvõetavatele üksikasjalikele eeskirjadele komisjonile ja STECFile sobivad andmed tagamaks, et eespool toodud tingimused on pidevalt täidetud.

Artikkel 12

Püügikoormuse jaotus

1.   Nõukogu teeb igal aastal liikmesriigiti otsuse liikmesriigi iga püügikoormuse rühma maksimaalse lubatud püügikoormuse kohta.

2.   Maksimaalne lubatud püügikoormus arvutatakse lähtetaseme põhjal, mis määratakse kindlaks järgmiselt:

| a) | käesoleva määruse esimesel kohaldamisaastal määratakse STECFi nõuandest lähtuvalt iga püügikoormuse rühma lähtetasemeks vastavalt asjaomase liikmesriigi eelistustele 2004.–2006. või 2005.–2007. aasta keskmine püügikoormus kilovatt-püügipäevades; |
| --- | --- |

a)

käesoleva määruse esimesel kohaldamisaastal määratakse STECFi nõuandest lähtuvalt iga püügikoormuse rühma lähtetasemeks vastavalt asjaomase liikmesriigi eelistustele 2004.–2006. või 2005.–2007. aasta keskmine püügikoormus kilovatt-püügipäevades;

| b) | käesoleva määruse järgmistel kohaldamisaastatel on lähtetasemeks eelmise aasta maksimaalne lubatud püügikoormus. |
| --- | --- |

b)

käesoleva määruse järgmistel kohaldamisaastatel on lähtetasemeks eelmise aasta maksimaalne lubatud püügikoormus.

3.   Püügikoormuse rühmad, mille suhtes kohaldatakse maksimaalse lubatud püügikoormuse iga-aastast kohandamist, määratakse kindlaks järgmise põhjal:

| a) | iga püügikoormuse rühma laevade tursapüüki hinnatakse liikmesriikide poolt nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 199/2008 (kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta) (8) artiklite 18, 19 ja 20 kohaselt esitatud andmete alusel; |
| --- | --- |

a)

iga püügikoormuse rühma laevade tursapüüki hinnatakse liikmesriikide poolt nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 199/2008 (kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta) (8) artiklite 18, 19 ja 20 kohaselt esitatud andmete alusel;

| b) | iga I lisas sätestatud piirkonna kohta koostatakse nimekiri liidetud püügikoormuse rühmadest ja nende vastavatest tursapüügi kogustest, sealhulgas vette tagasilastav kogus. Nimekiri järjestatakse iga püügikoormuse rühma lõikes tursapüügi koguse kasvavas järjestuses; |
| --- | --- |

b)

iga I lisas sätestatud piirkonna kohta koostatakse nimekiri liidetud püügikoormuse rühmadest ja nende vastavatest tursapüügi kogustest, sealhulgas vette tagasilastav kogus. Nimekiri järjestatakse iga püügikoormuse rühma lõikes tursapüügi koguse kasvavas järjestuses;

| c) | kumulatiivne tursapüük arvutatakse punkti b kohaselt koostatud nimekirjade põhjal järgmiselt. Iga liidetud püügikoormuse rühma kohta arvutatakse kõnealuse püügikoormuse rühma tursapüügi ja nimekirjas talle eelnenud kõigi liidetud püügikoormuse rühmade tursapüügi summa; |
| --- | --- |

c)

kumulatiivne tursapüük arvutatakse punkti b kohaselt koostatud nimekirjade põhjal järgmiselt. Iga liidetud püügikoormuse rühma kohta arvutatakse kõnealuse püügikoormuse rühma tursapüügi ja nimekirjas talle eelnenud kõigi liidetud püügikoormuse rühmade tursapüügi summa;

| d) | punkti c kohaselt arvutatud kumulatiivne tursapüük arvutatakse protsendina kõigi sama piirkonna liidetud püügikoormuse rühmade kogutursapüügist. |
| --- | --- |

d)

punkti c kohaselt arvutatud kumulatiivne tursapüük arvutatakse protsendina kõigi sama piirkonna liidetud püügikoormuse rühmade kogutursapüügist.

4.   Kui liidetud püügikoormuse rühma lõike 3 punkti b kohaselt arvutatud kumulatiivne tursapüük on 20 % või üle selle, kohaldatakse asjaomaste püügikoormuse rühmade suhtes iga-aastast kohandamist. Asjaomaste rühmade maksimaalne lubatud püügikoormus arvutatakse järgmiselt:

| a) | artikli 7 või 8 kohaldamisel kohandatakse lähtetaset sama protsendimäära võrra, mis on nendes artiklites kehtestatud kalastussuremuse kohta; |
| --- | --- |

a)

artikli 7 või 8 kohaldamisel kohandatakse lähtetaset sama protsendimäära võrra, mis on nendes artiklites kehtestatud kalastussuremuse kohta;

| b) | artikli 9 kohaldamisel kohandatakse püügikoormuse lähtetaset sama protsendimäära võrra, kui palju vähendatakse lubatud kogupüüki. |
| --- | --- |

b)

artikli 9 kohaldamisel kohandatakse püügikoormuse lähtetaset sama protsendimäära võrra, kui palju vähendatakse lubatud kogupüüki.

5.   Lõikes 4 osutamata püügikoormuse rühmade maksimaalne lubatud püügikoormus hoitakse lähtetasemel.

Artikkel 13

Täiendava püügikoormuse eraldamine väga selektiivsete püügivahendite ja tursapüüki vältivate püügireiside jaoks

1.   Liikmesriigid võivad lõigetes 2 kuni 7 sätestatud tingimustel suurendada nende püügikoormuse rühmade maksimaalset lubatud püügikoormust, mille püügikoormust on kohandatud vastavalt artikli 12 lõikele 4.

2.   Maksimaalset lubatud püügikoormust võib suurendada selles püügikoormuse rühmas, mille laeva või laevade püügitegevus vastab järgmistele tingimustele:

| a) | püügitegevuse käigus on pardal üksnes üks reguleeritud püügivahend, mille tehnilistest omadustest tulenevalt sisaldab püütud saak STECFi poolt hinnatud teadusliku uurimuse kohaselt vähem kui 1 % turska (väga selektiivsed püügivahendid); |
| --- | --- |

a)

püügitegevuse käigus on pardal üksnes üks reguleeritud püügivahend, mille tehnilistest omadustest tulenevalt sisaldab püütud saak STECFi poolt hinnatud teadusliku uurimuse kohaselt vähem kui 1 % turska (väga selektiivsed püügivahendid);

| b) | püütud saak sisaldab vähem kui 5 % turska iga püügireisi kohta (tursapüüki vältivad püügireisid); |
| --- | --- |

b)

püütud saak sisaldab vähem kui 5 % turska iga püügireisi kohta (tursapüüki vältivad püügireisid);

| c) | püük toimub kooskõlas tursapüügi vältimise või tursa vette tagasi laskmise vähendamise kavaga, mis vähendab tursa kalastussuremust osalevate laevade seas vähemalt sama suurel määral kui artikli 12 lõikes 4 osutatud püügikoormuse kohandamine, või |
| --- | --- |

c)

püük toimub kooskõlas tursapüügi vältimise või tursa vette tagasi laskmise vähendamise kavaga, mis vähendab tursa kalastussuremust osalevate laevade seas vähemalt sama suurel määral kui artikli 12 lõikes 4 osutatud püügikoormuse kohandamine, või

| d) | püük toimub Šotimaast läände jäävas piirkonnas ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud ja IV lisas loetletud loksodroomide järjestikku ühendamisel saadud joonest läänes, tingimusel et osalevad laevad on varustatud satelliitsidel põhineva laevaseiresüsteemiga (VMS). |
| --- | --- |

d)

püük toimub Šotimaast läände jäävas piirkonnas ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud ja IV lisas loetletud loksodroomide järjestikku ühendamisel saadud joonest läänes, tingimusel et osalevad laevad on varustatud satelliitsidel põhineva laevaseiresüsteemiga (VMS).

3.   Lõikes 2 osutatud laevu jälgitakse sagedamini, eelkõige seoses järgmisega:

| a) | väga selektiivsete püügivahendite eranditu kasutamine asjaomastel püügireisidel vastavalt lõike 2 punktile a; |
| --- | --- |

a)

väga selektiivsete püügivahendite eranditu kasutamine asjaomastel püügireisidel vastavalt lõike 2 punktile a;

| b) | vette tagasi laskmise kogused vastavalt lõike 2 punktile b; |
| --- | --- |

b)

vette tagasi laskmise kogused vastavalt lõike 2 punktile b;

| c) | kalastussuremuse vähendamine kooskõlas lõike 2 punktiga c; |
| --- | --- |

c)

kalastussuremuse vähendamine kooskõlas lõike 2 punktiga c;

| d) | püük ja merre tagasilastud kalade hulk lõike 2 punktis d sätestatud joonest läänes, |
| --- | --- |

d)

püük ja merre tagasilastud kalade hulk lõike 2 punktis d sätestatud joonest läänes,

nende laevade suhtes kehtestatakse kord, mille kohaselt esitatakse liikmesriigile korrapäraselt andmeid nimetatud punktides sätestatud eritingimuste järgimise kohta.

4.   Käesoleva artikli kohane püügikoormuse kasv arvutatakse asjaomase püügikoormuse rühma iga laeva kohta, mis tegutseb lõike 2 punktides a, b, c ja d osutatud eritingimustel, ning selline kasv ei tohi olla suurem kogusest, mida on vaja artikli 12 lõikes 4 osutatud püügikoormuse kohandamise hüvitamiseks sellises tegevuses kasutatavate püügivahendite puhul.

5.   Kui liikmesriigid suurendavad eraldatud püügikoormust, teatavad nad sellest komisjonile selle aasta 30. aprilliks, mil püügikoormuse kohandamine hüvitatakse. Teatises esitatakse lõike 2 punktides a, b, c ja d osutatud eritingimustel tegutsevate laevade üksikasjalikud andmed, püügikoormuse rühma kuuluvate laevade eeldatav püügikoormus sellel aastal (liikmesriigi arvates), ning laeva püügikoormuse seire aluseks olevad tingimused, sealhulgas kontrollimise kord.

6.   Liikmesriik esitab komisjonile hiljemalt iga aasta 1. märtsiks aruande eelmise aasta püügitegevuses kasutatud püügikoormuste kohta.

7.   Komisjon palub STECFil igal aastal võrrelda lõike 2 punkti c kohaldamisest tulenevat tursa suremuse vähenemist vähenemisega, mis oleks võinud toimuda tulenevalt artikli 12 lõikes 4 osutatud püügikoormuse kohandamisest. Komisjon võib seda teavet arvestades teha ettepaneku kohandada püügikoormust, mida võib järgmisel aastal asjaomasele püügivahendite rühmale määrata.

Artikkel 14

Liikmesriigi kohustused

1.   Liikmesriik otsustab, millist meetodit kasutada maksimaalse lubatud püügikoormuse eraldamiseks tema lipu all sõitvatele üksikutele laevadele või laevarühmadele, pidades silmas mitmeid kriteeriume, näiteks järgmist:

| a) | hea kalapüügitava edendamine, sealhulgas andmete kogumise tõhustamine, kala vette tagasi laskmise vähendamine ja noorkaladele avaldatava mõju minimeerimine; |
| --- | --- |

a)

hea kalapüügitava edendamine, sealhulgas andmete kogumise tõhustamine, kala vette tagasi laskmise vähendamine ja noorkaladele avaldatava mõju minimeerimine;

| b) | koostööprogrammides osalemine, et vältida tursa tarbetut kaaspüüki; |
| --- | --- |

b)

koostööprogrammides osalemine, et vältida tursa tarbetut kaaspüüki;

| c) | vähene keskkonnamõju, sealhulgas väike kütusetarbimine ja väikesed kasvuhoonegaaside heitkogused; |
| --- | --- |

c)

vähene keskkonnamõju, sealhulgas väike kütusetarbimine ja väikesed kasvuhoonegaaside heitkogused;

| d) | püügivõimaluste eraldamise ja püügikvootide proportsionaalsus. |
| --- | --- |

d)

püügivõimaluste eraldamise ja püügikvootide proportsionaalsus.

2.   Liikmesriik annab oma lipu all sõitvatele laevadele, mis kalastavad mis tahes käesoleva määruse I lisas sätestatud piirkonnas ja kasutavad ühte käesoleva määruse I lisas nimetatud püügivahendite rühma kuuluvaid püügivahendeid, välja kalapüügiloa vastavalt 27. juuni 1994. aasta nõukogu määrusele (EÜ) nr 1627/94 (millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted). (9)

3.   Lõike 2 kohaselt välja antud kalapüügilubadega laevade püügivõimsus kokku, mida väljendatakse kilovattides (kW), ei tohi ühegi I lisas sätestatud piirkonna puhul ületada 2006. või 2007. aastal reguleeritud püügivahendeid kasutanud ja asjaomases geograafilises piirkonnas kalastanud laevade maksimaalset püügivõimsust.

4.   Liikmesriik koostab nimekirja laevadest, millel on lõikes 2 nimetatud püügiluba, peab seda nimekirja ning teeb nimekirja oma ametlikul veebisaidil komisjonile ja teistele liikmesriikidele kättesaadavaks.

Artikkel 15

Püügikoormuse reguleerimine

Liikmesriigid jälgivad oma laevastiku püügivõimsust ja tegevust püügikoormuse rühmade kaupa ja kui vastavalt artiklile 12 määratud püügikoormus läheneb maksimaalsele lubatud tasemele, võtavad nad asjakohaseid meetmeid, et tagada, et püügikoormus ei ületaks kehtestatud piirnorme.

Artikkel 16

Maksimaalse lubatud püügikoormuse vahetamine liikmesriikide vahel ja püügikoormuse taastamine

1.   Asjaomased liikmesriigid võivad kohandada artikli 11 kohaselt kindlaks määratud maksimaalset lubatud püügikoormust, pidades silmas:

| a) | määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohast kvootide vahetamist ja |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohast kvootide vahetamist ja

| b) | määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 23 lõike 4 ning määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4, artikli 23 lõike 1 ja artikli 32 lõike 2 kohaseid ümberjaotamisi ja/või mahaarvamisi. |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 23 lõike 4 ning määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4, artikli 23 lõike 1 ja artikli 32 lõike 2 kohaseid ümberjaotamisi ja/või mahaarvamisi.

2.   Liikmesriik, kes lõpetab püügikvootide vahetamise artiklis 3 nimetatud piirkondades ja kes peab mis tahes asjaomases püügikoormuse rühmas tegema täiendavaid jõupingutusi tagasi saadud püügikvootide kasutamiseks, võib kohandada artikli 12 kohaselt kindlaks määratud maksimaalset lubatud püügikoormust niivõrd, kui nimetatud liikmesriik kasutas sellist vahetamist artikli 12 lõikes 2 sätestatud lähtetasemete kindlaksmääramise võrdlusperioodidel. Püügikoormuse taastamisega kvoodi tagasi saanud liikmesriigis kaasneb kogu lubatud püügikoormuse vähendamine püügikvoodi tagastanud liikmesriigis sellises koguses, mille võrra viimati nimetatud liikmesriigi püügikoormuse rühmadel on kasutada väiksem püügikvoot, välja arvatud juhul, kui kvoodi tagastanud liikmesriik ei kasutanud vastavat püügikoormust eespool nimetatud lähtetasemete kindlaksmääramiseks.

3.   Olenemata artikli 17 lõikest 2 võivad liikmesriigid 2009. aastal muuta oma püügikoormuse jaotust, kandes üle püügikoormust ja -võimsust artiklis 3 osutatud geograafiliste piirkondade vahel, tingimusel, et see ülekandmine on seotud artikli 13 lõike 2 punktides a ja b osutatud kalapüügiga. Nendest ülekandmistest teatatakse komisjonile. Artikli 12 lõike 2 punktis a osutatud maksimaalset lubatud püügikoormust muudetakse sellele vastavalt.

Artikkel 17

Maksimaalse lubatud püügikoormuse vahetamine püügikoormuse rühmade vahel

1.   Liikmesriik võib muuta püügikoormuse jaotust, kandes püügivõimsust ühelt püügikoormuse rühmalt teisele vastavalt lõigetes 2 kuni 5 sätestatud tingimustele.

2.   Ülekandmine on lubatud püügivahendite rühmade, kuid mitte geograafiliste piirkondade vahel, tingimusel et asjaomane liikmesriik teatab komisjonile mõlema ülekandmises osaleva püügivahendite rühma viimase kolme aasta keskmise saagi püügiühiku kohta.

3.   Kui sellise püügivahendite rühma saak püügiühiku kohta, millelt püügikoormus üle kantakse, on suurem selle püügivahendite rühma saagist püügiühiku kohta, millele püügikoormus üle kantakse, tehakse ülekandmine üldjuhul alusel 1 kilovatt-püügipäev 1 kilovatt-püügipäeva kohta.

4.   Kui sellise püügivahendite rühma saak püügiühiku kohta, millelt püügikoormus üle kantakse, on väiksem selle püügivahendite rühma saagist püügiühiku kohta, millele püügikoormus üle kantakse, kohaldab liikmesriik parandustegurit selle püügivahendite rühma püügikoormuse suhtes, millele püügikoormus üle kantakse, et kompenseerida selle suuremat saaki püügiühiku kohta.

5.   Komisjon palub STECFil töötada välja standardsed parandustegurid, mida saaks kasutada püügikoormuse ülekandmise hõlbustamiseks selliste püügivahendite rühmade vahel, millel on erinev saak püügiühiku kohta.

IV   PEATÜKK

SEIRE, INSPEKTEERIMINE JA JÄRELEVALVE

Artikkel 18

Seos määrusega (EMÜ) nr 2847/93

Käesolevas peatükis sätestatud kontrollimeetmeid kohaldatakse lisaks määruses (EMÜ) nr 2847/93 ette nähtud kontrollimeetmetele.

Artikkel 19

Püügipäevikute kontroll

1.   Laevaseiresüsteemiga varustatud laevade puhul kontrollivad liikmesriigid laevaseiresüsteemi andmeid kasutades, kas kalapüügi seirekeskustele edastatud teave vastab püügipäevikusse kantud tegevusele. Ristkontrollide andmeid säilitatakse elektroonilisel kujul kolm aastat.

2.   Kõik liikmesriigid teevad oma ametlikul veebisaidil kättesaadavaks püügipäevikute ja lossimisdeklaratsioonide esitamiseks vajalikud kontaktandmed.

Artikkel 20

Kaalumine tursa esmakordsel lossimisel

1.   Kalalaeva kapten tagab, et kõik üle 300 kg tursakogused, mis on püütud artiklis 3 sätestatud piirkondades ja mida lossitakse ühenduse sadamas, kaalutakse pardal või lossimissadamas enne müümist või mujale transportimist. Kaalumiseks kasutatav kaal peab olema siseriikliku pädeva ametiasutuse poolt heaks kiidetud. Kaalumisel saadud arvväärtust kasutatakse määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 8 osutatud deklaratsiooni täitmiseks.

2.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid lubada tursa kaalumist kala enampakkumisel liikmesriigi territooriumil, tingimusel et lossimist on füüsiliselt kontrollitud ja kalakogused on enne otse kala enampakkumise toimumiskohta transportimist pitseeritud ning neid hoitakse pitseerituna kuni kaalumiseni. Transpordidokumendil kirjeldatakse lossimisel teostatud kontrolli üksikasju.

Artikkel 21

Kontrollikriteeriumid

Iga liikmesriik, kelle laevu käesolev määrus hõlmab, sätestab kontrolli erikriteeriumid. Need kriteeriumid vaadatakse korrapäraselt läbi pärast saadud tulemuste analüüsi. Kontrollikriteeriume arendatakse järk-järgult, kuni II lisas kindlaksmääratud kriteeriumid on saavutatud.

Artikkel 22

Ümberlaadimise keeld

Tursa ümberlaadimine merel on keelatud artiklis 3 sätestatud geograafilistes piirkondades.

Artikkel 23

Riiklikud kontrollimeetmete programmid

1.   Liikmesriigid, kelle laevu käesolev määrus hõlmab, koostavad riikliku kontrollimeetmete programmi vastavalt III lisale.

2.   Liikmesriigid, kelle laevu käesolev määrus hõlmab, teevad igal aastal enne 31. jaanuari komisjonile ja teistele käesoleva määrusega hõlmatud liikmesriikidele oma ametlikul veebisaidil kättesaadavaks oma riikliku kontrollimeetmete programmi koos selle rakendamise ajakavaga.

3.   Komisjon kutsub vähemalt korra aastas kokku kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee koosoleku, et hinnata käesoleva määrusega hõlmatud tursavarude riiklike kontrollimeetmete programmide täitmist ja tulemusi.

Artikkel 24

Eelnev teavitamine

1.   Niisuguse ühenduse kalalaeva kapten või tema esindaja, mille pardal on rohkem kui üks tonn turska, teatab vähemalt neli tundi enne liikmesriigi sadamasse või lossimiskohta sisenemist kõnealuse liikmesriigi pädevale asutusele järgmised andmed:

| a) | sadama või lossimiskoha nimi; |
| --- | --- |

a)

sadama või lossimiskoha nimi;

| b) | eeldatav sadamasse või lossimiskohta saabumise aeg; |
| --- | --- |

b)

eeldatav sadamasse või lossimiskohta saabumise aeg;

| c) | eluskaalu kogused kilogrammides iga liigi kohta, mida on pardal rohkem kui 50 kg. |
| --- | --- |

c)

eluskaalu kogused kilogrammides iga liigi kohta, mida on pardal rohkem kui 50 kg.

2.   Selle liikmesriigi pädevad asutused, kus kavatsetakse lossida rohkem kui üks tonn turska, võivad nõuda, et pardal asuva püügikoguse lossimine ei algaks enne, kui selleks on saadud kõnealuste asutuste luba.

3.   Ühenduse sellise kalalaeva kapten või tema esindaja, mis soovib merel ümber laadida või lossida pardal hoitavat mis tahes kogust või lossida kolmanda riigi sadamas või lossimispaigas, edastab lõikes 1 osutatud teabe lipuriigiks oleva liikmesriigi pädevale asutusele vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist või lossimist merel või enne kolmandas riigis lossimist.

Artikkel 25

Määratud sadamad

1.   Kui ühenduse kalalaevalt ühenduses lossitav tursakogus on suurem kui kaks tonni, tagab laeva kapten, et lossimised toimuvad ainult selleks määratud sadamates.

2.   Iga liikmesriik määrab sadamad, kus lossitakse üle kahe tonni suuruseid tursakoguseid.

3.   Iga liikmesriik teeb oma avalikul veebisaidil kättesaadavaks määratud sadamate nimekirja ja nende sadamate jaoks kehtestatud inspekteerimis- ja järelvalvemenetluse kirjelduse, sealhulgas iga lossimise käigus lossitud tursakoguste teatamise ja protokollimise tingimused.

Komisjon edastab selle teabe kõigile liikmesriikidele.

Artikkel 26

Lubatud hälve püügipäevikusse kantud koguste hindamisel

Erandina komisjoni 22. septembri 1983. aasta määruse (EMÜ) nr 2807/83 (millega sätestatakse liikmesriikide kalasaake käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad) (10) artikli 5 lõikest 2 on lubatud kõikumine pardal asuvate tursakoguste ja püügipäevikusse kantud koguste vahel 8 %.

Artikkel 27

Tursa eraldi hoidmine

Ühenduse kalalaeva pardal ei tohi üheski konteineris hoida ükskõik millist tursakogust segamini muud liiki mereorganismidega. Tursakonteinerid asetatakse hoidlasse muudest konteineritest eraldi.

Artikkel 28

Tursa transportimine

1.   Liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda, et kõik tursakogused, mis on püütud mõnes artiklis 3 määratletud geograafilises piirkonnas ning mida esmakordselt lossitakse selles liikmesriigis, kaalutakse enne esimesest lossimissadamast edasitransportimist kontrolöride juuresolekul. Tursa esmakordsel lossimisel artikli 24 kohaselt määratud sadamas kaalutakse liikmesriikide poolt volitatud kontrolöride juuresolekul representatiivsed proovid, mis moodustavad vähemalt 20 % lossitavatest kogustest, enne kui need esmakordselt müügiks pakutakse ja müüakse. Selleks esitavad liikmesriigid komisjonile ühe kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest üksikasjalikud andmed kasutatava proovivõtukorra kohta.

2.   Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 13 sätestatud tingimustest, mujale kui esmakordse lossimise kohta või importimiskohta transporditavatele üle 50 kg tursakogustele lisatakse koopia ühest nimetatud määruse artikli 8 lõikes 1 sätestatud deklaratsioonist, mis käsitleb transporditavaid tursakoguseid. Nimetatud määruse artikli 13 lõike 4 punktis b sätestatud erandit ei kohaldata.

Artikkel 29

Seire eriprogrammid

Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 34c lõikest 1 võivad asjaomaste tursavarude seire eriprogrammid kesta kauem kui kaks aastat alates nende jõustumiskuupäevast.

V   PEATÜKK

OTSUSTE TEGEMINE JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 30

Otsuste tegemise menetlus

Kui käesoleva määrusega on ette nähtud, et otsuse teeb nõukogu, teeb nõukogu otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal.

Artikkel 31

I lisa muutmine

Komisjon võib STECFi nõuandel muuta käesoleva määruse I lisa määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras ja järgmistest põhimõtetest lähtudes:

| a) | püügikoormuse rühmad kehtestatakse nii, et need oleksid püütavate bioloogiliste varude, siht- või kõrvalpüügi teel püütud kalade suuruse ning püügikoormuse rühmaga seotud kalapüügi keskkonnamõju poolest nii homogeensed kui võimalik; |
| --- | --- |

a)

püügikoormuse rühmad kehtestatakse nii, et need oleksid püütavate bioloogiliste varude, siht- või kõrvalpüügi teel püütud kalade suuruse ning püügikoormuse rühmaga seotud kalapüügi keskkonnamõju poolest nii homogeensed kui võimalik;

| b) | püügikoormuse rühmade arv ja suurus on sellised, et oleks tagatud kaitsevajadustele vastava halduskoormuse otstarbekus. |
| --- | --- |

b)

püügikoormuse rühmade arv ja suurus on sellised, et oleks tagatud kaitsevajadustele vastava halduskoormuse otstarbekus.

Artikkel 32

Üksikasjalikud eeskirjad

Käesoleva määruse artikli 11 lõike 3 ning artiklite 14, 16 ja 17 üksikasjalikud rakenduseeskirjad võib vastu võtta vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 osutatud menetlusele.

Artikkel 33

Euroopa Kalandusfondist antav abi

1.   Iga artiklis 1 osutatud nelja geograafilise piirkonna tursavarude puhul loetakse nendel aastatel, mil varu on väiksem kui artiklis 6 sätestatud asjaomane kudekarja biomassi ennetuslik tase, pikaajaline kava taastamiskavaks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 5 tähenduses ning määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 21 punkti a alapunkti i kohaldamisel.

2.   Iga artiklis 1 osutatud nelja geograafilise piirkonna tursavarude puhul loetakse nendel aastatel, mida ei ole käsitletud lõikes 1, pikaajaline kava majandamiskavaks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 6 tähenduses ning määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 21 punkti a alapunkti iv kohaldamisel.

Artikkel 34

Läbivaatamine

Komisjon hindab hiljemalt käesoleva määruse kolmandal kohaldamisaastal ja seejärel igal kolmandal käesoleva määruse kohaldamisaastal STEFCi nõuannete põhjal ja pärast asjaomase piirkondliku nõuandekomisjoniga konsulteerimist majandamismeetmete mõju asjaomastele tursavarudele ning nende varude püügile ning esitab vajadusel ettepanekuid meetmete kohta, et muuta käesolevat määrust.

Artikkel 35

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 423/2004 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 36

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BARNIER

---

(1)  21. oktoobri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 70, 9.3.2004, lk 8.

2

(3)  EÜT L 226, 29.8.1980, lk 48.

3

(4)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

4

(5)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.

5

(6)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

6

(7)  ELT L 223, 15.8.2006, lk 1.

7

(8)  ELT L 60, 5.2.2008, lk 1.

8

(9)  EÜT L 171, 6.7.1994, lk 7.

9

(10)  EÜT L 276, 10.10.1983, lk 1.

10

---

I LISA

Püügikoormuse rühmad määratletakse vastavalt ühele punktis 1 loetletud püügivahendite rühmale ja ühele punktis 2 loetletud geograafilisele piirkonnale.

1.   Püügivahendite rühmad

| a) | Põhjatraalid ja noodad (OTB, OTT, PTB, SDN, SSC, SPR) võrgusilma suurusega: | TR1 100 mm või üle selle |
| --- | --- | --- |

a)

Põhjatraalid ja noodad (OTB, OTT, PTB, SDN, SSC, SPR) võrgusilma suurusega:

TR1 100 mm või üle selle

| | TR2 70 mm või üle selle, kuid alla 100 mm |
| --- | --- |

TR2 70 mm või üle selle, kuid alla 100 mm

| | TR3 16 mm või üle selle, kuid alla 32 mm |
| --- | --- |

TR3 16 mm või üle selle, kuid alla 32 mm

| b) | Piimtraalid (TBB) võrgusilma suurusega: | BT1 120 mm või üle selle |
| --- | --- | --- |

b)

Piimtraalid (TBB) võrgusilma suurusega:

BT1 120 mm või üle selle

| | BT2 80 mm või üle selle, kuid alla 120 mm |
| --- | --- |

BT2 80 mm või üle selle, kuid alla 120 mm

| c) | Põhja kinnitatud võrgud (GN) |
| --- | --- |

c)

Põhja kinnitatud võrgud (GN)

| d) | Abarad (GT) |
| --- | --- |

d)

Abarad (GT)

| e) | Õngejadad (LL) |
| --- | --- |

e)

Õngejadad (LL)

2.   Geograafiliste piirkondade rühmad

Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmisi geograafilisi rühmi:

| a) | Kattegat; |
| --- | --- |

a)

Kattegat;

| b) | i) | Skagerrak; |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Skagerrak;

| ii) | ICESi IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat;
  ICESi IV püügipiirkond ja ICESi IIa püügipiirkonna EÜ veed; |
| --- | --- |

ii)

ICESi IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat;

ICESi IV püügipiirkond ja ICESi IIa püügipiirkonna EÜ veed;

| iii) | ICESi VIId püügipiirkond; |
| --- | --- |

iii)

ICESi VIId püügipiirkond;

| c) | ICESi VIIa püügipiirkond; |
| --- | --- |

c)

ICESi VIIa püügipiirkond;

| d) | ICESi VIa püügipiirkond. |
| --- | --- |

d)

ICESi VIa püügipiirkond.

---

II LISA

KONTROLLI ERIKRITEERIUMID

Eesmärk

| 1. | Iga liikmesriik kehtestab kontrolli erikriteeriumid vastavalt käesolevale lisale. |
| --- | --- |

1.

Iga liikmesriik kehtestab kontrolli erikriteeriumid vastavalt käesolevale lisale.

Strateegia

| 2. | Kalapüügi kontroll ja järelevalve keskenduvad laevadele, mis võivad püüda turska. Tursa transpordi ja turustamise pistelist kontrolli kasutatakse täiendava ristkontrolli mehhanismina, et hinnata kontrolli ja järelevalve tõhusust. |
| --- | --- |

2.

Kalapüügi kontroll ja järelevalve keskenduvad laevadele, mis võivad püüda turska. Tursa transpordi ja turustamise pistelist kontrolli kasutatakse täiendava ristkontrolli mehhanismina, et hinnata kontrolli ja järelevalve tõhusust.

Prioriteedid

| 3. | Kalapüügivahendite eri liikide puhul seatakse prioriteedid erinevalt, sõltuvalt sellest, mil määral mõjutavad laevu püügivõimaluste piirangud. Seetõttu sätestab iga liikmesriik konkreetsed prioriteedid. |
| --- | --- |

3.

Kalapüügivahendite eri liikide puhul seatakse prioriteedid erinevalt, sõltuvalt sellest, mil määral mõjutavad laevu püügivõimaluste piirangud. Seetõttu sätestab iga liikmesriik konkreetsed prioriteedid.

Sihtkriteeriumid

| 4. | Hiljemalt üks kuu pärast käesoleva määruse jõustumist rakendavad liikmesriigid oma kontrollikavu, arvestades alljärgnevalt sätestatud sihte.
  Liikmesriigid määravad kindlaks kohaldatava proovivõtustrateegia ning kirjeldavad seda.
  Komisjonile antakse taotluse korral juurdepääs proovivõtukavale, mida liikmesriik kasutab.






  a) | Sadamates kontrollimise tase
  Üldiselt on eesmärk saavutada täpsus, mis on vähemalt võrdne täpsusega, mis saavutataks tavalise pistelise proovivõtu meetodiga, mille puhul kontrollitakse kõigist liikmesriigis 20 % tursa lossimistest. |
| --- | --- | --- |

4.

Hiljemalt üks kuu pärast käesoleva määruse jõustumist rakendavad liikmesriigid oma kontrollikavu, arvestades alljärgnevalt sätestatud sihte.

Liikmesriigid määravad kindlaks kohaldatava proovivõtustrateegia ning kirjeldavad seda.

Komisjonile antakse taotluse korral juurdepääs proovivõtukavale, mida liikmesriik kasutab.

a)

Sadamates kontrollimise tase

Üldiselt on eesmärk saavutada täpsus, mis on vähemalt võrdne täpsusega, mis saavutataks tavalise pistelise proovivõtu meetodiga, mille puhul kontrollitakse kõigist liikmesriigis 20 % tursa lossimistest.

| b) | Turustamise kontrolli tase
  Kontrollitakse 5 % oksjonimüügiks pakutavast tursakogusest. |
| --- | --- |

b)

Turustamise kontrolli tase

Kontrollitakse 5 % oksjonimüügiks pakutavast tursakogusest.

| c) | Merel kontrollimise tase
  Paindlik kriteerium: sätestatakse pärast iga piirkonna püügitegevuse üksikasjalikku analüüsi. Merel kontrollimise kriteeriumid on seotud tursavarude majandamise piirkonnas merel viibitud patrullipäevade arvuga, kusjuures eripiirkondade patrullipäevade jaoks võib kasutada eraldi kriteeriumi. |
| --- | --- |

c)

Merel kontrollimise tase

Paindlik kriteerium: sätestatakse pärast iga piirkonna püügitegevuse üksikasjalikku analüüsi. Merel kontrollimise kriteeriumid on seotud tursavarude majandamise piirkonnas merel viibitud patrullipäevade arvuga, kusjuures eripiirkondade patrullipäevade jaoks võib kasutada eraldi kriteeriumi.

| d) | Õhuseire tase
  Paindlik kriteerium: sätestatakse pärast igas piirkonnas teostatud kalapüügi üksikasjalikku analüüsi, võttes arvesse liikmesriikide käsutuses olevaid ressursse. |
| --- | --- |

d)

Õhuseire tase

Paindlik kriteerium: sätestatakse pärast igas piirkonnas teostatud kalapüügi üksikasjalikku analüüsi, võttes arvesse liikmesriikide käsutuses olevaid ressursse.

---

III LISA

RIIKLIKE KONTROLLIMEETMETE PROGRAMMIDE SISU

Riiklike kontrollimeetmete programmide eesmärk on täpsustada muu hulgas järgmist:

1.   Kontrollivahendid

Inimressursid

| a) | Kaldal ja merel tegutsevate inspektorite arv ning nende lähetamise ajavahemikud ja vööndid. |
| --- | --- |

a)

Kaldal ja merel tegutsevate inspektorite arv ning nende lähetamise ajavahemikud ja vööndid.

Tehnilised vahendid

| b) | Patrull-laevade ja õhusõidukite arv ning nende lähetamise ajavahemikud ja vööndid. |
| --- | --- |

b)

Patrull-laevade ja õhusõidukite arv ning nende lähetamise ajavahemikud ja vööndid.

Rahalised vahendid

| c) | Inimressursside, patrull-laevade ja õhusõidukite lähetamise eelarve. |
| --- | --- |

c)

Inimressursside, patrull-laevade ja õhusõidukite lähetamise eelarve.

2.   Kalapüügiga seotud teabe elektrooniline registreerimine ja edastamine

Artiklite 19, 23, 24 ja 25 täitmise tagamiseks rakendatud süsteemide kirjeldus.

3.   Sadamate määramine

Vajaduse korral tursa lossimiseks määratud sadamate nimekiri kooskõlas artikliga 25.

4.   Teavitamine enne lossimist

Artikli 24 täitmise tagamiseks rakendatud süsteemide kirjeldus.

5.   Lossimiste kontroll

Artiklite 19, 20, 21 ja 28 järgimise tagamiseks rakendatud vahendite ja/või süsteemide kirjeldus.

6.   Kontrollimise kord

Riiklikes kontrollimeetmete programmides täpsustatakse kord, mida järgitakse:

| a) | merel ja maal teostatava kontrolli puhul; |
| --- | --- |

a)

merel ja maal teostatava kontrolli puhul;

| b) | suhtlemisel teiste liikmesriikide määratud pädevate asutustega, kes vastutavad tursaga seotud riiklike kontrollimeetmete programmi eest; |
| --- | --- |

b)

suhtlemisel teiste liikmesriikide määratud pädevate asutustega, kes vastutavad tursaga seotud riiklike kontrollimeetmete programmi eest;

| c) | ühise järelevalve puhul ja inspektorite vahetamisel, sealhulgas teiste liikmesriikide vetes töötavate inspektorite pädevuste ja volituste kirjeldus. |
| --- | --- |

c)

ühise järelevalve puhul ja inspektorite vahetamisel, sealhulgas teiste liikmesriikide vetes töötavate inspektorite pädevuste ja volituste kirjeldus.

---

IV LISA

Artikli 13 lõike 2 punktis d osutatud joon

Artikli 13 lõike 2 punktis d osutatud joon saadakse, ühendatakse järjestikku loksodroomid, mille ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohased koordinaadid on järgmised:

| | 54 °30′N, 10 °35′W |
| --- | --- |

54 °30′N, 10 °35′W

| | 55 °20′N, 9 °50′W |
| --- | --- |

55 °20′N, 9 °50′W

| | 55 °30′N, 9 °20′W |
| --- | --- |

55 °30′N, 9 °20′W

| | 56 °40′N, 8 °55′W |
| --- | --- |

56 °40′N, 8 °55′W

| | 57 °0′N, 9 °0′W |
| --- | --- |

57 °0′N, 9 °0′W

| | 57 °20′N, 9 °20′W |
| --- | --- |

57 °20′N, 9 °20′W

| | 57 °50′N, 9 °20′W |
| --- | --- |

57 °50′N, 9 °20′W

| | 58 °10′N, 9 °0′W |
| --- | --- |

58 °10′N, 9 °0′W

| | 58 °40′N, 7 °40′W |
| --- | --- |

58 °40′N, 7 °40′W

| | 59 °0′N, 7 °30′W |
| --- | --- |

59 °0′N, 7 °30′W

| | 59 °20′N, 6 °30′W |
| --- | --- |

59 °20′N, 6 °30′W

| | 59 °40′N, 6 °5′W |
| --- | --- |

59 °40′N, 6 °5′W

| | 59 °40′N, 5 °30′W |
| --- | --- |

59 °40′N, 5 °30′W

| | 60 °0′N, 4 °50′W |
| --- | --- |

60 °0′N, 4 °50′W

| | 60 °15′N, 4 °0′W. |
| --- | --- |

60 °15′N, 4 °0′W.

---

| 24.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/34 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/34

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1343/2008,

23. detsember 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. detsembril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | CR | 110,3 |
| MA | 71,6 |
| TR | 99,2 |
| ZZ | 93,7 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 69,8 |
| TR | 134,4 |
| ZZ | 123,8 |
| 0709 90 70 | MA | 140,8 |
| TR | 110,0 |
| ZZ | 125,4 |
| 0805 10 20 | AR | 13,6 |
| BR | 44,6 |
| EG | 51,8 |
| MA | 70,1 |
| TR | 83,0 |
| UY | 30,6 |
| ZA | 57,3 |
| ZW | 31,4 |
| ZZ | 47,8 |
| 0805 20 10 | MA | 74,9 |
| TR | 64,0 |
| ZZ | 69,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 50,3 |
| IL | 66,4 |
| MA | 78,8 |
| TR | 63,9 |
| ZZ | 64,9 |
| 0805 50 10 | MA | 64,0 |
| TR | 52,1 |
| ZZ | 58,1 |
| 0808 10 80 | CA | 79,3 |
| CN | 75,1 |
| MK | 37,6 |
| US | 93,0 |
| ZA | 118,0 |
| ZZ | 80,6 |
| 0808 20 50 | CN | 73,2 |
| TR | 35,0 |
| US | 121,1 |
| ZZ | 76,4 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

CR

110,3

MA

71,6

TR

99,2

ZZ

93,7

0707 00 05

JO

167,2

MA

69,8

TR

134,4

ZZ

123,8

0709 90 70

MA

140,8

TR

110,0

ZZ

125,4

0805 10 20

AR

13,6

BR

44,6

EG

51,8

MA

70,1

TR

83,0

UY

30,6

ZA

57,3

ZW

31,4

ZZ

47,8

0805 20 10

MA

74,9

TR

64,0

ZZ

69,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

50,3

IL

66,4

MA

78,8

TR

63,9

ZZ

64,9

0805 50 10

MA

64,0

TR

52,1

ZZ

58,1

0808 10 80

CA

79,3

CN

75,1

MK

37,6

US

93,0

ZA

118,0

ZZ

80,6

0808 20 50

CN

73,2

TR

35,0

US

121,1

ZZ

76,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 24.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/36

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1344/2008,

23. detsember 2008,

määrusega (EMÜ) nr 3846/87 eksporditoetuste jaoks kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri avaldamise kohta aastal 2009

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 17. detsembri 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 3846/87, millega kehtestatakse põllumajandustoodete nomenklatuur eksporditoetuste jaoks, (2) eriti selle artikli 3 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

Eksporditoetuste nomenklatuur tuleks 1. jaanuari 2009. aasta seisuga avaldada täies mahus sellisena, nagu see tuleneb põllumajandustoodete ekspordikavasid käsitlevate määruste sätetest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EMÜ) nr 3846/87 muudetakse järgmiselt:

| 1) | I lisa asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga; |
| --- | --- |

1)

I lisa asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga;

| 2) | II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga. |
| --- | --- |

2)

II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1.

2

---

I LISA

„I LISA

PÕLLUMAJANDUSTOODETE NOMENKLATUUR EKSPORDITOETUSTE JAOKS

1.   Teravili ning nisu- ja rukkipüül, -tangud või lihtjahu

| CN-kood | Kauba kirjeldus | Tootekood |
| --- | --- | --- |
| 1001 | Nisu ja meslin: | |
| 1001 10 00 | – kõva nisu: | |
| – – seemneks | 1001 10 00 9200 |
| – – muu | 1001 10 00 9400 |
| ex 1001 90 | – muu: | |
| – – muu speltanisu, harilik nisu ja meslin: | |
| 1001 90 91 | – – – harilik nisu ja meslin seemneks | 1001 90 91 9000 |
| 1001 90 99 | – – – muu | 1001 90 99 9000 |
| 1002 00 00 | Rukis | 1002 00 00 9000 |
| 1003 00 | Oder: | |
| 1003 00 10 | – seemneks | 1003 00 10 9000 |
| 1003 00 90 | – muu | 1003 00 90 9000 |
| 1004 00 00 | Kaer: | |
| – seemneks | 1004 00 00 9200 |
| – muu | 1004 00 00 9400 |
| 1005 | Maisiterad: | |
| ex 1005 10 | – seemneks: | |
| 1005 10 90 | – – muu | 1005 10 90 9000 |
| 1005 90 00 | – muu | 1005 90 00 9000 |
| 1007 00 | Terasorgo: | |
| 1007 00 90 | – muu | 1007 00 90 9000 |
| ex 1008 | Tatar, hirss ja kanaari paelrohi; muu teravili: | |
| 1008 20 00 | – hirss | 1008 20 00 9000 |
| 1101 00 | Püülijahu nisust või meslinist: | |
| – nisujahu: | |
| 1101 00 11 | – – kõvast nisust | 1101 00 11 9000 |
| 1101 00 15 | – – harilikust nisust ja speltanisust: | |
| – – – tuhasusega 0–600 mg/100 g | 1101 00 15 9100 |
| – – – tuhasusega 601–900 mg/100 g | 1101 00 15 9130 |
| – – – tuhasusega 901–1 100 mg/100 g | 1101 00 15 9150 |
| – – – tuhasusega 1 101–1 650 mg/100 g | 1101 00 15 9170 |
| – – – tuhasusega 1 651–1 900 mg/100 g | 1101 00 15 9180 |
| – – – tuhasusega üle 1 900 mg/100 g | 1101 00 15 9190 |
| 1101 00 90 | – meslinijahu | 1101 00 90 9000 |
| ex 1102 | Püülijahu muudest teraviljadest kui nisu või meslin: | |
| 1102 10 00 | – Rukkijahu: | |
| – – tuhasusega 0–1 400 mg/100 g | 1102 10 00 9500 |
| – – tuhasusega 1 400–2 000 mg/100 g | 1102 10 00 9700 |
| – – tuhasusega üle 2 000 mg/100 g | 1102 10 00 9900 |
| ex 1103 | Tangud, lihtjahu ja graanulid teraviljast: | |
| – tangud ja lihtjahu:: | |
| 1103 11 | – – nisust: | |
| 1103 11 10 | – – – kõvast nisust: | |
| – – – – tuhasusega 0–1 300 mg/100 g: | |
| – – – – – lihtjahu, mille massist alla 10 % läbib sõela, mille avade suurus on 0,160 mm | 1103 11 10 9200 |
| – – – – – muu | 1103 11 10 9400 |
| – – – – tuhasusega üle 1 300 mg/100 g | 1103 11 10 9900 |
| 1103 11 90 | – – – harilikust nisust ja speltanisust: | |
| – – – – tuhasusega 0–600 mg/100 g | 1103 11 90 9200 |
| – – – – tuhasusega üle 600 mg/100 g | 1103 11 90 9800 |

CN-kood

Kauba kirjeldus

Tootekood

1001

Nisu ja meslin:

1001 10 00

– kõva nisu:

– – seemneks

1001 10 00 9200

– – muu

1001 10 00 9400

ex 1001 90

– muu:

– – muu speltanisu, harilik nisu ja meslin:

1001 90 91

– – – harilik nisu ja meslin seemneks

1001 90 91 9000

1001 90 99

– – – muu

1001 90 99 9000

1002 00 00

Rukis

1002 00 00 9000

1003 00

Oder:

1003 00 10

– seemneks

1003 00 10 9000

1003 00 90

– muu

1003 00 90 9000

1004 00 00

Kaer:

– seemneks

1004 00 00 9200

– muu

1004 00 00 9400

1005

Maisiterad:

ex 1005 10

– seemneks:

1005 10 90

– – muu

1005 10 90 9000

1005 90 00

– muu

1005 90 00 9000

1007 00

Terasorgo:

1007 00 90

– muu

1007 00 90 9000

ex 1008

Tatar, hirss ja kanaari paelrohi; muu teravili:

1008 20 00

– hirss

1008 20 00 9000

1101 00

Püülijahu nisust või meslinist:

– nisujahu:

1101 00 11

– – kõvast nisust

1101 00 11 9000

1101 00 15

– – harilikust nisust ja speltanisust:

– – – tuhasusega 0–600 mg/100 g

1101 00 15 9100

– – – tuhasusega 601–900 mg/100 g

1101 00 15 9130

– – – tuhasusega 901–1 100 mg/100 g

1101 00 15 9150

– – – tuhasusega 1 101–1 650 mg/100 g

1101 00 15 9170

– – – tuhasusega 1 651–1 900 mg/100 g

1101 00 15 9180

– – – tuhasusega üle 1 900 mg/100 g

1101 00 15 9190

1101 00 90

– meslinijahu

1101 00 90 9000

ex 1102

Püülijahu muudest teraviljadest kui nisu või meslin:

1102 10 00

– Rukkijahu:

– – tuhasusega 0–1 400 mg/100 g

1102 10 00 9500

– – tuhasusega 1 400–2 000 mg/100 g

1102 10 00 9700

– – tuhasusega üle 2 000 mg/100 g

1102 10 00 9900

ex 1103

Tangud, lihtjahu ja graanulid teraviljast:

– tangud ja lihtjahu::

1103 11

– – nisust:

1103 11 10

– – – kõvast nisust:

– – – – tuhasusega 0–1 300 mg/100 g:

– – – – – lihtjahu, mille massist alla 10 % läbib sõela, mille avade suurus on 0,160 mm

1103 11 10 9200

– – – – – muu

1103 11 10 9400

– – – – tuhasusega üle 1 300 mg/100 g

1103 11 10 9900

1103 11 90

– – – harilikust nisust ja speltanisust:

– – – – tuhasusega 0–600 mg/100 g

1103 11 90 9200

– – – – tuhasusega üle 600 mg/100 g

1103 11 90 9800

2.   Riis ja purustatud riis

| CN-kood | Kauba kirjeldus | Tootekood |
| --- | --- | --- |
| 1006 | Riis: | |
| 1006 20 | – kooritud (pruun) riis: | |
| – – aurutatud: | |
| 1006 20 11 | – – – ümarateraline | 1006 20 11 9000 |
| 1006 20 13 | – – – keskmiseteraline | 1006 20 13 9000 |
| – – – pikateraline: | |
| 1006 20 15 | – – – – tera pikkuse ja laiuse suhe suurem kui 2, kuid väiksem kui 3 | 1006 20 15 9000 |
| 1006 20 17 | – – – – tera pikkuse ja laiuse suhe vähemalt 3 | 1006 20 17 9000 |
| – – muu: | |
| 1006 20 92 | – – – ümarateraline | 1006 20 92 9000 |
| 1006 20 94 | – – – keskmiseteraline | 1006 20 94 9000 |
| – – – pikateraline: | |
| 1006 20 96 | – – – – tera pikkuse ja laiuse suhe suurem kui 2, kuid väiksem kui 3 | 1006 20 96 9000 |
| 1006 20 98 | – – – – tera pikkuse ja laiuse suhe vähemalt 3 | 1006 20 98 9000 |
| 1006 30 | – poolkroovitud või kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glaseeritud või glaseerimata: | |
| – – poolkroovitud riis: | |
| – – – aurutatud: | |
| 1006 30 21 | – – – – ümarateraline | 1006 30 21 9000 |
| 1006 30 23 | – – – – keskmiseteraline | 1006 30 23 9000 |
| – – – – pikateraline: | |
| 1006 30 25 | – – – – – tera pikkuse ja laiuse suhe suurem kui 2, kuid väiksem kui 3 | 1006 30 25 9000 |
| 1006 30 27 | – – – – – tera pikkuse ja laiuse suhe vähemalt 3 | 1006 30 27 9000 |
| – – – muu: | |
| 1006 30 42 | – – – – ümarateraline | 1006 30 42 9000 |
| 1006 30 44 | – – – – keskmiseteraline | 1006 30 44 9000 |
| – – – – pikateraline: | |
| 1006 30 46 | – – – – – tera pikkuse ja laiuse suhe suurem kui 2, kuid väiksem kui 3 | 1006 30 46 9000 |
| 1006 30 48 | – – – – – tera pikkuse ja laiuse suhe vähemalt 3 | 1006 30 48 9000 |
| – – kroovitud riis: | |
| – – – aurutatud: | |
| 1006 30 61 | – – – – ümarateraline: | |
| – – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg | 1006 30 61 9100 |
| – – – – – muu | 1006 30 61 9900 |
| 1006 30 63 | – – – – keskmiseteraline: | |
| – – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg | 1006 30 63 9100 |
| – – – – – muu | 1006 30 63 9900 |
| – – – – pikateraline: | |
| 1006 30 65 | – – – – – tera pikkuse ja laiuse suhe suurem kui 2, kuid väiksem kui 3: | |
| – – – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg | 1006 30 65 9100 |
| – – – – – – muu | 1006 30 65 9900 |
| 1006 30 67 | – – – – – tera pikkuse ja laiuse suhe vähemalt 3: | |
| – – – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg | 1006 30 67 9100 |
| – – – – – – muu | 1006 30 67 9900 |
| – – – muu: | |
| 1006 30 92 | – – – – ümarateraline: | |
| – – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg | 1006 30 92 9100 |
| – – – – – muu | 1006 30 92 9900 |
| 1006 30 94 | – – – – keskmiseteraline: | |
| – – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg | 1006 30 94 9100 |
| – – – – – muu | 1006 30 94 9900 |
| – – – – pikateraline: | |
| 1006 30 96 | – – – – – tera pikkuse ja laiuse suhe suurem kui 2, kuid väiksem kui 3: | |
| – – – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg | 1006 30 96 9100 |
| – – – – – – muu | 1006 30 96 9900 |
| 1006 30 98 | – – – – – tera pikkuse ja laiuse suhe vähemalt 3: | |
| – – – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg | 1006 30 98 9100 |
| – – – – – – muu | 1006 30 98 9900 |
| 1006 40 00 | – purustatud riis | 1006 40 00 9000 |

CN-kood

Kauba kirjeldus

Tootekood

1006

Riis:

1006 20

– kooritud (pruun) riis:

– – aurutatud:

1006 20 11

– – – ümarateraline

1006 20 11 9000

1006 20 13

– – – keskmiseteraline

1006 20 13 9000

– – – pikateraline:

1006 20 15

– – – – tera pikkuse ja laiuse suhe suurem kui 2, kuid väiksem kui 3

1006 20 15 9000

1006 20 17

– – – – tera pikkuse ja laiuse suhe vähemalt 3

1006 20 17 9000

– – muu:

1006 20 92

– – – ümarateraline

1006 20 92 9000

1006 20 94

– – – keskmiseteraline

1006 20 94 9000

– – – pikateraline:

1006 20 96

– – – – tera pikkuse ja laiuse suhe suurem kui 2, kuid väiksem kui 3

1006 20 96 9000

1006 20 98

– – – – tera pikkuse ja laiuse suhe vähemalt 3

1006 20 98 9000

1006 30

– poolkroovitud või kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glaseeritud või glaseerimata:

– – poolkroovitud riis:

– – – aurutatud:

1006 30 21

– – – – ümarateraline

1006 30 21 9000

1006 30 23

– – – – keskmiseteraline

1006 30 23 9000

– – – – pikateraline:

1006 30 25

– – – – – tera pikkuse ja laiuse suhe suurem kui 2, kuid väiksem kui 3

1006 30 25 9000

1006 30 27

– – – – – tera pikkuse ja laiuse suhe vähemalt 3

1006 30 27 9000

– – – muu:

1006 30 42

– – – – ümarateraline

1006 30 42 9000

1006 30 44

– – – – keskmiseteraline

1006 30 44 9000

– – – – pikateraline:

1006 30 46

– – – – – tera pikkuse ja laiuse suhe suurem kui 2, kuid väiksem kui 3

1006 30 46 9000

1006 30 48

– – – – – tera pikkuse ja laiuse suhe vähemalt 3

1006 30 48 9000

– – kroovitud riis:

– – – aurutatud:

1006 30 61

– – – – ümarateraline:

– – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg

1006 30 61 9100

– – – – – muu

1006 30 61 9900

1006 30 63

– – – – keskmiseteraline:

– – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg

1006 30 63 9100

– – – – – muu

1006 30 63 9900

– – – – pikateraline:

1006 30 65

– – – – – tera pikkuse ja laiuse suhe suurem kui 2, kuid väiksem kui 3:

– – – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg

1006 30 65 9100

– – – – – – muu

1006 30 65 9900

1006 30 67

– – – – – tera pikkuse ja laiuse suhe vähemalt 3:

– – – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg

1006 30 67 9100

– – – – – – muu

1006 30 67 9900

– – – muu:

1006 30 92

– – – – ümarateraline:

– – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg

1006 30 92 9100

– – – – – muu

1006 30 92 9900

1006 30 94

– – – – keskmiseteraline:

– – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg

1006 30 94 9100

– – – – – muu

1006 30 94 9900

– – – – pikateraline:

1006 30 96

– – – – – tera pikkuse ja laiuse suhe suurem kui 2, kuid väiksem kui 3:

– – – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg

1006 30 96 9100

– – – – – – muu

1006 30 96 9900

1006 30 98

– – – – – tera pikkuse ja laiuse suhe vähemalt 3:

– – – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg

1006 30 98 9100

– – – – – – muu

1006 30 98 9900

1006 40 00

– purustatud riis

1006 40 00 9000

3.   Teraviljatooted

| CN-kood | Kauba kirjeldus | Tootekood |
| --- | --- | --- |
| ex 1102 | Püülijahu muudest teraviljadest kui nisu või meslin: | |
| ex 1102 20 | – maisijahu: | |
| ex 1102 20 10 | – – rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist: | |
| – – – rasvasisaldusega kuni 1,3 % massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,8 % kuivaine massist (2) | 1102 20 10 9200 |
| – – – rasvasisaldusega üle 1,3 %, kuid mitte üle 1,5 % massist ja toorkiusisaldusega kuni 1 % kuivaine massist (2) | 1102 20 10 9400 |
| ex 1102 20 90 | – – muu: | |
| – – – rasvasisaldusega üle 1,5 %, kuid mitte üle 1,7 % massist, ja toorkiusisaldusega kuni 1 % kuivaine massist (2) | 1102 20 90 9200 |
| ex 1102 90 | – muu: | |
| 1102 90 10 | – – odrajahu: | |
| – – – tuhasusega kuni 0,9 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist | 1102 90 10 9100 |
| – – – muu | 1102 90 10 9900 |
| ex 1102 90 30 | – – kaerajahu: | |
| – – – tuhasusega kuni 2,3 % kuivaine massist, toorkiusisaldusega kuni 1,8 % kuivaine massist ja niiskusesisaldusega kuni 11 % massist ning peroksidaas peaaegu täielikult inaktiveeritud | 1102 90 30 9100 |
| ex 1103 | Tangud, lihtjahu ja graanulid teraviljast: | |
| – tangud ja lihtjahu: | |
| ex 1103 13 | – – maisist: | |
| ex 1103 13 10 | – – – rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist: | |
| – – – – rasvasisaldusega kuni 0,9 % massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,6 % kuivaine massist ning millest kuni 30 % läbib sõela, mille avade suurus on 315 mikromeetrit, ja kuni 5 % läbib sõela, mille avade suurus on 150 mikromeetrit (3) | 1103 13 10 9100 |
| – – – – rasvasisaldusega üle 0,9 %, kuid mitte üle 1,3 % massist, ja toorkiusisaldusega kuni 0,8 % kuivaine massist, ning millest kuni 30 % läbib sõela, mille avade suurus on 315 mikromeetrit, ja kuni 5 % läbib sõela, mille avade suurus on 150 mikromeetrit (3) | 1103 13 10 9300 |
| – – – – rasvasisaldusega üle 1,3 %, kuid mitte üle 1,5 % massist, ja toorkiusisaldusega kuni 1,0 % kuivaine massist, ning millest kuni 30 % läbib sõela, mille avade suurus on 315 mikromeetrit, ja kuni 5 % läbib sõela, mille avade suurus on 150 mikromeetrit (3) | 1103 13 10 9500 |
| ex 1103 13 90 | – – – muu: | |
| – – – – rasvasisaldusega üle 1,5 %, kuid mitte üle 1,7 % massist, ja toorkiusisaldusega kuni 1 % kuivaine massist, ning millest kuni 30 % läbib sõela, mille avade suurus on 315 mikromeetrit, ja kuni 5 % läbib sõela, mille avade suurus on 150 mikromeetrit (3) | 1103 13 90 9100 |
| ex 1103 19 | – – muust teraviljast: | |
| 1103 19 10 | – – – rukkist | 1103 19 10 9000 |
| ex 1103 19 30 | – – – odrast: | |
| – – – – tuhasusega kuni 1 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist | 1103 19 30 9100 |
| ex 1103 19 40 | – – – kaerast: | |
| – – – – tuhasusega kuni 2,3 % kuivaine massist, integumendisisaldusega kuni 0,1 %, niiskusesisaldusega kuni 11 % ning peroksidaas peaaegu täielikult inaktiveeritud | 1103 19 40 9100 |
| ex 1103 20 | – graanulid: | |
| 1103 20 20 | – – odrast | 1103 20 20 9000 |
| 1103 20 60 | – – nisust | 1103 20 60 9000 |
| ex 1104 | Muul viisil töödeldud teravili (näiteks kroovitud, valtsitud, helvestatud, poleeritud, lõigatud või jämedalt purustatud), v.a rubriiki 1006 kuuluv riis; terved, valtsitud, helvestatud või jahvatatud teraviljaidud: | |
| – valtsitud või helvestatud terad: | |
| ex 1104 12 | – – kaerast: | |
| ex 1104 12 90 | – – – helvestatud: | |
| – – – – tuhasusega kuni 2,3 % kuivaine massist, integumendisisaldusega kuni 0,1 %, niiskusesisaldusega kuni 12 % ning peroksidaas peaaegu täielikult inaktiveeritud | 1104 12 90 9100 |
| – – – – tuhasusega kuni 2,3 % kuivaine massist, integumendisisaldusega üle 0,1 %, kuid mitte üle 1,5 %, niiskusesisaldusega kuni 12 % ning peroksidaas peaaegu täielikult inaktiveeritud | 1104 12 90 9300 |
| ex 1104 19 | – – muust teraviljast: | |
| 1104 19 10 | – – – nisust | 1104 19 10 9000 |
| ex 1104 19 50 | – – – maisist: | |
| – – – – helvestatud: | |
| – – – – – rasvasisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,7 % kuivaine massist (3) | 1104 19 50 9110 |
| – – – – – rasvasisaldusega üle 0,9 %, kuid mitte üle 1,3 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,8 % kuivaine massist (3) | 1104 19 50 9130 |
| – – – odrast: | |
| ex 1104 19 69 | – – – – helvestatud: | |
| – – – – – tuhasusega kuni 1 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist | 1104 19 69 9100 |
| – muul viisil töödeldud terad (näiteks kroovitud, poleeritud, lõigatud või jämedalt purustatud): | |
| ex 1104 22 | – – kaerast: | |
| ex 1104 22 20 | – – – kroovitud (lüditud või kestast vabastatud): | |
| – – – – tuhasusega kuni 2,3 % kuivaine massist, integumendisisaldusega kuni 0,5 %, niiskusesisaldusega kuni 11 % ning peroksidaas peaaegu täielikult inaktiveeritud vastavalt määruse (EMÜ) nr 821/68 (1) lisas esitatud määratlusele | 1104 22 20 9100 |
| ex 1104 22 30 | – – – kroovitud ja lõigatud või jämedalt purustatud („Gürtze” või „grutten”): | |
| – – – – tuhasusega kuni 2,3 % kuivaine massist, integumendisisaldusega kuni 0,1 %, niiskusesisaldusega kuni 11 % ning peroksidaas peaaegu täielikult inaktiveeritud vastavalt määruse (EMÜ) nr 821/68 (1) lisas esitatud määratlusele | 1104 22 30 9100 |
| ex 1104 23 | – – maisist: | |
| ex 1104 23 10 | – – – kroovitud (lüditud või kestast vabastatud), lõigatud või jämedalt purustatud või mitte: | |
| – – – – rasvasisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,6 % kuivaine massist („Gürtze” või „grutten”) vastavalt määruse (EMÜ) nr 821/68 (1) lisas esitatud määratlusele (3) | 1104 23 10 9100 |
| – – – – rasvasisaldusega üle 0,9 %, kuid mitte üle 1,3 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,8 % kuivaine massist („Gürtze” või „grutten”) vastavalt määruse (EMÜ) nr 821/68 (1) lisas esitatud määratlusele (3) | 1104 23 10 9300 |
| 1104 29 | – – muust teraviljast: | |
| – – – odrast: | |
| ex 1104 29 01 | – – – – kroovitud (lüditud või kestast vabastatud): | |
| – – – – – tuhasusega kuni 1 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist vastavalt määruse (EMÜ) nr 821/68 (1) lisas esitatud määratlusele | 1104 29 01 9100 |
| ex 1104 29 03 | – – – – kroovitud ja lõigatud või jämedalt purustatud („Gürtze” või „grutten”): | |
| – – – – – tuhasusega kuni 1 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist vastavalt määruse (EMÜ) nr 821/68 (1) lisas esitatud määratlusele lisas esitatud määratlusele | 1104 29 03 9100 |
| ex 1104 29 05 | – – – – poleeritud: | |
| – – – – – tuhasusega kuni 1 % kuivaine massist (ilma talgita): | |
| – – – – – – mis kuuluvad esimesse kategooriasse ja vastavad määruse (EMÜ) nr 821/68 (1) lisas esitatud määratlusele | 1104 29 05 9100 |
| – – – – – tuhasusega kuni 1 % kuivaine massist (ilma talgita): | |
| – – – – – – mis kuuluvad teise kategooriasse ja vastavad määruse (EMÜ) nr 821/68 (1) lisas esitatud määratlusele | 1104 29 05 9300 |
| – – – muud: | |
| – – – – kroovitud (lüditud või kestast vabastatud), lõigatud või jämedalt purustatud või mitte: | |
| ex 1104 29 11 | – – – – – nisust, mis ei ole lõigatud või jämedalt purustatud ja mis vastavad määruse (EMÜ) nr 821/68 (1) lisas esitatud määratlusele | 1104 29 11 9000 |
| – – – – jämedalt purustatud, muul viisil töötlemata: | |
| 1104 29 51 | – – – – – nisust | 1104 29 51 9000 |
| 1104 29 55 | – – – – – rukkist | 1104 29 55 9000 |
| 1104 30 | – teraviljaidud, terved, valtsitud, helvestatud või jahvatatud: | |
| 1104 30 10 | – – nisust | 1104 30 10 9000 |
| 1104 30 90 | – – muust teraviljast | 1104 30 90 9000 |
| 1107 | Linnased, röstitud või röstimata: | |
| 1107 10 | – röstimata: | |
| – – nisust: | |
| 1107 10 11 | – – – jahuna | 1107 10 11 9000 |
| 1107 10 19 | – – – muu | 1107 10 19 9000 |
| – – muu: | |
| 1107 10 91 | – – – jahuna | 1107 10 91 9000 |
| 1107 10 99 | – – – muu | 1107 10 99 9000 |
| 1107 20 00 | – röstitud | 1107 20 00 9000 |
| ex 1108 | Tärklis; inuliin: | |
| – tärklis: (4) | |
| ex 1108 11 00 | – – nisutärklis: | |
| – – – kuivainesisaldusega vähemalt 87 % ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 % | 1108 11 00 9200 |
| – – – kuivainesisaldusega vähemalt 84 %, kuid alla 87 %, ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 % (5) | 1108 11 00 9300 |
| ex 1108 12 00 | – – maisitärklis: | |
| – – – kuivainesisaldusega vähemalt 87 % ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 % | 1108 12 00 9200 |
| – – – kuivainesisaldusega vähemalt 84 %, kuid alla 87 %, ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 % (5) | 1108 12 00 9300 |
| ex 1108 13 00 | – – kartulitärklis: | |
| – – – kuivainesisaldusega vähemalt 80 % ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 % | 1108 13 00 9200 |
| – – – kuivainesisaldusega vähemalt 77 %, kuid alla 80 %, ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 % (5) | 1108 13 00 9300 |
| ex 1108 19 | – – muud tärklised: | |
| ex 1108 19 10 | – – – riisitärklis: | |
| – – – – kuivainesisaldusega vähemalt 87 % ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 % | 1108 19 10 9200 |
| – – – – kuivainesisaldusega vähemalt 84 %, kuid alla 87 %, ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 % (5) | 1108 19 10 9300 |
| ex 1109 00 00 | Nisugluteen, kuivatatud või kuivatamata: | |
| – kuivatatud nisugluteen proteiinisisaldusega vähemalt 82 % kuivaine massist (N × 6,25) | 1109 00 00 9100 |
| ex 1702 | Muu suhkur, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; kunstmesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell: | |
| ex 1702 30 | – glükoos ja glükoosisiirup, mis ei sisalda fruktoosi või sisaldab fruktoosi kuni 20 % kuivaine massist: | |
| – – muu: | |
| 1702 30 50 | – – – valge kristalliline aglomeeritud või aglomeerimata pulber | 1702 30 50 9000 |
| 1702 30 90 | – – – muu (6) | 1702 30 90 9000 |
| ex 1702 40 | – glükoos ja glükoosisiirup, mis sisaldab fruktoosi vähemalt 20 %, kuid vähem kui 50 % kuivaine massist, välja arvatud invertsuhkur: | |
| 1702 40 90 | – – muu (6) | 1702 40 90 9000 |
| ex 1702 90 | – muu, sealhulgas invertsuhkur ja muu suhkur ning suhkrusiirupisegud fruktoosisisaldusega 50 % kuivaine massist: | |
| 1702 90 50 | – – maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup: | |
| – – – valge kristalliline aglomeeritud või aglomeerimata maltodekstriin | 1702 90 50 9100 |
| – – – muu (6) | 1702 90 50 9900 |
| – – karamell: | |
| – – – muu: | |
| 1702 90 75 | – – – – aglomeeritud või aglomeerimata pulber | 1702 90 75 9000 |
| 1702 90 79 | – – – – muu | 1702 90 79 9000 |
| 2106 | Mujal nimetamata toiduained: | |
| ex 2106 90 | – muu: | |
| – – lõhna-ja maitseainetega või värvilisandiga suhkrusiirupid: | |
| – – – muu: | |
| 2106 90 55 | – – – – glükoosisiirup ja maltodekstriinisiirup (6) | 2106 90 55 9000 |

CN-kood

Kauba kirjeldus

Tootekood

ex 1102

Püülijahu muudest teraviljadest kui nisu või meslin:

ex 1102 20

– maisijahu:

ex 1102 20 10

– – rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist:

– – – rasvasisaldusega kuni 1,3 % massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,8 % kuivaine massist (2)

1102 20 10 9200

– – – rasvasisaldusega üle 1,3 %, kuid mitte üle 1,5 % massist ja toorkiusisaldusega kuni 1 % kuivaine massist (2)

1102 20 10 9400

ex 1102 20 90

– – muu:

– – – rasvasisaldusega üle 1,5 %, kuid mitte üle 1,7 % massist, ja toorkiusisaldusega kuni 1 % kuivaine massist (2)

1102 20 90 9200

ex 1102 90

– muu:

1102 90 10

– – odrajahu:

– – – tuhasusega kuni 0,9 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist

1102 90 10 9100

– – – muu

1102 90 10 9900

ex 1102 90 30

– – kaerajahu:

– – – tuhasusega kuni 2,3 % kuivaine massist, toorkiusisaldusega kuni 1,8 % kuivaine massist ja niiskusesisaldusega kuni 11 % massist ning peroksidaas peaaegu täielikult inaktiveeritud

1102 90 30 9100

ex 1103

Tangud, lihtjahu ja graanulid teraviljast:

– tangud ja lihtjahu:

ex 1103 13

– – maisist:

ex 1103 13 10

– – – rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist:

– – – – rasvasisaldusega kuni 0,9 % massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,6 % kuivaine massist ning millest kuni 30 % läbib sõela, mille avade suurus on 315 mikromeetrit, ja kuni 5 % läbib sõela, mille avade suurus on 150 mikromeetrit (3)

1103 13 10 9100

– – – – rasvasisaldusega üle 0,9 %, kuid mitte üle 1,3 % massist, ja toorkiusisaldusega kuni 0,8 % kuivaine massist, ning millest kuni 30 % läbib sõela, mille avade suurus on 315 mikromeetrit, ja kuni 5 % läbib sõela, mille avade suurus on 150 mikromeetrit (3)

1103 13 10 9300

– – – – rasvasisaldusega üle 1,3 %, kuid mitte üle 1,5 % massist, ja toorkiusisaldusega kuni 1,0 % kuivaine massist, ning millest kuni 30 % läbib sõela, mille avade suurus on 315 mikromeetrit, ja kuni 5 % läbib sõela, mille avade suurus on 150 mikromeetrit (3)

1103 13 10 9500

ex 1103 13 90

– – – muu:

– – – – rasvasisaldusega üle 1,5 %, kuid mitte üle 1,7 % massist, ja toorkiusisaldusega kuni 1 % kuivaine massist, ning millest kuni 30 % läbib sõela, mille avade suurus on 315 mikromeetrit, ja kuni 5 % läbib sõela, mille avade suurus on 150 mikromeetrit (3)

1103 13 90 9100

ex 1103 19

– – muust teraviljast:

1103 19 10

– – – rukkist

1103 19 10 9000

ex 1103 19 30

– – – odrast:

– – – – tuhasusega kuni 1 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist

1103 19 30 9100

ex 1103 19 40

– – – kaerast:

– – – – tuhasusega kuni 2,3 % kuivaine massist, integumendisisaldusega kuni 0,1 %, niiskusesisaldusega kuni 11 % ning peroksidaas peaaegu täielikult inaktiveeritud

1103 19 40 9100

ex 1103 20

– graanulid:

1103 20 20

– – odrast

1103 20 20 9000

1103 20 60

– – nisust

1103 20 60 9000

ex 1104

Muul viisil töödeldud teravili (näiteks kroovitud, valtsitud, helvestatud, poleeritud, lõigatud või jämedalt purustatud), v.a rubriiki 1006 kuuluv riis; terved, valtsitud, helvestatud või jahvatatud teraviljaidud:

– valtsitud või helvestatud terad:

ex 1104 12

– – kaerast:

ex 1104 12 90

– – – helvestatud:

– – – – tuhasusega kuni 2,3 % kuivaine massist, integumendisisaldusega kuni 0,1 %, niiskusesisaldusega kuni 12 % ning peroksidaas peaaegu täielikult inaktiveeritud

1104 12 90 9100

– – – – tuhasusega kuni 2,3 % kuivaine massist, integumendisisaldusega üle 0,1 %, kuid mitte üle 1,5 %, niiskusesisaldusega kuni 12 % ning peroksidaas peaaegu täielikult inaktiveeritud

1104 12 90 9300

ex 1104 19

– – muust teraviljast:

1104 19 10

– – – nisust

1104 19 10 9000

ex 1104 19 50

– – – maisist:

– – – – helvestatud:

– – – – – rasvasisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,7 % kuivaine massist (3)

1104 19 50 9110

– – – – – rasvasisaldusega üle 0,9 %, kuid mitte üle 1,3 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,8 % kuivaine massist (3)

1104 19 50 9130

– – – odrast:

ex 1104 19 69

– – – – helvestatud:

– – – – – tuhasusega kuni 1 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist

1104 19 69 9100

– muul viisil töödeldud terad (näiteks kroovitud, poleeritud, lõigatud või jämedalt purustatud):

ex 1104 22

– – kaerast:

ex 1104 22 20

– – – kroovitud (lüditud või kestast vabastatud):

– – – – tuhasusega kuni 2,3 % kuivaine massist, integumendisisaldusega kuni 0,5 %, niiskusesisaldusega kuni 11 % ning peroksidaas peaaegu täielikult inaktiveeritud vastavalt määruse (EMÜ) nr 821/68 (1) lisas esitatud määratlusele

1104 22 20 9100

ex 1104 22 30

– – – kroovitud ja lõigatud või jämedalt purustatud („Gürtze” või „grutten”):

– – – – tuhasusega kuni 2,3 % kuivaine massist, integumendisisaldusega kuni 0,1 %, niiskusesisaldusega kuni 11 % ning peroksidaas peaaegu täielikult inaktiveeritud vastavalt määruse (EMÜ) nr 821/68 (1) lisas esitatud määratlusele

1104 22 30 9100

ex 1104 23

– – maisist:

ex 1104 23 10

– – – kroovitud (lüditud või kestast vabastatud), lõigatud või jämedalt purustatud või mitte:

– – – – rasvasisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,6 % kuivaine massist („Gürtze” või „grutten”) vastavalt määruse (EMÜ) nr 821/68 (1) lisas esitatud määratlusele (3)

1104 23 10 9100

– – – – rasvasisaldusega üle 0,9 %, kuid mitte üle 1,3 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,8 % kuivaine massist („Gürtze” või „grutten”) vastavalt määruse (EMÜ) nr 821/68 (1) lisas esitatud määratlusele (3)

1104 23 10 9300

1104 29

– – muust teraviljast:

– – – odrast:

ex 1104 29 01

– – – – kroovitud (lüditud või kestast vabastatud):

– – – – – tuhasusega kuni 1 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist vastavalt määruse (EMÜ) nr 821/68 (1) lisas esitatud määratlusele

1104 29 01 9100

ex 1104 29 03

– – – – kroovitud ja lõigatud või jämedalt purustatud („Gürtze” või „grutten”):

– – – – – tuhasusega kuni 1 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist vastavalt määruse (EMÜ) nr 821/68 (1) lisas esitatud määratlusele lisas esitatud määratlusele

1104 29 03 9100

ex 1104 29 05

– – – – poleeritud:

– – – – – tuhasusega kuni 1 % kuivaine massist (ilma talgita):

– – – – – – mis kuuluvad esimesse kategooriasse ja vastavad määruse (EMÜ) nr 821/68 (1) lisas esitatud määratlusele

1104 29 05 9100

– – – – – tuhasusega kuni 1 % kuivaine massist (ilma talgita):

– – – – – – mis kuuluvad teise kategooriasse ja vastavad määruse (EMÜ) nr 821/68 (1) lisas esitatud määratlusele

1104 29 05 9300

– – – muud:

– – – – kroovitud (lüditud või kestast vabastatud), lõigatud või jämedalt purustatud või mitte:

ex 1104 29 11

– – – – – nisust, mis ei ole lõigatud või jämedalt purustatud ja mis vastavad määruse (EMÜ) nr 821/68 (1) lisas esitatud määratlusele

1104 29 11 9000

– – – – jämedalt purustatud, muul viisil töötlemata:

1104 29 51

– – – – – nisust

1104 29 51 9000

1104 29 55

– – – – – rukkist

1104 29 55 9000

1104 30

– teraviljaidud, terved, valtsitud, helvestatud või jahvatatud:

1104 30 10

– – nisust

1104 30 10 9000

1104 30 90

– – muust teraviljast

1104 30 90 9000

1107

Linnased, röstitud või röstimata:

1107 10

– röstimata:

– – nisust:

1107 10 11

– – – jahuna

1107 10 11 9000

1107 10 19

– – – muu

1107 10 19 9000

– – muu:

1107 10 91

– – – jahuna

1107 10 91 9000

1107 10 99

– – – muu

1107 10 99 9000

1107 20 00

– röstitud

1107 20 00 9000

ex 1108

Tärklis; inuliin:

– tärklis: (4)

ex 1108 11 00

– – nisutärklis:

– – – kuivainesisaldusega vähemalt 87 % ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 %

1108 11 00 9200

– – – kuivainesisaldusega vähemalt 84 %, kuid alla 87 %, ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 % (5)

1108 11 00 9300

ex 1108 12 00

– – maisitärklis:

– – – kuivainesisaldusega vähemalt 87 % ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 %

1108 12 00 9200

– – – kuivainesisaldusega vähemalt 84 %, kuid alla 87 %, ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 % (5)

1108 12 00 9300

ex 1108 13 00

– – kartulitärklis:

– – – kuivainesisaldusega vähemalt 80 % ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 %

1108 13 00 9200

– – – kuivainesisaldusega vähemalt 77 %, kuid alla 80 %, ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 % (5)

1108 13 00 9300

ex 1108 19

– – muud tärklised:

ex 1108 19 10

– – – riisitärklis:

– – – – kuivainesisaldusega vähemalt 87 % ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 %

1108 19 10 9200

– – – – kuivainesisaldusega vähemalt 84 %, kuid alla 87 %, ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 % (5)

1108 19 10 9300

ex 1109 00 00

Nisugluteen, kuivatatud või kuivatamata:

– kuivatatud nisugluteen proteiinisisaldusega vähemalt 82 % kuivaine massist (N × 6,25)

1109 00 00 9100

ex 1702

Muu suhkur, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; kunstmesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell:

ex 1702 30

– glükoos ja glükoosisiirup, mis ei sisalda fruktoosi või sisaldab fruktoosi kuni 20 % kuivaine massist:

– – muu:

1702 30 50

– – – valge kristalliline aglomeeritud või aglomeerimata pulber

1702 30 50 9000

1702 30 90

– – – muu (6)

1702 30 90 9000

ex 1702 40

– glükoos ja glükoosisiirup, mis sisaldab fruktoosi vähemalt 20 %, kuid vähem kui 50 % kuivaine massist, välja arvatud invertsuhkur:

1702 40 90

– – muu (6)

1702 40 90 9000

ex 1702 90

– muu, sealhulgas invertsuhkur ja muu suhkur ning suhkrusiirupisegud fruktoosisisaldusega 50 % kuivaine massist:

1702 90 50

– – maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup:

– – – valge kristalliline aglomeeritud või aglomeerimata maltodekstriin

1702 90 50 9100

– – – muu (6)

1702 90 50 9900

– – karamell:

– – – muu:

1702 90 75

– – – – aglomeeritud või aglomeerimata pulber

1702 90 75 9000

1702 90 79

– – – – muu

1702 90 79 9000

2106

Mujal nimetamata toiduained:

ex 2106 90

– muu:

– – lõhna-ja maitseainetega või värvilisandiga suhkrusiirupid:

– – – muu:

2106 90 55

– – – – glükoosisiirup ja maltodekstriinisiirup (6)

2106 90 55 9000

4.   Teravilja baasil valmistatud segasööt

| CN-kood | Kauba kirjeldus | Tootekood |
| --- | --- | --- |
| 2309 | Valmistoidud loomadele: (7) | |
| ex 2309 10 | – kassi- ja koeratoit, jaemüügiks pakendatud: | |
| – – mis sisaldab tärklist, glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit, mis kuuluvad alamrubriikidesse 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 ja 2106 90 55, või piimatooteid: | |
| – – – mis sisaldab tärklist, glükoosi, siirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit: | |
| – – – – mis ei sisalda tärklist või sisaldab tärklist kuni 10 % massist: (8)
   (9) | |
| 2309 10 11 | – – – – – mis ei sisalda piimatooteid või sisaldab neid vähem kui 10 % massist | 2309 10 11 9000 |
| 2309 10 13 | – – – – – mis sisaldab piimatooteid vähemalt 10 %, kuid alla 50 % massist | 2309 10 13 9000 |
| – – – – mis sisaldab tärklist üle 10 %, kuid mitte üle 30 % massist: (8) | |
| 2309 10 31 | – – – – – mis ei sisalda piimatooteid või sisaldab neid vähem kui 10 % massist | 2309 10 31 9000 |
| 2309 10 33 | – – – – – mis sisaldab piimatooteid vähemalt 10 %, kuid alla 50 % massist | 2309 10 33 9000 |
| – – – – mis sisaldab tärklist üle 30 % massist: (8) | |
| 2309 10 51 | – – – – – mis ei sisalda piimatooteid või sisaldab neid vähem kui 10 % massist | 2309 10 51 9000 |
| 2309 10 53 | – – – – – mis sisaldab piimatooteid vähemalt 10 %, kuid alla 50 % massist | 2309 10 53 9000 |
| ex 2309 90 | – muu: | |
| – – muu, sh eelsegud: | |
| – – – mis sisaldab tärklist, glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit, mis kuuluvad alamrubriikidesse 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 ja 2106 90 55, või piimatooteid: | |
| – – – – mis sisaldab tärklist, glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit: | |
| – – – – – mis ei sisalda tärklist või sisaldab tärklist kuni 10 % massist: (8)
   (9) | |
| 2309 90 31 | – – – – – – mis ei sisalda piimatooteid või sisaldab neid vähem kui 10 % massist | 2309 90 31 9000 |
| 2309 90 33 | – – – – – – mis sisaldab piimatooteid vähemalt 10 %, kuid alla 50 % massist | 2309 90 33 9000 |
| – – – – – mis sisaldab tärklist üle 10 %, kuid mitte üle 30 % massist: (8) | |
| 2309 90 41 | – – – – – – mis ei sisalda piimatooteid või sisaldab neid vähem kui 10 % massist | 2309 90 41 9000 |
| 2309 90 43 | – – – – – – mis sisaldab piimatooteid vähemalt 10 %, kuid alla 50 % massist | 2309 90 43 9000 |
| – – – – – mis sisaldab tärklist üle 30 % massist: (8) | |
| 2309 90 51 | – – – – – – mis ei sisalda piimatooteid või sisaldab neid vähem kui 10 % massist | 2309 90 51 9000 |
| 2309 90 53 | – – – – – – mis sisaldab piimatooteid vähemalt 10 %, kuid alla 50 % massist | 2309 90 53 9000 |

CN-kood

Kauba kirjeldus

Tootekood

2309

Valmistoidud loomadele: (7)

ex 2309 10

– kassi- ja koeratoit, jaemüügiks pakendatud:

– – mis sisaldab tärklist, glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit, mis kuuluvad alamrubriikidesse 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 ja 2106 90 55, või piimatooteid:

– – – mis sisaldab tärklist, glükoosi, siirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit:

– – – – mis ei sisalda tärklist või sisaldab tärklist kuni 10 % massist: (8)
   (9)

2309 10 11

– – – – – mis ei sisalda piimatooteid või sisaldab neid vähem kui 10 % massist

2309 10 11 9000

2309 10 13

– – – – – mis sisaldab piimatooteid vähemalt 10 %, kuid alla 50 % massist

2309 10 13 9000

– – – – mis sisaldab tärklist üle 10 %, kuid mitte üle 30 % massist: (8)

2309 10 31

– – – – – mis ei sisalda piimatooteid või sisaldab neid vähem kui 10 % massist

2309 10 31 9000

2309 10 33

– – – – – mis sisaldab piimatooteid vähemalt 10 %, kuid alla 50 % massist

2309 10 33 9000

– – – – mis sisaldab tärklist üle 30 % massist: (8)

2309 10 51

– – – – – mis ei sisalda piimatooteid või sisaldab neid vähem kui 10 % massist

2309 10 51 9000

2309 10 53

– – – – – mis sisaldab piimatooteid vähemalt 10 %, kuid alla 50 % massist

2309 10 53 9000

ex 2309 90

– muu:

– – muu, sh eelsegud:

– – – mis sisaldab tärklist, glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit, mis kuuluvad alamrubriikidesse 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 ja 2106 90 55, või piimatooteid:

– – – – mis sisaldab tärklist, glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit:

– – – – – mis ei sisalda tärklist või sisaldab tärklist kuni 10 % massist: (8)
   (9)

2309 90 31

– – – – – – mis ei sisalda piimatooteid või sisaldab neid vähem kui 10 % massist

2309 90 31 9000

2309 90 33

– – – – – – mis sisaldab piimatooteid vähemalt 10 %, kuid alla 50 % massist

2309 90 33 9000

– – – – – mis sisaldab tärklist üle 10 %, kuid mitte üle 30 % massist: (8)

2309 90 41

– – – – – – mis ei sisalda piimatooteid või sisaldab neid vähem kui 10 % massist

2309 90 41 9000

2309 90 43

– – – – – – mis sisaldab piimatooteid vähemalt 10 %, kuid alla 50 % massist

2309 90 43 9000

– – – – – mis sisaldab tärklist üle 30 % massist: (8)

2309 90 51

– – – – – – mis ei sisalda piimatooteid või sisaldab neid vähem kui 10 % massist

2309 90 51 9000

2309 90 53

– – – – – – mis sisaldab piimatooteid vähemalt 10 %, kuid alla 50 % massist

2309 90 53 9000

5.   Veise- ja vasikalihaliha

| CN-kood | Kauba kirjeldus | Tootekood |
| --- | --- | --- |
| ex 0102 | Elusveised: | |
| ex 0102 10 | – tõupuhtad aretusloomad: | |
| ex 0102 10 10 | – – mullikad (poegimata emasveised): | |
| – – – eluskaaluga vähemalt 250 kg: | |
| – – – – kuni 30 kuu vanused | 0102 10 10 9140 |
| – – – – muud | 0102 10 10 9150 |
| ex 0102 10 30 | – – lehmad: | |
| – – – eluskaaluga vähemalt 250 kg: | |
| – – – – kuni 30 kuu vanused | 0102 10 30 9140 |
| – – – – muu | 0102 10 30 9150 |
| ex 0102 10 90 | – – muud: | |
| – – – eluskaaluga vähemalt 300 kg | 0102 10 90 9120 |
| ex 0102 90 | – muud: | |
| – – koduveised: | |
| – – – massiga üle 160 kg, kuid mitte üle 300 kg: | |
| ex 0102 90 41 | – – – – tapaloomad: | |
| – – – – – massiga üle 220 kg | 0102 90 41 9100 |
| – – – massiga üle 300 kg: | |
| – – – – mullikad (poegimata emasveised): | |
| 0102 90 51 | – – – – – tapaloomad | 0102 90 51 9000 |
| 0102 90 59 | – – – – – muud | 0102 90 59 9000 |
| – – – – lehmad | |
| 0102 90 61 | – – – – – tapaloomad | 0102 90 61 9000 |
| 0102 90 69 | – – – – – muud | 0102 90 69 9000 |
| – – – – muud: | |
| 0102 90 71 | – – – – – tapaloomad | 0102 90 71 9000 |
| 0102 90 79 | – – – – – muud | 0102 90 79 9000 |
| 0201 | Värske ja jahutatud veiseliha: | |
| 0201 10 00 | – rümbad ja poolrümbad: | |
| – – rümba või poolrümba esiosa, mis hõlmab kõik kondid ja kaelaotsa, kaela ja abaosa ning millel on üle 10 ribi: | |
| – – – täiskasvanud isasveistelt (10) | 0201 10 00 9110 |
| – – – muud | 0201 10 00 9120 |
| – – muud: | |
| – – – täiskasvanud isasveistelt (10) | 0201 10 00 9130 |
| – – – muud | 0201 10 00 9140 |
| 0201 20 | – muud jaotustükid, kondiga: | |
| 0201 20 20 | – – komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid: | |
| – – – täiskasvanud isasveistelt (10) | 0201 20 20 9110 |
| – – – muud | 0201 20 20 9120 |
| 0201 20 30 | – – rümpade või poolrümpade eesveerandid: | |
| – – – täiskasvanud isasveistelt (10) | 0201 20 30 9110 |
| – – – muud | 0201 20 30 9120 |
| 0201 20 50 | – – rümpade või poolrümpade tagaveerandid: | |
| – – – kuni kaheksa ribi või kaheksa ribipaariga: | |
| – – – – täiskasvanud isasveistelt (10) | 0201 20 50 9110 |
| – – – – muud | 0201 20 50 9120 |
| – – – üle kaheksa ribi või ribipaariga: | |
| – – – – täiskasvanud isasveistelt (10) | 0201 20 50 9130 |
| – – – – muud | 0201 20 50 9140 |
| ex 0201 20 90 | – – muud: | |
| – – – kondi mass ei ületa ühte kolmandikku jaotustüki massist | 0201 20 90 9700 |
| 0201 30 00 | – kondita: | |
| – – kondita jaotustükid, mida eksporditakse Ameerika Ühendriikidesse komisjoni määruses (EÜ) nr 1643/2006 (12) sätestatud tingimustel või Kanadasse määruses (EÜ) nr 1041/2008 (13) sätestatud tingimustel | 0201 30 00 9050 |
| – – kondita jaotustükid, sealhulgas hakkliha, mille rasvata tailiha keskmine sisaldus on vähemalt 78 % (15) | 0201 30 00 9060 |
| – – muud, iga jaotustükk eraldi pakendatud ja rasvata tailiha keskmine sisaldus on vähemalt 55 %: (15) | |
| – – – täiskasvanud isasveiste tagaveeranditest, millel on kuni kaheksa ribi või ribipaari, otselõike või pistoolalõikega (11) | 0201 30 00 9100 |
| – – – täiskasvanud isasveiste rümpade või poolrümpade eesveeranditest, otselõike või pistoolalõikega (11) | 0201 30 00 9120 |
| – – muud | 0201 30 00 9140 |
| ex 0202 | Külmutatud veiseliha: | |
| 0202 10 00 | – rümbad ja poolrümbad: | |
| – – rümba või poolrümba esiosa, mis hõlmab kõik kondid ja kaelaotsad, kaela ja abaosa ning millel on üle 10 ribi | 0202 10 00 9100 |
| – – muud | 0202 10 00 9900 |
| ex 0202 20 | – muud jaotustükid, kondiga: | |
| 0202 20 10 | – – komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid | 0202 20 10 9000 |
| 0202 20 30 | – – rümpade või poolrümpade eesveerandid | 0202 20 30 9000 |
| 0202 20 50 | – – rümpade või poolrümpade tagaveerandid: | |
| – – – kuni kaheksa ribi või kaheksa ribipaariga | 0202 20 50 9100 |
| – – – üle kaheksa ribi või ribipaariga | 0202 20 50 9900 |
| ex 0202 20 90 | – – muud: | |
| – – – kondi mass ei ületa ühte kolmandikku jaotustüki massist | 0202 20 90 9100 |
| 0202 30 | – kondita: | |
| 0202 30 90 | – – muu: | |
| – – – kondita jaotustükid, mida eksporditakse Ameerika Ühendriikidesse määruses (EÜ) nr 1643/2006 (12) sätestatud tingimustel või Kanadasse määruses (EÜ) nr 1041/2008 (13) sätestatud tingimustel | 0202 30 90 9100 |
| – – – muu, sealhulgas hakkliha, mille rasvata tailiha keskmine sisaldus on vähemalt 78 % (15) | 0202 30 90 9200 |
| – – – muu | 0202 30 90 9900 |
| 0206 | Söödav veise-, sea-, kitse-, hobuse-, eesli-, muula- või hobueeslirups, värske, jahutatud või külmutatud: | |
| 0206 10 | – veiserups, värske ja jahutatud: | |
| – – muu: | |
| 0206 10 95 | – – – vahelihase lihaseline osa ja vahelihase kõõluseline osa | 0206 10 95 9000 |
| – veiserups, külmutatud: | |
| 0206 29 | – – muu: | |
| – – – muu: | |
| 0206 29 91 | – – – – vahelihase lihaseline osa ja vahelihase kõõluseline osa | 0206 29 91 9000 |
| ex 0210 | Liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud; toiduks kasutatav lihast või rupsist valmistatud jahu või pulber: | |
| ex 0210 20 | – veiseliha: | |
| ex 0210 20 90 | – – kondita: | |
| – – – soolatud ja kuivatatud | 0210 20 90 9100 |
| ex 1602 | Muud lihast, rupsist või verest tooted või konservid: | |
| ex 1602 50 | – veiselihast: | |
| – – muud: | |
| ex 1602 50 31 | – – – soolaliha õhukindlas pakendis; mis ei sisalda muud liha kui veiseliha: | |
| – – – – mille kollageeni ja valkude suhe ei ole suurem kui 0,35 (16) ja mille massist veiseliha (v.a rups ja rasv) on: | |
| – – – – – 90 % või rohkem: | |
| – – – – – – tooted, mis on kooskõlas komisjoni määruses (EÜ) nr 1731/2006 (14) sätestatud tingimustega | 1602 50 31 9125 |
| – – – – – 80 % või rohkem, kuid alla 90 %: | |
| – – – – – – tooted, mis on kooskõlas komisjoni määruses (EÜ) nr 1731/2006 (14) sätestatud tingimustega | 1602 50 31 9325 |
| ex 1602 50 95 | – – – muud; hermeetiliselt suletud pakendites: | |
| – – – – mis ei sisalda muud liha kui veiseliha: | |
| – – – – – mille kollageeni ja valkude suhe ei ole suurem kui 0,35 (16) ja mille massist veiseliha (v.a rups ja rasv) on: | |
| – – – – – – 90 % või rohkem: | |
| – – – – – – – tooted, mis on kooskõlas komisjoni määruses (EÜ) nr 1731/2006 (14) sätestatud tingimustega | 1602 50 95 9125 |
| – – – – – – 80 % või rohkem, kuid alla 90 %: | |
| – – – – – – – tooted, mis on kooskõlas komisjoni määruses (EÜ) nr 1731/2006 (14) sätestatud tingimustega | 1602 50 95 9325 |

CN-kood

Kauba kirjeldus

Tootekood

ex 0102

Elusveised:

ex 0102 10

– tõupuhtad aretusloomad:

ex 0102 10 10

– – mullikad (poegimata emasveised):

– – – eluskaaluga vähemalt 250 kg:

– – – – kuni 30 kuu vanused

0102 10 10 9140

– – – – muud

0102 10 10 9150

ex 0102 10 30

– – lehmad:

– – – eluskaaluga vähemalt 250 kg:

– – – – kuni 30 kuu vanused

0102 10 30 9140

– – – – muu

0102 10 30 9150

ex 0102 10 90

– – muud:

– – – eluskaaluga vähemalt 300 kg

0102 10 90 9120

ex 0102 90

– muud:

– – koduveised:

– – – massiga üle 160 kg, kuid mitte üle 300 kg:

ex 0102 90 41

– – – – tapaloomad:

– – – – – massiga üle 220 kg

0102 90 41 9100

– – – massiga üle 300 kg:

– – – – mullikad (poegimata emasveised):

0102 90 51

– – – – – tapaloomad

0102 90 51 9000

0102 90 59

– – – – – muud

0102 90 59 9000

– – – – lehmad

0102 90 61

– – – – – tapaloomad

0102 90 61 9000

0102 90 69

– – – – – muud

0102 90 69 9000

– – – – muud:

0102 90 71

– – – – – tapaloomad

0102 90 71 9000

0102 90 79

– – – – – muud

0102 90 79 9000

0201

Värske ja jahutatud veiseliha:

0201 10 00

– rümbad ja poolrümbad:

– – rümba või poolrümba esiosa, mis hõlmab kõik kondid ja kaelaotsa, kaela ja abaosa ning millel on üle 10 ribi:

– – – täiskasvanud isasveistelt (10)

0201 10 00 9110

– – – muud

0201 10 00 9120

– – muud:

– – – täiskasvanud isasveistelt (10)

0201 10 00 9130

– – – muud

0201 10 00 9140

0201 20

– muud jaotustükid, kondiga:

0201 20 20

– – komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid:

– – – täiskasvanud isasveistelt (10)

0201 20 20 9110

– – – muud

0201 20 20 9120

0201 20 30

– – rümpade või poolrümpade eesveerandid:

– – – täiskasvanud isasveistelt (10)

0201 20 30 9110

– – – muud

0201 20 30 9120

0201 20 50

– – rümpade või poolrümpade tagaveerandid:

– – – kuni kaheksa ribi või kaheksa ribipaariga:

– – – – täiskasvanud isasveistelt (10)

0201 20 50 9110

– – – – muud

0201 20 50 9120

– – – üle kaheksa ribi või ribipaariga:

– – – – täiskasvanud isasveistelt (10)

0201 20 50 9130

– – – – muud

0201 20 50 9140

ex 0201 20 90

– – muud:

– – – kondi mass ei ületa ühte kolmandikku jaotustüki massist

0201 20 90 9700

0201 30 00

– kondita:

– – kondita jaotustükid, mida eksporditakse Ameerika Ühendriikidesse komisjoni määruses (EÜ) nr 1643/2006 (12) sätestatud tingimustel või Kanadasse määruses (EÜ) nr 1041/2008 (13) sätestatud tingimustel

0201 30 00 9050

– – kondita jaotustükid, sealhulgas hakkliha, mille rasvata tailiha keskmine sisaldus on vähemalt 78 % (15)

0201 30 00 9060

– – muud, iga jaotustükk eraldi pakendatud ja rasvata tailiha keskmine sisaldus on vähemalt 55 %: (15)

– – – täiskasvanud isasveiste tagaveeranditest, millel on kuni kaheksa ribi või ribipaari, otselõike või pistoolalõikega (11)

0201 30 00 9100

– – – täiskasvanud isasveiste rümpade või poolrümpade eesveeranditest, otselõike või pistoolalõikega (11)

0201 30 00 9120

– – muud

0201 30 00 9140

ex 0202

Külmutatud veiseliha:

0202 10 00

– rümbad ja poolrümbad:

– – rümba või poolrümba esiosa, mis hõlmab kõik kondid ja kaelaotsad, kaela ja abaosa ning millel on üle 10 ribi

0202 10 00 9100

– – muud

0202 10 00 9900

ex 0202 20

– muud jaotustükid, kondiga:

0202 20 10

– – komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid

0202 20 10 9000

0202 20 30

– – rümpade või poolrümpade eesveerandid

0202 20 30 9000

0202 20 50

– – rümpade või poolrümpade tagaveerandid:

– – – kuni kaheksa ribi või kaheksa ribipaariga

0202 20 50 9100

– – – üle kaheksa ribi või ribipaariga

0202 20 50 9900

ex 0202 20 90

– – muud:

– – – kondi mass ei ületa ühte kolmandikku jaotustüki massist

0202 20 90 9100

0202 30

– kondita:

0202 30 90

– – muu:

– – – kondita jaotustükid, mida eksporditakse Ameerika Ühendriikidesse määruses (EÜ) nr 1643/2006 (12) sätestatud tingimustel või Kanadasse määruses (EÜ) nr 1041/2008 (13) sätestatud tingimustel

0202 30 90 9100

– – – muu, sealhulgas hakkliha, mille rasvata tailiha keskmine sisaldus on vähemalt 78 % (15)

0202 30 90 9200

– – – muu

0202 30 90 9900

0206

Söödav veise-, sea-, kitse-, hobuse-, eesli-, muula- või hobueeslirups, värske, jahutatud või külmutatud:

0206 10

– veiserups, värske ja jahutatud:

– – muu:

0206 10 95

– – – vahelihase lihaseline osa ja vahelihase kõõluseline osa

0206 10 95 9000

– veiserups, külmutatud:

0206 29

– – muu:

– – – muu:

0206 29 91

– – – – vahelihase lihaseline osa ja vahelihase kõõluseline osa

0206 29 91 9000

ex 0210

Liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud; toiduks kasutatav lihast või rupsist valmistatud jahu või pulber:

ex 0210 20

– veiseliha:

ex 0210 20 90

– – kondita:

– – – soolatud ja kuivatatud

0210 20 90 9100

ex 1602

Muud lihast, rupsist või verest tooted või konservid:

ex 1602 50

– veiselihast:

– – muud:

ex 1602 50 31

– – – soolaliha õhukindlas pakendis; mis ei sisalda muud liha kui veiseliha:

– – – – mille kollageeni ja valkude suhe ei ole suurem kui 0,35 (16) ja mille massist veiseliha (v.a rups ja rasv) on:

– – – – – 90 % või rohkem:

– – – – – – tooted, mis on kooskõlas komisjoni määruses (EÜ) nr 1731/2006 (14) sätestatud tingimustega

1602 50 31 9125

– – – – – 80 % või rohkem, kuid alla 90 %:

– – – – – – tooted, mis on kooskõlas komisjoni määruses (EÜ) nr 1731/2006 (14) sätestatud tingimustega

1602 50 31 9325

ex 1602 50 95

– – – muud; hermeetiliselt suletud pakendites:

– – – – mis ei sisalda muud liha kui veiseliha:

– – – – – mille kollageeni ja valkude suhe ei ole suurem kui 0,35 (16) ja mille massist veiseliha (v.a rups ja rasv) on:

– – – – – – 90 % või rohkem:

– – – – – – – tooted, mis on kooskõlas komisjoni määruses (EÜ) nr 1731/2006 (14) sätestatud tingimustega

1602 50 95 9125

– – – – – – 80 % või rohkem, kuid alla 90 %:

– – – – – – – tooted, mis on kooskõlas komisjoni määruses (EÜ) nr 1731/2006 (14) sätestatud tingimustega

1602 50 95 9325

6.   Sealiha

| CN-kood | Kauba kirjeldus | Tootekood |
| --- | --- | --- |
| ex 0103 | Elussead: | |
| – muud: | |
| ex 0103 91 | – – massiga alla 50 kg: | |
| 0103 91 10 | – – – kodusead | 0103 91 10 9000 |
| ex 0103 92 | – – massiga 50 kg ja rohkem: | |
| – – – kodusead: | |
| 0103 92 19 | – – – – muud | 0103 92 19 9000 |
| ex 0203 | Värske, jahutatud või külmutatud sealiha: | |
| – värske või jahutatud: | |
| ex 0203 11 | – – rümbad ja poolrümbad: | |
| 0203 11 10 | – – – kodusea (28) | 0203 11 10 9000 |
| ex 0203 12 | – – tagaosad, abaosad ja nende jaotustükid, kondiga: | |
| – – – kodusea: | |
| ex 0203 12 11 | – – – – jalad ja nende jaotustükid: | |
| – – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist | 0203 12 11 9100 |
| ex 0203 12 19 | – – – – abaosad ja nende jaotustükid: (29) | |
| – – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist | 0203 12 19 9100 |
| ex 0203 19 | – – muu: | |
| – – – kodusea: | |
| ex 0203 19 11 | – – – – eesosad ja nende jaotustükid: (30) | |
| – – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist | 0203 19 11 9100 |
| ex 0203 19 13 | – – – – seljatükid ja nende jaotustükid, kondiga: | |
| – – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist | 0203 19 13 9100 |
| ex 0203 19 15 | – – – – kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid: | |
| – – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 15 % massist | 0203 19 15 9100 |
| – – – – muu: | |
| ex 0203 19 55 | – – – – – kondita: | |
| – – – – – – jalad, eesosad, abaosad või seljatükid ja nende jaotustükid (17)
   (27)
   (29)
   (30)
   (31) | 0203 19 55 9110 |
| – – – – – – kõhutükid ja nende jaotustükid kõhre kogusisaldusega alla 15 % massist (17)
   (27) | 0203 19 55 9310 |
| – külmutatud: | |
| ex 0203 21 | – – rümbad ja poolrümbad: | |
| 0203 21 10 | – – – kodusea (28) | 0203 21 10 9000 |
| ex 0203 22 | – – tagaosad, abaosad ja nende jaotustükid, kondiga: | |
| – – – kodusea: | |
| ex 0203 22 11 | – – – – tagaosad ja nende jaotustükid: | |
| – – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist | 0203 22 11 9100 |
| ex 0203 22 19 | – – – – abaosad ja nende jaotustükid: (29) | |
| – – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist | 0203 22 19 9100 |
| ex 0203 29 | – – muu: | |
| – – – kodusea: | |
| ex 0203 29 11 | – – – – eesosad ja nende jaotustükid: (30) | |
| – – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist | 0203 29 11 9100 |
| ex 0203 29 13 | – – – – seljatükid ja nende jaotustükid, kondiga: | |
| – – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist | 0203 29 13 9100 |
| ex 0203 29 15 | – – – – kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid: | |
| – – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 15 % massist | 0203 29 15 9100 |
| – – – – muu: | |
| ex 0203 29 55 | – – – – – kondita: | |
| – – – – – – jalad, eesosad, abaosad ja nende jaotustükid (17)
   (29)
   (30)
   (31)
   (32) | 0203 29 55 9110 |
| ex 0210 | Liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud; toiduks kasutatav lihast või rupsist valmistatud jahu või pulber: | |
| – sealiha: | |
| ex 0210 11 | – – tagaosad, abaosad ja nende jaotustükid, kondiga: | |
| – – – kodusea: | |
| – – – – soolatud või soolvees: | |
| ex 0210 11 11 | – – – – – – tagaosad ja nende jaotustükid: | |
| – – – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist | 0210 11 11 9100 |
| – – – – kuivatatud või suitsutatud: | |
| ex 0210 11 31 | – – – – – tagaosad ja nende jaotustükid: | |
| – – – – – – „Prosciutto di Parma”, „Prosciutto di San Daniele”: (18) | |
| – – – – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist | 0210 11 31 9110 |
| – – – – – – muu: | |
| – – – – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist | 0210 11 31 9910 |
| ex 0210 12 | – – kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid: | |
| – – – kodusea: | |
| ex 0210 12 11 | – – – – soolatud või soolvees: | |
| – – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 15 % massist | 0210 12 11 9100 |
| ex 0210 12 19 | – – – – kuivatatud või suitsutatud: | |
| – – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 15 % massist | 0210 12 19 9100 |
| ex 0210 19 | – – muu: | |
| – – – kodusea: | |
| – – – – soolatud või soolvees: | |
| ex 0210 19 40 | – – – – – seljatükid ja nende jaotustükid: | |
| – – – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist | 0210 19 40 9100 |
| ex 0210 19 50 | – – – – – muu: | |
| – – – – – – kondita: | |
| – – – – – – – tagaosad, eesosad, abaosad või seljatükid ja nende jaotustükid (17) | 0210 19 50 9100 |
| – – – – – – – kõhutükid ja nende jaotustükid, kamarata: (17) | |
| – – – – – – – – kõhre kogusisaldusega alla 15 % massist | 0210 19 50 9310 |
| – – – – kuivatatud või suitsutatud: | |
| – – – – – muu: | |
| ex 0210 19 81 | – – – – – – kondita: | |
| – – – – – – – „Prosciutto di Parma”, „Prosciutto di San Daniele” ja nende jaotustükid (18) | 0210 19 81 9100 |
| – – – – – – – tagaosad, eesosad, abaosad või seljatükid ja nende jaotustüki (17) | 0210 19 81 9300 |
| ex 1601 00 | Vorstid jms tooted lihast, rupsist või verest; nendel toodetel põhinevad toiduained: | |
| – muu (24): | |
| 1601 00 91 | – – vorstid, kuivad või määrdevorstid, kuumtöötlemata: (20)
   (22) | |
| – – – mis ei sisalda kodulinnuliha ega -rupsi | 1601 00 91 9120 |
| – – – muud | 1601 00 91 9190 |
| 1601 00 99 | – – muud: (19)
   (22) | |
| – – – mis ei sisalda kodulinnuliha ega -rupsi | 1601 00 99 9110 |
| – – – muud | 1601 00 99 9190 |
| ex 1602 | Muud lihast, rupsist või verest tooted või konservid: | |
| – seast: | |
| ex 1602 41 | – – tagaosad ja nende jaotustükid: | |
| ex 1602 41 10 | – – – kodusea: (23) | |
| – – – – kuumtöödeldud, mis sisaldavad liha ja rasva vähemalt 80 % massist: (24)
   (25) | |
| – – – – – kontaktpakendis netomassiga vähemalt 1 kg (33) | 1602 41 10 9110 |
| – – – – – kontaktpakendis netomassiga alla 1 kg | 1602 41 10 9130 |
| ex 1602 42 | – – abaosad ja nende jaotustükid: | |
| ex 1602 42 10 | – – – kodusea: (23) | |
| – – – – kuumtöödeldud, mis sisaldavad liha ja rasva vähemalt 80 % massist: (24)
   (25) | |
| – – – – – kontaktpakendis netomassiga vähemalt 1 kg (34) | 1602 42 10 9110 |
| – – – – – kontaktpakendis netomassiga alla 1 kg | 1602 42 10 9130 |
| ex 1602 49 | – – muud, sh segud: | |
| – – – kodusea: | |
| – – – – mis sisaldavad vähemalt 80 % massist mis tahes liiki liha ja rupsi, sh mis tahes liiki või päritoluga rasva: | |
| ex 1602 49 19 | – – – – – muud: (23)
   (26) | |
| – – – – – – kuumtöödeldud, mis sisaldavad liha ja rasva vähemalt 80 % massist: (24)
   (25) | |
| – – – – – – – mis ei sisalda kodulinnuliha ega -rupsi: | |
| – – – – – – – – sisaldavad toodet, mis koosneb selgelt eristatavatest tailihatükkidest, mille puhul ei saa suuruse tõttu kindlaks teha, kas need on pärit tagaosadest, abaosadest, selja- või kaelatükkidest, ning kus on nähtavad rasvaosakesed ja väikesed tarrendikogused | 1602 49 19 9130 |

CN-kood

Kauba kirjeldus

Tootekood

ex 0103

Elussead:

– muud:

ex 0103 91

– – massiga alla 50 kg:

0103 91 10

– – – kodusead

0103 91 10 9000

ex 0103 92

– – massiga 50 kg ja rohkem:

– – – kodusead:

0103 92 19

– – – – muud

0103 92 19 9000

ex 0203

Värske, jahutatud või külmutatud sealiha:

– värske või jahutatud:

ex 0203 11

– – rümbad ja poolrümbad:

0203 11 10

– – – kodusea (28)

0203 11 10 9000

ex 0203 12

– – tagaosad, abaosad ja nende jaotustükid, kondiga:

– – – kodusea:

ex 0203 12 11

– – – – jalad ja nende jaotustükid:

– – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist

0203 12 11 9100

ex 0203 12 19

– – – – abaosad ja nende jaotustükid: (29)

– – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist

0203 12 19 9100

ex 0203 19

– – muu:

– – – kodusea:

ex 0203 19 11

– – – – eesosad ja nende jaotustükid: (30)

– – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist

0203 19 11 9100

ex 0203 19 13

– – – – seljatükid ja nende jaotustükid, kondiga:

– – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist

0203 19 13 9100

ex 0203 19 15

– – – – kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid:

– – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 15 % massist

0203 19 15 9100

– – – – muu:

ex 0203 19 55

– – – – – kondita:

– – – – – – jalad, eesosad, abaosad või seljatükid ja nende jaotustükid (17)
   (27)
   (29)
   (30)
   (31)

0203 19 55 9110

– – – – – – kõhutükid ja nende jaotustükid kõhre kogusisaldusega alla 15 % massist (17)
   (27)

0203 19 55 9310

– külmutatud:

ex 0203 21

– – rümbad ja poolrümbad:

0203 21 10

– – – kodusea (28)

0203 21 10 9000

ex 0203 22

– – tagaosad, abaosad ja nende jaotustükid, kondiga:

– – – kodusea:

ex 0203 22 11

– – – – tagaosad ja nende jaotustükid:

– – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist

0203 22 11 9100

ex 0203 22 19

– – – – abaosad ja nende jaotustükid: (29)

– – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist

0203 22 19 9100

ex 0203 29

– – muu:

– – – kodusea:

ex 0203 29 11

– – – – eesosad ja nende jaotustükid: (30)

– – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist

0203 29 11 9100

ex 0203 29 13

– – – – seljatükid ja nende jaotustükid, kondiga:

– – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist

0203 29 13 9100

ex 0203 29 15

– – – – kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid:

– – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 15 % massist

0203 29 15 9100

– – – – muu:

ex 0203 29 55

– – – – – kondita:

– – – – – – jalad, eesosad, abaosad ja nende jaotustükid (17)
   (29)
   (30)
   (31)
   (32)

0203 29 55 9110

ex 0210

Liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud; toiduks kasutatav lihast või rupsist valmistatud jahu või pulber:

– sealiha:

ex 0210 11

– – tagaosad, abaosad ja nende jaotustükid, kondiga:

– – – kodusea:

– – – – soolatud või soolvees:

ex 0210 11 11

– – – – – – tagaosad ja nende jaotustükid:

– – – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist

0210 11 11 9100

– – – – kuivatatud või suitsutatud:

ex 0210 11 31

– – – – – tagaosad ja nende jaotustükid:

– – – – – – „Prosciutto di Parma”, „Prosciutto di San Daniele”: (18)

– – – – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist

0210 11 31 9110

– – – – – – muu:

– – – – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist

0210 11 31 9910

ex 0210 12

– – kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid:

– – – kodusea:

ex 0210 12 11

– – – – soolatud või soolvees:

– – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 15 % massist

0210 12 11 9100

ex 0210 12 19

– – – – kuivatatud või suitsutatud:

– – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 15 % massist

0210 12 19 9100

ex 0210 19

– – muu:

– – – kodusea:

– – – – soolatud või soolvees:

ex 0210 19 40

– – – – – seljatükid ja nende jaotustükid:

– – – – – – kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist

0210 19 40 9100

ex 0210 19 50

– – – – – muu:

– – – – – – kondita:

– – – – – – – tagaosad, eesosad, abaosad või seljatükid ja nende jaotustükid (17)

0210 19 50 9100

– – – – – – – kõhutükid ja nende jaotustükid, kamarata: (17)

– – – – – – – – kõhre kogusisaldusega alla 15 % massist

0210 19 50 9310

– – – – kuivatatud või suitsutatud:

– – – – – muu:

ex 0210 19 81

– – – – – – kondita:

– – – – – – – „Prosciutto di Parma”, „Prosciutto di San Daniele” ja nende jaotustükid (18)

0210 19 81 9100

– – – – – – – tagaosad, eesosad, abaosad või seljatükid ja nende jaotustüki (17)

0210 19 81 9300

ex 1601 00

Vorstid jms tooted lihast, rupsist või verest; nendel toodetel põhinevad toiduained:

– muu (24):

1601 00 91

– – vorstid, kuivad või määrdevorstid, kuumtöötlemata: (20)
   (22)

– – – mis ei sisalda kodulinnuliha ega -rupsi

1601 00 91 9120

– – – muud

1601 00 91 9190

1601 00 99

– – muud: (19)
   (22)

– – – mis ei sisalda kodulinnuliha ega -rupsi

1601 00 99 9110

– – – muud

1601 00 99 9190

ex 1602

Muud lihast, rupsist või verest tooted või konservid:

– seast:

ex 1602 41

– – tagaosad ja nende jaotustükid:

ex 1602 41 10

– – – kodusea: (23)

– – – – kuumtöödeldud, mis sisaldavad liha ja rasva vähemalt 80 % massist: (24)
   (25)

– – – – – kontaktpakendis netomassiga vähemalt 1 kg (33)

1602 41 10 9110

– – – – – kontaktpakendis netomassiga alla 1 kg

1602 41 10 9130

ex 1602 42

– – abaosad ja nende jaotustükid:

ex 1602 42 10

– – – kodusea: (23)

– – – – kuumtöödeldud, mis sisaldavad liha ja rasva vähemalt 80 % massist: (24)
   (25)

– – – – – kontaktpakendis netomassiga vähemalt 1 kg (34)

1602 42 10 9110

– – – – – kontaktpakendis netomassiga alla 1 kg

1602 42 10 9130

ex 1602 49

– – muud, sh segud:

– – – kodusea:

– – – – mis sisaldavad vähemalt 80 % massist mis tahes liiki liha ja rupsi, sh mis tahes liiki või päritoluga rasva:

ex 1602 49 19

– – – – – muud: (23)
   (26)

– – – – – – kuumtöödeldud, mis sisaldavad liha ja rasva vähemalt 80 % massist: (24)
   (25)

– – – – – – – mis ei sisalda kodulinnuliha ega -rupsi:

– – – – – – – – sisaldavad toodet, mis koosneb selgelt eristatavatest tailihatükkidest, mille puhul ei saa suuruse tõttu kindlaks teha, kas need on pärit tagaosadest, abaosadest, selja- või kaelatükkidest, ning kus on nähtavad rasvaosakesed ja väikesed tarrendikogused

1602 49 19 9130

7.   Kodulinnuliha

| CN-kood | Kauba kirjeldus | Tootekood |
| --- | --- | --- |
| ex 0105 | Eluskodulinnud, s.o kanad liigist Gallus domesticus, pardid, haned, kalkunid ja pärlkanad: | |
| – massiga kuni 185 g: | |
| 0105 11 | – – kanad liigist Gallus domesticus: | |
| – – – munakana vanavanemkari ja vanemkari: | |
| 0105 11 11 | – – – – munaliinid | 0105 11 11 9000 |
| 0105 11 19 | – – – – muu | 0105 11 19 9000 |
| – – – muu: | |
| 0105 11 91 | – – – – munaliinid | 0105 11 91 9000 |
| 0105 11 99 | – – – – muud | 0105 11 99 9000 |
| 0105 12 00 | – – kalkunid | 0105 12 00 9000 |
| ex 0105 19 | – – muud: | |
| 0105 19 20 | – – – haned | 0105 19 20 9000 |
| ex 0207 | Rubriiki 0105 kuuluvate kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups | |
| – liigi Gallus domesticus kanade: | |
| ex 0207 12 | – – külmutatud rümbad: | |
| ex 0207 12 10 | – – – kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja pärismaoga, nn 70 % kanad: | |
| – – – – täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga | |
| – – – – muud | 0207 12 10 9900 |
| ex 0207 12 90 | – – – kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, ilma kaela, südame, maksa ja pärismaota, nn 65 % kanad, või muul kujul: | |
| – – – – nn 65 % kanad: | |
| – – – – – täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga | |
| – – – – – muud | 0207 12 90 9190 |
| – – – – liigi Gallus domesticus kanad, kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja pärismaoga, ebaühtlase koostisega: | |
| – – – – – liigi Gallus domesticus kanad, täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga | |
| – – – – – muud | 0207 12 90 9990 |
| ex 0207 14 | – – külmutatud jaotustükid ja rups: | |
| – – – jaotustükid | |
| – – – – kondiga: | |
| ex 0207 14 20 | – – – – – pool- või veerandrümbad: | |
| – – – – – – liigi Gallus domesticus kanadelt, täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga | |
| – – – – – – muud | 0207 14 20 9900 |
| ex 0207 14 60 | – – – – – koivad ja nende jaotustükid: | |
| – – – – – – liigi Gallus domesticus kanadelt, täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga | |
| – – – – – – muud | 0207 14 60 9900 |
| ex 0207 14 70 | – – – – – muud: | |
| – – – – – – pool- või veerandrümbad ilma päraniputa: | |
| – – – – – – – liigi Gallus domesticus kanadelt, täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga | |
| – – – – – – – muud | 0207 14 70 9190 |
| – – – – – – jaotustükid, mis koosnevad tervest koivast või koiva osast ja seljatüki osast, kusjuures seljatüki osa mass ei ületa 25 % kogumassist: | |
| – – – – – – – liigi Gallus domesticus kanadelt, täielikult luustunud reieluuga | |
| – – – – – – – muud | 0207 14 70 9290 |
| – kalkuni: | |
| 0207 25 | – – külmutatud rümbad: | |
| 0207 25 10 | – – – kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja pärismaoga, nn 80 % kalkunid | 0207 25 10 9000 |
| 0207 25 90 | – – – kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, ilma kaela, südame, maksa ja pärismaota, nn 73 % kalkunid, või muul kujul: | 0207 25 90 9000 |
| ex 0207 27 | – – külmutatud jaotustükid ja rups: | |
| – – – jaotustükid: | |
| ex 0207 27 10 | – – – – kondita: | |
| – – – – – homogeenitud liha, sealhulgas lihamass | |
| – – – – – muu: | |
| – – – – – – välja arvatud päranipud | 0207 27 10 9990 |
| – – – – kondiga: | |
| – – – – – koivad ja nende jaotustükid: | |
| 0207 27 60 | – – – – – – sääretükid ja nende jaotustükid | 0207 27 60 9000 |
| 0207 27 70 | – – – – – – muu | 0207 27 70 9000 |

CN-kood

Kauba kirjeldus

Tootekood

ex 0105

Eluskodulinnud, s.o kanad liigist Gallus domesticus, pardid, haned, kalkunid ja pärlkanad:

– massiga kuni 185 g:

0105 11

– – kanad liigist Gallus domesticus:

– – – munakana vanavanemkari ja vanemkari:

0105 11 11

– – – – munaliinid

0105 11 11 9000

0105 11 19

– – – – muu

0105 11 19 9000

– – – muu:

0105 11 91

– – – – munaliinid

0105 11 91 9000

0105 11 99

– – – – muud

0105 11 99 9000

0105 12 00

– – kalkunid

0105 12 00 9000

ex 0105 19

– – muud:

0105 19 20

– – – haned

0105 19 20 9000

ex 0207

Rubriiki 0105 kuuluvate kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups

– liigi Gallus domesticus kanade:

ex 0207 12

– – külmutatud rümbad:

ex 0207 12 10

– – – kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja pärismaoga, nn 70 % kanad:

– – – – täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga

– – – – muud

0207 12 10 9900

ex 0207 12 90

– – – kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, ilma kaela, südame, maksa ja pärismaota, nn 65 % kanad, või muul kujul:

– – – – nn 65 % kanad:

– – – – – täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga

– – – – – muud

0207 12 90 9190

– – – – liigi Gallus domesticus kanad, kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja pärismaoga, ebaühtlase koostisega:

– – – – – liigi Gallus domesticus kanad, täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga

– – – – – muud

0207 12 90 9990

ex 0207 14

– – külmutatud jaotustükid ja rups:

– – – jaotustükid

– – – – kondiga:

ex 0207 14 20

– – – – – pool- või veerandrümbad:

– – – – – – liigi Gallus domesticus kanadelt, täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga

– – – – – – muud

0207 14 20 9900

ex 0207 14 60

– – – – – koivad ja nende jaotustükid:

– – – – – – liigi Gallus domesticus kanadelt, täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga

– – – – – – muud

0207 14 60 9900

ex 0207 14 70

– – – – – muud:

– – – – – – pool- või veerandrümbad ilma päraniputa:

– – – – – – – liigi Gallus domesticus kanadelt, täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga

– – – – – – – muud

0207 14 70 9190

– – – – – – jaotustükid, mis koosnevad tervest koivast või koiva osast ja seljatüki osast, kusjuures seljatüki osa mass ei ületa 25 % kogumassist:

– – – – – – – liigi Gallus domesticus kanadelt, täielikult luustunud reieluuga

– – – – – – – muud

0207 14 70 9290

– kalkuni:

0207 25

– – külmutatud rümbad:

0207 25 10

– – – kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja pärismaoga, nn 80 % kalkunid

0207 25 10 9000

0207 25 90

– – – kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, ilma kaela, südame, maksa ja pärismaota, nn 73 % kalkunid, või muul kujul:

0207 25 90 9000

ex 0207 27

– – külmutatud jaotustükid ja rups:

– – – jaotustükid:

ex 0207 27 10

– – – – kondita:

– – – – – homogeenitud liha, sealhulgas lihamass

– – – – – muu:

– – – – – – välja arvatud päranipud

0207 27 10 9990

– – – – kondiga:

– – – – – koivad ja nende jaotustükid:

0207 27 60

– – – – – – sääretükid ja nende jaotustükid

0207 27 60 9000

0207 27 70

– – – – – – muu

0207 27 70 9000

8.   Munad

| CN-kood | Kauba kirjeldus | Tootekood |
| --- | --- | --- |
| ex 0407 00 | Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või keedetud: | |
| – kodulindude munad: | |
| – – haudemunad: (35) | |
| 0407 00 11 | – – – kalkuni- või hanemunad | 0407 00 11 9000 |
| 0407 00 19 | – – – muud | 0407 00 19 9000 |
| 0407 00 30 | – – muud | 0407 00 30 9000 |
| 0408 | Kooreta linnumunad ja rebud, värsked, kuivatatud, vees või aurus keedetud, külmutatud või muul viisil töödeldud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma: | |
| – rebud: | |
| ex 0408 11 | – – kuivatatud: | |
| ex 0408 11 80 | – – – muud: | |
| – – – – toidukõlblikud | 0408 11 80 9100 |
| ex 0408 19 | – – muud: | |
| – – – muud: | |
| ex 0408 19 81 | – – – – vedelal kujul: | |
| – – – – – toidukõlblikud | 0408 19 81 9100 |
| ex 0408 19 89 | – – – – muud, sealhulgas külmutatud: | |
| – – – – – toidukõlblikud | 0408 19 89 9100 |
| – muud: | |
| ex 0408 91 | – – kuivatatud: | |
| ex 0408 91 80 | – – – muud: | |
| – – – – toidukõlblikud | 0408 91 80 9100 |
| ex 0408 99 | – – muud: | |
| ex 0408 99 80 | – – – muud: | |
| – – – – toidukõlblikud | 0408 99 80 9100 |

CN-kood

Kauba kirjeldus

Tootekood

ex 0407 00

Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või keedetud:

– kodulindude munad:

– – haudemunad: (35)

0407 00 11

– – – kalkuni- või hanemunad

0407 00 11 9000

0407 00 19

– – – muud

0407 00 19 9000

0407 00 30

– – muud

0407 00 30 9000

0408

Kooreta linnumunad ja rebud, värsked, kuivatatud, vees või aurus keedetud, külmutatud või muul viisil töödeldud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma:

– rebud:

ex 0408 11

– – kuivatatud:

ex 0408 11 80

– – – muud:

– – – – toidukõlblikud

0408 11 80 9100

ex 0408 19

– – muud:

– – – muud:

ex 0408 19 81

– – – – vedelal kujul:

– – – – – toidukõlblikud

0408 19 81 9100

ex 0408 19 89

– – – – muud, sealhulgas külmutatud:

– – – – – toidukõlblikud

0408 19 89 9100

– muud:

ex 0408 91

– – kuivatatud:

ex 0408 91 80

– – – muud:

– – – – toidukõlblikud

0408 91 80 9100

ex 0408 99

– – muud:

ex 0408 99 80

– – – muud:

– – – – toidukõlblikud

0408 99 80 9100

9.   Piim ja piimatooted

| CN-kood | Kauba kirjeldus | Tootekood |
| --- | --- | --- |
| 0401 | Piim ja rõõsk koor, kontsentreerimata, suhkru- ja muu magusainelisandita: (50) | |
| 0401 10 | – rasvasisaldusega kuni 1 % massist: | |
| 0401 10 10 | – – kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit | 0401 10 10 9000 |
| 0401 10 90 | – – muu | 0401 10 90 9000 |
| 0401 20 | – rasvasisaldusega üle 1 %, kuid mitte üle 6 % massist: | |
| – – kuni 3 %: | |
| 0401 20 11 | – – – kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit: | |
| – – – – rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist | 0401 20 11 9100 |
| – – – – rasvasisaldusega üle 1,5 % massist | 0401 20 11 9500 |
| 0401 20 19 | – – – muu: | |
| – – – – rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist | 0401 20 19 9100 |
| – – – – rasvasisaldusega üle 1,5 % massist | 0401 20 19 9500 |
| – – üle 3 %: | |
| 0401 20 91 | – – – kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit | 0401 20 91 9000 |
| 0401 20 99 | – – – muu | 0401 20 99 9000 |
| 0401 30 | – rasvasisaldusega üle 6 % massist: | |
| – – kuni 21 %: | |
| 0401 30 11 | – – – kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit: | |
| – – – – rasvasisaldusega: | |
| – – – – – üle 10 %, kuid mitte üle 17 % massist | 0401 30 11 9400 |
| – – – – – üle 17 % massist | 0401 30 11 9700 |
| 0401 30 19 | – – – muu: | |
| – – – – rasvasisaldusega üle 17 % massist: | 0401 30 19 9700 |
| – – üle 21 %, kuid mitte üle 45 % massist: | |
| 0401 30 31 | – – – kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit: | |
| – – – – rasvasisaldusega: | |
| – – – – – kuni 35 % massist | 0401 30 31 9100 |
| – – – – – üle 35 %, kuid mitte üle 39 % massist | 0401 30 31 9400 |
| – – – – – üle 39 % massist | 0401 30 31 9700 |
| 0401 30 39 | – – – muu: | |
| – – – – rasvasisaldusega: | |
| – – – – – kuni 35 % massist | 0401 30 39 9100 |
| – – – – – üle 35 %, kuid mitte üle 39 % massist | 0401 30 39 9400 |
| – – – – – üle 39 % massist | 0401 30 39 9700 |
| – – üle 45 % massist: | |
| 0401 30 91 | – – – kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit: | |
| – – – – rasvasisaldusega: | |
| – – – – – kuni 68 % massist | 0401 30 91 9100 |
| – – – – – üle 68 % massist | 0401 30 91 9500 |
| 0401 30 99 | – – – muu: | |
| – – – – rasvasisaldusega: | |
| – – – – – kuni 68 % massist | 0401 30 99 9100 |
| – – – – – üle 68 % massist | 0401 30 99 9500 |
| 0402 | Piim ja rõõsk koor, kontsentreeritud või suhkru- või muu magusainelisandiga: (43) | |
| ex 0402 10 | – pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist: (46) | |
| – – ilma suhkru- või muu magusainelisandita: (48) | |
| 0402 10 11 | – – – kontaktpakendites netomassiga kuni 2,5 kg | 0402 10 11 9000 |
| 0402 10 19 | – – – muu | 0402 10 19 9000 |
| – – muu: (49) | |
| 0402 10 91 | – – – kontaktpakendites netomassiga kuni 2,5 kg | 0402 10 91 9000 |
| 0402 10 99 | – – – muu | 0402 10 99 9000 |
| – pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, rasvasisaldusega üle 1,5 % massist: (46) | |
| ex 0402 21 | – – ilma suhkru- või muu magusainelisandita: (48) | |
| – – – rasvasisaldusega kuni 27 % massist: | |
| 0402 21 11 | – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 2,5 kg: | |
| – – – – – rasvasisaldusega: | |
| – – – – – – kuni 11 % massist | 0402 21 11 9200 |
| – – – – – – üle 11 %, kuid mitte üle 17 % massist | 0402 21 11 9300 |
| – – – – – – üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist | 0402 21 11 9500 |
| – – – – – – üle 25 % massist | 0402 21 11 9900 |
| – – – – muu: | |
| 0402 21 17 | – – – – – rasvasisaldusega kuni 11 % massist | 0402 21 17 9000 |
| 0402 21 19 | – – – – – rasvasisaldusega üle 11 %, kuid mitte üle 27 % massist: | |
| – – – – – – kuni 17 % massist | 0402 21 19 9300 |
| – – – – – – üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist | 0402 21 19 9500 |
| – – – – – – üle 25 % massist | 0402 21 19 9900 |
| – – – rasvasisaldusega üle 27 % massist: | |
| 0402 21 91 | – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 2,5 kg: | |
| – – – – – rasvasisaldusega: | |
| – – – – – – kuni 28 % massist | 0402 21 91 9100 |
| – – – – – – üle 28 %, kuid mitte üle 29 % massist | 0402 21 91 9200 |
| – – – – – – üle 28 %, kuid mitte üle 45 % massist | 0402 21 91 9350 |
| – – – – – – üle 45 % massist | 0402 21 91 9500 |
| 0402 21 99 | – – – – muu: | |
| – – – – – rasvasisaldusega: | |
| – – – – – – kuni 28 % massist | 0402 21 99 9100 |
| – – – – – – üle 28 %, kuid mitte üle 29 % massist | 0402 21 99 9200 |
| – – – – – – üle 29 %, kuid mitte üle 41 % massist | 0402 21 99 9300 |
| – – – – – – üle 41 %, kuid mitte üle 45 % massist | 0402 21 99 9400 |
| – – – – – – üle 45 %, kuid mitte üle 59 % massist | 0402 21 99 9500 |
| – – – – – – üle 59 %, kuid mitte üle 69 % massist | 0402 21 99 9600 |
| – – – – – – üle 69 %, kuid mitte üle 79 % massist | 0402 21 99 9700 |
| – – – – – – üle 79 % massist | 0402 21 99 9900 |
| ex 0402 29 | – – muu: (49) | |
| – – – rasvasisaldusega kuni 27 % massist: | |
| – – – – muu: | |
| 0402 29 15 | – – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 2,5 kg: | |
| – – – – – – rasvasisaldusega: | |
| – – – – – – – kuni 11 % massist | 0402 29 15 9200 |
| – – – – – – – üle 11 %, kuid mitte üle 17 % massist | 0402 29 15 9300 |
| – – – – – – – üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist | 0402 29 15 9500 |
| – – – – – – – üle 25 % massist | 0402 29 15 9900 |
| 0402 29 19 | – – – – – muu: | |
| – – – – – – rasvasisaldusega: | |
| – – – – – – – üle 11 %, kuid mitte üle 17 % massi | 0402 29 19 9300 |
| – – – – – – – üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist | 0402 29 19 9500 |
| – – – – – – – üle 25 % massist | 0402 29 19 9900 |
| – – – rasvasisaldusega üle 27 % massist: | |
| 0402 29 91 | – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 2,5 kg | 0402 29 91 9000 |
| 0402 29 99 | – – – – muu: | |
| – – – – – rasvasisaldusega: | |
| – – – – – – kuni 41 % massist | 0402 29 99 9100 |
| – – – – – – üle 41 % massist | 0402 29 99 9500 |
| – muu: | |
| 0402 91 | – – ilma suhkru- või muu magusainelisandita: (48) | |
| 0402 91 10 | – – – rasvasisaldusega kuni 8 % massist: | |
| – – – – rasvata piimakuivaine sisaldusega 15 % massist või rohkem ja rasvasisaldusega üle 7,4 % massist | 0402 91 10 9370 |
| 0402 91 30 | – – – rasvasisaldusega üle 8 %, kuid mitte üle 10 % massist: | |
| – – – – rasvata piimakuivaine sisaldusega 15 % massist või rohkem | 0402 91 30 9300 |
| – – – rasvasisaldusega üle 45 % massist | |
| 0402 91 99 | – – – – muu | 0402 91 99 9000 |
| 0402 99 | – – muu: (49) | |
| 0402 99 10 | – – – rasvasisaldusega kuni 9,5 % massist: | |
| – – – – sahharoosisisaldusega 40 % massist või rohkem, rasvata piimakuivaine sisaldusega 15 % massist või rohkem ja rasvasisaldusega üle 6,9 % massist | 0402 99 10 9350 |
| – – – rasvasisaldusega üle 9,5 %, kuid mitte üle 45 % massist: | |
| 0402 99 31 | – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 2,5 kg: | |
| – – – – – rasvasisaldusega kuni 21 % massist: | |
| – – – – – – sahharoosisisaldusega 40 % massist või rohkem, rasvata piimakuivaine sisaldusega 15 % massist või rohkem | 0402 99 31 9150 |
| – – – – – rasvasisaldusega üle 21 %, kuid mitte üle 39 % massist | 0402 99 31 9300 |
| – – – – – rasvasisaldusega üle 39 % massist | 0402 99 31 9500 |
| 0402 99 39 | – – – – muu: | |
| – – – – – rasvasisaldusega kuni 21 % massist, sahharoosisisaldusega 40 % massist või rohkem ja rasvata piimakuivaine sisaldusega 15 % või rohkem | 0402 99 39 9150 |
| ex 0403 | Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga, lõhna- või maitseainetega, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga või ilma: | |
| ex 0403 90 | – muu: | |
| – – lõhna- ja maitseaine-, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandita: | |
| – – – pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul: (43)
   (47) | |
| – – – – suhkru- ja muu magusainelisandita, rasvasisaldusega: (36) | |
| 0403 90 11 | – – – – – kuni 1,5 % massist | 0403 90 11 9000 |
| 0403 90 13 | – – – – – üle 1,5 %, kuid mitte üle 27 % massist: | |
| – – – – – – kuni 11 % massist | 0403 90 13 9200 |
| – – – – – – excédant 11 % mais n’excédant pas 17 % | 0403 90 13 9300 |
| – – – – – – üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist | 0403 90 13 9500 |
| – – – – – – üle 25 % massist | 0403 90 13 9900 |
| 0403 90 19 | – – – – – üle 27 % massist | 0403 90 19 9000 |
| – – – – muu, rasvasisaldusega: (39) | |
| 0403 90 33 | – – – – – üle 1,5 %, kuid mitte üle 27 % massist: | |
| – – – – – – üle 11 %, kuid mitte üle 25 % massist | 0403 90 33 9400 |
| – – – – – – üle 25 % massist | 0403 90 33 9900 |
| – – – muu: | |
| – – – – suhkru- ja muu magusainelisandita, rasvasisaldusega: (36) | |
| 0403 90 51 | – – – – – kuni 3 % massist: | |
| – – – – – – kuni 1,5 % massist | 0403 90 51 9100 |
| 0403 90 59 | – – – – – üle 6 % massist: | |
| – – – – – – üle 17 %, kuid mitte üle 21 % massist | 0403 90 59 9170 |
| – – – – – – üle 21 %, kuid mitte üle 35 % massist | 0403 90 59 9310 |
| – – – – – – üle 35 %, kuid mitte üle 39 % massist | 0403 90 59 9340 |
| – – – – – – üle 39 %, kuid mitte üle 45 % massist | 0403 90 59 9370 |
| – – – – – – üle 45 % massist | 0403 90 59 9510 |
| ex 0404 | Vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; mujal nimetamata tooted naturaalsetest piimakomponentidest, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma: | |
| 0404 90 | – muu: | |
| – – suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega: (36) | |
| ex 0404 90 21 | – – – kuni 1,5 % massist: | |
| – – – – pulbrina või graanulitena, veesisaldusega kuni 5 % ja rasvata piimakuivaine piimavalgusisaldusega: | |
| – – – – – 29 % massist või rohkem, kuid alla 34 % | 0404 90 21 9120 |
| – – – – – 34 % massist või rohkem | 0404 90 21 9160 |
| 0404 90 23 | – – – üle 1,5 %, kuid mitte üle 27 % massist: (43) | |
| – – – – pulbri või graanulitena | |
| – – – – – rasvasisaldusega: | |
| – – – – – – kuni 11 % massist | 0404 90 23 9120 |
| – – – – – – üle 11 %, kuid mitte üle 17 % massist | 0404 90 23 9130 |
| – – – – – – üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist | 0404 90 23 9140 |
| – – – – – – üle 25 % massist | 0404 90 23 9150 |
| ex 0404 90 29 | – – – üle 27 % massist: (43) | |
| – – – – pulbri või graanulitena, rasvasisaldusega: | |
| – – – – – kuni 28 % massist | 0404 90 29 9110 |
| – – – – – üle 28 %, kuid mitte üle 29 % massist | 0404 90 29 9115 |
| – – – – – üle 29 %, kuid mitte üle 45 % massist | 0404 90 29 9125 |
| – – – – – üle 45 % massist | 0404 90 29 9140 |
| – – muu, rasvasisaldusega: (39)
   (43) | |
| 0404 90 81 | – – – kuni 1,5 % massist: | |
| – – – – pulbri või graanulitena | 0404 90 81 9100 |
| ex 0404 90 83 | – – – üle 1,5 %, kuid mitte üle 27 % massist: | |
| – – – – pulbri või graanulitena: | |
| – – – – – rasvasisaldusega: | |
| – – – – – – kuni 11 % massist | 0404 90 83 9110 |
| – – – – – – üle 11 %, kuid mitte üle 17 % massist | 0404 90 83 9130 |
| – – – – – – üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist | 0404 90 83 9150 |
| – – – – – – üle 25 % massist | 0404 90 83 9170 |
| – – – – muu kui pulbri või graanulitena: | |
| – – – – – sahharoosisisaldusega 40 % massist või rohkem, rasvata piimakuivaine sisaldusega 15 % massist või rohkem ja rasvasisaldusega üle 6,9 % massist | 0404 90 83 9936 |
| ex 0405 | Või ja muud piimarasvad, piimarasvavõided: | |
| 0405 10 | – või: | |
| – – rasvasisaldusega kuni 85 % massist: | |
| – – – naturaalne või: | |
| 0405 10 11 | – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 1 kg: | |
| – – – – – rasvasisaldusega: | |
| – – – – – – 80 % massist või rohkem, kuid alla 82 % | 0405 10 11 9500 |
| – – – – – – 82 % massist või rohkem | 0405 10 11 9700 |
| 0405 10 19 | – – – – muu: | |
| – – – – – rasvasisaldusega: | |
| – – – – – – 80 % massist või rohkem, kuid alla 82 % massist | 0405 10 19 9500 |
| – – – – – – 82 % massist või rohkem | 0405 10 19 9700 |
| 0405 10 30 | – – – taastatud või: | |
| – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 1 kg: | |
| – – – – – rasvasisaldusega: | |
| – – – – – – 80 % massist või rohkem, kuid alla 82 % | 0405 10 30 9100 |
| – – – – – – 82 % massist või rohkem | 0405 10 30 9300 |
| – – – – muu: | |
| – – – – – rasvasisaldusega: | |
| – – – – – – 82 % massist või rohkem | 0405 10 30 9700 |
| 0405 10 50 | – – – vadakuvõi: | |
| – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 1 kg: | |
| – – – – – rasvasisaldusega: | |
| – – – – – – 82 % massist või rohkem | 0405 10 50 9300 |
| – – – – muu: | |
| – – – – – rasvasisaldusega: | |
| – – – – – – 80 % massist või rohkem, kuid alla 82 % massist | 0405 10 50 9500 |
| – – – – – – 82 % massist või rohkem | 0405 10 50 9700 |
| 0405 10 90 | – – muu | 0405 10 90 9000 |
| ex 0405 20 | – piimarasvavõided: | |
| 0405 20 90 | – – rasvasisaldusega üle 75 %, kuid alla 80 % massist: | |
| – – – rasvasisaldusega: | |
| – – – – üle 75 %, kuid alla 78 % massist | 0405 20 90 9500 |
| – – – – 78 % massist või rohkem | 0405 20 90 9700 |
| 0405 90 | – muu: | |
| 0405 90 10 | – – rasvasisaldusega 99,3 % massist või rohkem ning veesisaldusega kuni 0,5 % massist | 0405 90 10 9000 |
| 0405 90 90 | – – muu | 0405 90 90 9000 |

CN-kood

Kauba kirjeldus

Tootekood

0401

Piim ja rõõsk koor, kontsentreerimata, suhkru- ja muu magusainelisandita: (50)

0401 10

– rasvasisaldusega kuni 1 % massist:

0401 10 10

– – kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit

0401 10 10 9000

0401 10 90

– – muu

0401 10 90 9000

0401 20

– rasvasisaldusega üle 1 %, kuid mitte üle 6 % massist:

– – kuni 3 %:

0401 20 11

– – – kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit:

– – – – rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist

0401 20 11 9100

– – – – rasvasisaldusega üle 1,5 % massist

0401 20 11 9500

0401 20 19

– – – muu:

– – – – rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist

0401 20 19 9100

– – – – rasvasisaldusega üle 1,5 % massist

0401 20 19 9500

– – üle 3 %:

0401 20 91

– – – kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit

0401 20 91 9000

0401 20 99

– – – muu

0401 20 99 9000

0401 30

– rasvasisaldusega üle 6 % massist:

– – kuni 21 %:

0401 30 11

– – – kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit:

– – – – rasvasisaldusega:

– – – – – üle 10 %, kuid mitte üle 17 % massist

0401 30 11 9400

– – – – – üle 17 % massist

0401 30 11 9700

0401 30 19

– – – muu:

– – – – rasvasisaldusega üle 17 % massist:

0401 30 19 9700

– – üle 21 %, kuid mitte üle 45 % massist:

0401 30 31

– – – kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit:

– – – – rasvasisaldusega:

– – – – – kuni 35 % massist

0401 30 31 9100

– – – – – üle 35 %, kuid mitte üle 39 % massist

0401 30 31 9400

– – – – – üle 39 % massist

0401 30 31 9700

0401 30 39

– – – muu:

– – – – rasvasisaldusega:

– – – – – kuni 35 % massist

0401 30 39 9100

– – – – – üle 35 %, kuid mitte üle 39 % massist

0401 30 39 9400

– – – – – üle 39 % massist

0401 30 39 9700

– – üle 45 % massist:

0401 30 91

– – – kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit:

– – – – rasvasisaldusega:

– – – – – kuni 68 % massist

0401 30 91 9100

– – – – – üle 68 % massist

0401 30 91 9500

0401 30 99

– – – muu:

– – – – rasvasisaldusega:

– – – – – kuni 68 % massist

0401 30 99 9100

– – – – – üle 68 % massist

0401 30 99 9500

0402

Piim ja rõõsk koor, kontsentreeritud või suhkru- või muu magusainelisandiga: (43)

ex 0402 10

– pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist: (46)

– – ilma suhkru- või muu magusainelisandita: (48)

0402 10 11

– – – kontaktpakendites netomassiga kuni 2,5 kg

0402 10 11 9000

0402 10 19

– – – muu

0402 10 19 9000

– – muu: (49)

0402 10 91

– – – kontaktpakendites netomassiga kuni 2,5 kg

0402 10 91 9000

0402 10 99

– – – muu

0402 10 99 9000

– pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, rasvasisaldusega üle 1,5 % massist: (46)

ex 0402 21

– – ilma suhkru- või muu magusainelisandita: (48)

– – – rasvasisaldusega kuni 27 % massist:

0402 21 11

– – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 2,5 kg:

– – – – – rasvasisaldusega:

– – – – – – kuni 11 % massist

0402 21 11 9200

– – – – – – üle 11 %, kuid mitte üle 17 % massist

0402 21 11 9300

– – – – – – üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist

0402 21 11 9500

– – – – – – üle 25 % massist

0402 21 11 9900

– – – – muu:

0402 21 17

– – – – – rasvasisaldusega kuni 11 % massist

0402 21 17 9000

0402 21 19

– – – – – rasvasisaldusega üle 11 %, kuid mitte üle 27 % massist:

– – – – – – kuni 17 % massist

0402 21 19 9300

– – – – – – üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist

0402 21 19 9500

– – – – – – üle 25 % massist

0402 21 19 9900

– – – rasvasisaldusega üle 27 % massist:

0402 21 91

– – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 2,5 kg:

– – – – – rasvasisaldusega:

– – – – – – kuni 28 % massist

0402 21 91 9100

– – – – – – üle 28 %, kuid mitte üle 29 % massist

0402 21 91 9200

– – – – – – üle 28 %, kuid mitte üle 45 % massist

0402 21 91 9350

– – – – – – üle 45 % massist

0402 21 91 9500

0402 21 99

– – – – muu:

– – – – – rasvasisaldusega:

– – – – – – kuni 28 % massist

0402 21 99 9100

– – – – – – üle 28 %, kuid mitte üle 29 % massist

0402 21 99 9200

– – – – – – üle 29 %, kuid mitte üle 41 % massist

0402 21 99 9300

– – – – – – üle 41 %, kuid mitte üle 45 % massist

0402 21 99 9400

– – – – – – üle 45 %, kuid mitte üle 59 % massist

0402 21 99 9500

– – – – – – üle 59 %, kuid mitte üle 69 % massist

0402 21 99 9600

– – – – – – üle 69 %, kuid mitte üle 79 % massist

0402 21 99 9700

– – – – – – üle 79 % massist

0402 21 99 9900

ex 0402 29

– – muu: (49)

– – – rasvasisaldusega kuni 27 % massist:

– – – – muu:

0402 29 15

– – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 2,5 kg:

– – – – – – rasvasisaldusega:

– – – – – – – kuni 11 % massist

0402 29 15 9200

– – – – – – – üle 11 %, kuid mitte üle 17 % massist

0402 29 15 9300

– – – – – – – üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist

0402 29 15 9500

– – – – – – – üle 25 % massist

0402 29 15 9900

0402 29 19

– – – – – muu:

– – – – – – rasvasisaldusega:

– – – – – – – üle 11 %, kuid mitte üle 17 % massi

0402 29 19 9300

– – – – – – – üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist

0402 29 19 9500

– – – – – – – üle 25 % massist

0402 29 19 9900

– – – rasvasisaldusega üle 27 % massist:

0402 29 91

– – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 2,5 kg

0402 29 91 9000

0402 29 99

– – – – muu:

– – – – – rasvasisaldusega:

– – – – – – kuni 41 % massist

0402 29 99 9100

– – – – – – üle 41 % massist

0402 29 99 9500

– muu:

0402 91

– – ilma suhkru- või muu magusainelisandita: (48)

0402 91 10

– – – rasvasisaldusega kuni 8 % massist:

– – – – rasvata piimakuivaine sisaldusega 15 % massist või rohkem ja rasvasisaldusega üle 7,4 % massist

0402 91 10 9370

0402 91 30

– – – rasvasisaldusega üle 8 %, kuid mitte üle 10 % massist:

– – – – rasvata piimakuivaine sisaldusega 15 % massist või rohkem

0402 91 30 9300

– – – rasvasisaldusega üle 45 % massist

0402 91 99

– – – – muu

0402 91 99 9000

0402 99

– – muu: (49)

0402 99 10

– – – rasvasisaldusega kuni 9,5 % massist:

– – – – sahharoosisisaldusega 40 % massist või rohkem, rasvata piimakuivaine sisaldusega 15 % massist või rohkem ja rasvasisaldusega üle 6,9 % massist

0402 99 10 9350

– – – rasvasisaldusega üle 9,5 %, kuid mitte üle 45 % massist:

0402 99 31

– – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 2,5 kg:

– – – – – rasvasisaldusega kuni 21 % massist:

– – – – – – sahharoosisisaldusega 40 % massist või rohkem, rasvata piimakuivaine sisaldusega 15 % massist või rohkem

0402 99 31 9150

– – – – – rasvasisaldusega üle 21 %, kuid mitte üle 39 % massist

0402 99 31 9300

– – – – – rasvasisaldusega üle 39 % massist

0402 99 31 9500

0402 99 39

– – – – muu:

– – – – – rasvasisaldusega kuni 21 % massist, sahharoosisisaldusega 40 % massist või rohkem ja rasvata piimakuivaine sisaldusega 15 % või rohkem

0402 99 39 9150

ex 0403

Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga, lõhna- või maitseainetega, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga või ilma:

ex 0403 90

– muu:

– – lõhna- ja maitseaine-, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandita:

– – – pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul: (43)
   (47)

– – – – suhkru- ja muu magusainelisandita, rasvasisaldusega: (36)

0403 90 11

– – – – – kuni 1,5 % massist

0403 90 11 9000

0403 90 13

– – – – – üle 1,5 %, kuid mitte üle 27 % massist:

– – – – – – kuni 11 % massist

0403 90 13 9200

– – – – – – excédant 11 % mais n’excédant pas 17 %

0403 90 13 9300

– – – – – – üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist

0403 90 13 9500

– – – – – – üle 25 % massist

0403 90 13 9900

0403 90 19

– – – – – üle 27 % massist

0403 90 19 9000

– – – – muu, rasvasisaldusega: (39)

0403 90 33

– – – – – üle 1,5 %, kuid mitte üle 27 % massist:

– – – – – – üle 11 %, kuid mitte üle 25 % massist

0403 90 33 9400

– – – – – – üle 25 % massist

0403 90 33 9900

– – – muu:

– – – – suhkru- ja muu magusainelisandita, rasvasisaldusega: (36)

0403 90 51

– – – – – kuni 3 % massist:

– – – – – – kuni 1,5 % massist

0403 90 51 9100

0403 90 59

– – – – – üle 6 % massist:

– – – – – – üle 17 %, kuid mitte üle 21 % massist

0403 90 59 9170

– – – – – – üle 21 %, kuid mitte üle 35 % massist

0403 90 59 9310

– – – – – – üle 35 %, kuid mitte üle 39 % massist

0403 90 59 9340

– – – – – – üle 39 %, kuid mitte üle 45 % massist

0403 90 59 9370

– – – – – – üle 45 % massist

0403 90 59 9510

ex 0404

Vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; mujal nimetamata tooted naturaalsetest piimakomponentidest, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma:

0404 90

– muu:

– – suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega: (36)

ex 0404 90 21

– – – kuni 1,5 % massist:

– – – – pulbrina või graanulitena, veesisaldusega kuni 5 % ja rasvata piimakuivaine piimavalgusisaldusega:

– – – – – 29 % massist või rohkem, kuid alla 34 %

0404 90 21 9120

– – – – – 34 % massist või rohkem

0404 90 21 9160

0404 90 23

– – – üle 1,5 %, kuid mitte üle 27 % massist: (43)

– – – – pulbri või graanulitena

– – – – – rasvasisaldusega:

– – – – – – kuni 11 % massist

0404 90 23 9120

– – – – – – üle 11 %, kuid mitte üle 17 % massist

0404 90 23 9130

– – – – – – üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist

0404 90 23 9140

– – – – – – üle 25 % massist

0404 90 23 9150

ex 0404 90 29

– – – üle 27 % massist: (43)

– – – – pulbri või graanulitena, rasvasisaldusega:

– – – – – kuni 28 % massist

0404 90 29 9110

– – – – – üle 28 %, kuid mitte üle 29 % massist

0404 90 29 9115

– – – – – üle 29 %, kuid mitte üle 45 % massist

0404 90 29 9125

– – – – – üle 45 % massist

0404 90 29 9140

– – muu, rasvasisaldusega: (39)
   (43)

0404 90 81

– – – kuni 1,5 % massist:

– – – – pulbri või graanulitena

0404 90 81 9100

ex 0404 90 83

– – – üle 1,5 %, kuid mitte üle 27 % massist:

– – – – pulbri või graanulitena:

– – – – – rasvasisaldusega:

– – – – – – kuni 11 % massist

0404 90 83 9110

– – – – – – üle 11 %, kuid mitte üle 17 % massist

0404 90 83 9130

– – – – – – üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist

0404 90 83 9150

– – – – – – üle 25 % massist

0404 90 83 9170

– – – – muu kui pulbri või graanulitena:

– – – – – sahharoosisisaldusega 40 % massist või rohkem, rasvata piimakuivaine sisaldusega 15 % massist või rohkem ja rasvasisaldusega üle 6,9 % massist

0404 90 83 9936

ex 0405

Või ja muud piimarasvad, piimarasvavõided:

0405 10

– või:

– – rasvasisaldusega kuni 85 % massist:

– – – naturaalne või:

0405 10 11

– – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 1 kg:

– – – – – rasvasisaldusega:

– – – – – – 80 % massist või rohkem, kuid alla 82 %

0405 10 11 9500

– – – – – – 82 % massist või rohkem

0405 10 11 9700

0405 10 19

– – – – muu:

– – – – – rasvasisaldusega:

– – – – – – 80 % massist või rohkem, kuid alla 82 % massist

0405 10 19 9500

– – – – – – 82 % massist või rohkem

0405 10 19 9700

0405 10 30

– – – taastatud või:

– – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 1 kg:

– – – – – rasvasisaldusega:

– – – – – – 80 % massist või rohkem, kuid alla 82 %

0405 10 30 9100

– – – – – – 82 % massist või rohkem

0405 10 30 9300

– – – – muu:

– – – – – rasvasisaldusega:

– – – – – – 82 % massist või rohkem

0405 10 30 9700

0405 10 50

– – – vadakuvõi:

– – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 1 kg:

– – – – – rasvasisaldusega:

– – – – – – 82 % massist või rohkem

0405 10 50 9300

– – – – muu:

– – – – – rasvasisaldusega:

– – – – – – 80 % massist või rohkem, kuid alla 82 % massist

0405 10 50 9500

– – – – – – 82 % massist või rohkem

0405 10 50 9700

0405 10 90

– – muu

0405 10 90 9000

ex 0405 20

– piimarasvavõided:

0405 20 90

– – rasvasisaldusega üle 75 %, kuid alla 80 % massist:

– – – rasvasisaldusega:

– – – – üle 75 %, kuid alla 78 % massist

0405 20 90 9500

– – – – 78 % massist või rohkem

0405 20 90 9700

0405 90

– muu:

0405 90 10

– – rasvasisaldusega 99,3 % massist või rohkem ning veesisaldusega kuni 0,5 % massist

0405 90 10 9000

0405 90 90

– – muu

0405 90 90 9000

| CN-kood | Kauba kirjeldus | Tootekoodi kasutamise täiendavad tingimused | Tootekood |
| --- | --- | --- | --- |
| Maksimaalne veesisaldus toote massis
  ( %) | Minimaalne kuivaine rasvasisaldus
  ( %) |
| ex 0406 | Juust ja kohupiim: (42)
   (45) | | | |
| ex 0406 10 | – värske juust (valmimata või laagerdumata), sh vadakujuust ja kohupiim: | | | |
| ex 0406 10 20 | – – rasvasisaldusega kuni 40 % massist: | | | |
| – – – vadakujuust, välja arvatud soolatud Ricotta | | | 0406 10 20 9100 |
| – – – muu: | | | |
| – – – – veesisaldusega mitterasvaines üle 47 %, kuid mitte üle 72 % massist: | | | |
| – – – – – Ricotta, soolatud: | | | |
| – – – – – – valmistatud üksnes lambapiimast | 55 | 45 | 0406 10 20 9230 |
| – – – – – – muu | 55 | 39 | 0406 10 20 9290 |
| – – – – – kodujuust | 60 | | 0406 10 20 9300 |
| – – – – – muu: | | | |
| – – – – – – kuivaine rasvasisaldusega: | | | |
| – – – – – – – vähem kui 5 % massist | 60 | | 0406 10 20 9610 |
| – – – – – – – massist või rohkem, kuid alla 19 % massist | 60 | 5 | 0406 10 20 9620 |
| – – – – – – – 19 % massist või rohkem, kuid alla 39 % massist | 57 | 19 | 0406 10 20 9630 |
| – – – – – – – muu, veesisaldusega mitterasvaines: | | | |
| – – – – – – – – üle 47 %, kuid mitte üle 52 % massist | 40 | 39 | 0406 10 20 9640 |
| – – – – – – – – üle 52 %, kuid mitte üle 62 % massist | 50 | 39 | 0406 10 20 9650 |
| – – – – – – – – üle 62 % massist | | | 0406 10 20 9660 |
| – – – – veesisaldusega mitterasvaines üle 72 % massist: | | | |
| – – – – – koorejuust veesisaldusega mitterasvaines üle 77 %, kuid alla 83 % massist ning kuivaine rasvasisaldusega: | | | |
| – – – – – – 60 % massist või rohkem, kuid alla 69 % massist | 60 | 60 | 0406 10 20 9830 |
| – – – – – – 69 % massist või rohkem | 59 | 69 | 0406 10 20 9850 |
| – – – – – muu | | | 0406 10 20 9870 |
| – – – – muu | | | 0406 10 20 9900 |
| ex 0406 20 | – riivitud juust juustupulber: | | | |
| ex 0406 20 90 | – – muu: | | | |
| – – – vadakust valmistatud juustud | | | 0406 20 90 9100 |
| – – – muu: | | | |
| – – – – rasvasisaldusega üle 20 % massist, laktoosisisaldusega alla 5 % massist ja kuivainesisaldusega: | | | |
| – – – – – 60 % massist või rohkem, kuid alla 80 % | 40 | 34 | 0406 20 90 9913 |
| – – – – – 80 % massist või rohkem, kuid alla 85 % massist | 20 | 30 | 0406 20 90 9915 |
| – – – – – 85 % massist või rohkem, kuid alla 95 % | 15 | 30 | 0406 20 90 9917 |
| – – – – – 95 % massist või rohkem | 5 | 30 | 0406 20 90 9919 |
| – – – – muu | | | 0406 20 90 9990 |
| ex 0406 30 | – sulatatud juust, riivimata või pulbristamata: | | | |
| – – muu: | | | |
| – – – rasvasisaldusega kuni 36 % massist ja kuivaine rasvasisaldusega: | | | |
| ex 0406 30 31 | – – – – kuni 48 % massist: | | | |
| – – – – – kuivainesisaldusega: | | | |
| – – – – – – 40 % massist või rohkem, kuid mitte üle 43 % massist, ja kuivaine rasvasisaldusega: | | | |
| – – – – – – – vähem kui 20 % massist | 60 | | 0406 30 31 9710 |
| – – – – – – – 20 % massist või rohkem | 60 | 20 | 0406 30 31 9730 |
| – – – – – – 43 % massist või rohkem ja kuivaine rasvasisaldusega: | | | |
| – – – – – – – vähem kui 20 % massist | 57 | | 0406 30 31 9910 |
| – – – – – – – 20 % massist või rohkem, kuid alla 40 % massist | 57 | 20 | 0406 30 31 9930 |
| – – – – – – – 40 % massist või rohkem | 57 | 40 | 0406 30 31 9950 |
| ex 0406 30 39 | – – – – üle 48 % massist: | | | |
| – – – – – kuivainesisaldusega: | | | |
| – – – – – – 40 % massist või rohkem, kuid alla 43 % | 60 | 48 | 0406 30 39 9500 |
| – – – – – – 43 % massist või rohkem, kuid alla 46 % massist | 57 | 48 | 0406 30 39 9700 |
| – – – – – – 46 % massist või rohkem ja kuivaine rasvasisaldusega: | | | |
| – – – – – – – vähem kui 55 % massist | 54 | 48 | 0406 30 39 9930 |
| – – – – – – – 55 % massist või rohkem | 54 | 55 | 0406 30 39 9950 |
| ex 0406 30 90 | – – – rasvasisaldusega üle 36 % massist | 54 | 79 | 0406 30 90 9000 |
| ex 0406 40 | – sinihallitusjuust ja muud juustud, mis sisaldavad Penicillium roqueforti tekitatud hallitust: | | | |
| ex 0406 40 50 | – – Gorgonzola | 53 | 48 | 0406 40 50 9000 |
| ex 0406 40 90 | – – muu | 50 | 40 | 0406 40 90 9000 |
| ex 0406 90 | – muud juustud: | | | |
| – – muu: | | | |
| ex 0406 90 13 | – – – Emmental | 40 | 45 | 0406 90 13 9000 |
| ex 0406 90 15 | – – – Gruyère, Sbrinz: | | | |
| – – – – Gruyère | 38 | 45 | 0406 90 15 9100 |
| ex 0406 90 17 | – – – Bergkäse, Appenzell: | | | |
| – – – – Bergkäse | 38 | 45 | 0406 90 17 9100 |
| ex 0406 90 21 | – – – Cheddar | 39 | 48 | 0406 90 21 9900 |
| ex 0406 90 23 | – – – Edam | 47 | 40 | 0406 90 23 9900 |
| ex 0406 90 25 | – – – Tilsit | 47 | 45 | 0406 90 25 9900 |
| ex 0406 90 27 | – – – Butterkäse | 52 | 45 | 0406 90 27 9900 |
| ex 0406 90 32 | – – – Feta: (38) | | | |
| – – – – valmistatud üksnes lambapiimast või lamba- ja kitsepiimast: | | | |
| – – – – – veesisaldusega mitterasvaines kuni 72 % massist | 56 | 43 | 0406 90 32 9119 |
| ex 0406 90 35 | – – – Kefalotyri: | | | |
| – – – – valmistatud üksnes lambapiimast või lamba- ja kitsepiimast | 38 | 40 | 0406 90 35 9190 |
| – – – – muu: | 38 | 40 | 0406 90 35 9990 |
| ex 0406 90 37 | – – – Finlandia | 40 | 45 | 0406 90 37 9000 |
| – – – muu: | | | |
| – – – – muu: | | | |
| – – – – – rasvasisaldusega kuni 40 % massist ja mitterasvaine veesisaldusega: | | | |
| – – – – – – kuni 47 % massist: | | | |
| ex 0406 90 61 | – – – – – – – Grana Padano, Parmigiano Reggiano | 35 | 32 | 0406 90 61 9000 |
| ex 0406 90 63 | – – – – – – – Fiore Sardo, Pecorino | | | |
| – – – – – – – – valmistatud üksnes lambapiimast | 35 | 36 | 0406 90 63 9100 |
| – – – – – – – – muu | 35 | 36 | 0406 90 63 9900 |
| ex 0406 90 69 | – – – – – – – muu: | | | |
| – – – – – – – – vadakust valmistatud juustud | | | 0406 90 69 9100 |
| – – – – – – – – muu | 38 | 30 | 0406 90 69 9910 |
| – – – – – – üle 47 % massist, kuid mitte üle 72 % massist: | | | |
| ex 0406 90 73 | – – – – – – – Provolone | 45 | 44 | 0406 90 73 9900 |
| ex 0406 90 75 | – – – – – – – Asiago, Caciocavallo, Montasio, Ragusano | 45 | 39 | 0406 90 75 9900 |
| ex 0406 90 76 | – – – – – – – Danbo, Fontal, Fontina, Fynbo, Havarti, Maribo, Samsø: | | | |
| – – – – – – – – kuivaine rasvasisaldusega 45 % massist või rohkem, kuid alla 55 % massist: | | | |
| – – – – – – – – – kuivainesisaldusega 50 % massist või rohkem, kuid alla 56 % massist | 50 | 45 | 0406 90 76 9300 |
| – – – – – – – – – kuivainesisaldusega 56 % massist või rohkem | 44 | 45 | 0406 90 76 9400 |
| – – – – – – – – kuivaine rasvasisaldusega 55 % massist või rohkem | 46 | 55 | 0406 90 76 9500 |
| ex 0406 90 78 | – – – – – – – Gouda: | | | |
| – – – – – – – – kuivaine rasvasisaldusega alla 48 % massist | 50 | 20 | 0406 90 78 9100 |
| – – – – – – – – kuivaine rasvasisaldusega 48 % massist või rohkem, kuid alla 55 % massist | 45 | 48 | 0406 90 78 9300 |
| – – – – – – – – muu: | 45 | 55 | 0406 90 78 9500 |
| ex 0406 90 79 | – – – – – – – Esrom, Italico, Kernhem, Saint Nectaire, Saint Paulin, Taleggio | 56 | 40 | 0406 90 79 9900 |
| ex 0406 90 81 | – – – – – – – Cantal, Cheshire, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey | 44 | 45 | 0406 90 81 9900 |
| ex 0406 90 85 | – – – – – – – Kefalograviera, Kasseri: | | | |
| – – – – – – – – veesisaldusega kuni 40 % massist | 40 | 39 | 0406 90 85 9930 |
| – – – – – – – – veesisaldusega üle 40 %, kuid mitte üle 45 % massist | 45 | 39 | 0406 90 85 9970 |
| – – – – – – – – muu | | | 0406 90 85 9999 |
| – – – – – – – muud juustud, veesisaldusega mitterasvaines: | | | |
| ex 0406 90 86 | – – – – – – – – üle 47 %, kuid mitte üle 52 % massist: | | | |
| – – – – – – – – – vadakust valmistatud juustud | | | 0406 90 86 9100 |
| – – – – – – – – – muud, kuivaine rasvasisaldusega: | | | |
| – – – – – – – – – – alla 5 % massist | 52 | | 0406 90 86 9200 |
| – – – – – – – – – – 5 % massist või rohkem, kuid alla 19 % massist | 51 | 5 | 0406 90 86 9300 |
| – – – – – – – – – – 19 % massist või rohkem, kuid alla 39 % massist | 47 | 19 | 0406 90 86 9400 |
| – – – – – – – – – – 39 % massist või rohkem | 40 | 39 | 0406 90 86 9900 |
| ex 0406 90 87 | – – – – – – – – üle 52 %, kuid mitte üle 62 % massist: | | | |
| – – – – – – – – – vadakust valmistatud juust, v.a Manouri | | | 0406 90 87 9100 |
| – – – – – – – – – muud, kuivaine rasvasisaldusega: | | | |
| – – – – – – – – – – alla 5 % massist | 60 | | 0406 90 87 9200 |
| – – – – – – – – – – 5 % massist või rohkem, kuid alla 19 % massist | 55 | 5 | 0406 90 87 9300 |
| – – – – – – – – – – 19 % massist või rohkem, kuid alla 40 % massist | 53 | 19 | 0406 90 87 9400 |
| – – – – – – – – – – 40 % massist või rohkem: | | | |
| – – – – – – – – – – – Idiazabal, Manchego ja Roncal, valmistatud üksnes lambapiimast | 45 | 45 | 0406 90 87 9951 |
| – – – – – – – – – – – Maasdam | 45 | 45 | 0406 90 87 9971 |
| – – – – – – – – – – – Manouri | 43 | 53 | 0406 90 87 9972 |
| – – – – – – – – – – – Hushallsost | 46 | 45 | 0406 90 87 9973 |
| – – – – – – – – – – – Murukoloinen | 41 | 50 | 0406 90 87 9974 |
| – – – – – – – – – – – Gräddost | 39 | 60 | 0406 90 87 9975 |
| – – – – – – – – – – – muu | 47 | 40 | 0406 90 87 9979 |
| ex 0406 90 88 | – – – – – – – – üle 62 % massist, kuid mitte üle 72 % massist: | | | |
| – – – – – – – – – vadakust valmistatud juustud | | | 0406 90 88 9100 |
| – – – – – – – – – muu: | | | |
| – – – – – – – – – – kuivaine rasvasisaldusega: | | | |
| – – – – – – – – – – – 10 % massist või rohkem, kuid alla 19 % massist | 60 | 10 | 0406 90 88 9300 |
| – – – – – – – – – – – 40 % massist või rohkem: | | | |
| – – – – – – – – – – – – Akawi | 55 | 40 | 0406 90 88 9500 |

CN-kood

Kauba kirjeldus

Tootekoodi kasutamise täiendavad tingimused

Tootekood

Maksimaalne veesisaldus toote massis

( %)

Minimaalne kuivaine rasvasisaldus

( %)

ex 0406

Juust ja kohupiim: (42)
   (45)

ex 0406 10

– värske juust (valmimata või laagerdumata), sh vadakujuust ja kohupiim:

ex 0406 10 20

– – rasvasisaldusega kuni 40 % massist:

– – – vadakujuust, välja arvatud soolatud Ricotta

0406 10 20 9100

– – – muu:

– – – – veesisaldusega mitterasvaines üle 47 %, kuid mitte üle 72 % massist:

– – – – – Ricotta, soolatud:

– – – – – – valmistatud üksnes lambapiimast

55

45

0406 10 20 9230

– – – – – – muu

55

39

0406 10 20 9290

– – – – – kodujuust

60

0406 10 20 9300

– – – – – muu:

– – – – – – kuivaine rasvasisaldusega:

– – – – – – – vähem kui 5 % massist

60

0406 10 20 9610

– – – – – – – massist või rohkem, kuid alla 19 % massist

60

5

0406 10 20 9620

– – – – – – – 19 % massist või rohkem, kuid alla 39 % massist

57

19

0406 10 20 9630

– – – – – – – muu, veesisaldusega mitterasvaines:

– – – – – – – – üle 47 %, kuid mitte üle 52 % massist

40

39

0406 10 20 9640

– – – – – – – – üle 52 %, kuid mitte üle 62 % massist

50

39

0406 10 20 9650

– – – – – – – – üle 62 % massist

0406 10 20 9660

– – – – veesisaldusega mitterasvaines üle 72 % massist:

– – – – – koorejuust veesisaldusega mitterasvaines üle 77 %, kuid alla 83 % massist ning kuivaine rasvasisaldusega:

– – – – – – 60 % massist või rohkem, kuid alla 69 % massist

60

60

0406 10 20 9830

– – – – – – 69 % massist või rohkem

59

69

0406 10 20 9850

– – – – – muu

0406 10 20 9870

– – – – muu

0406 10 20 9900

ex 0406 20

– riivitud juust juustupulber:

ex 0406 20 90

– – muu:

– – – vadakust valmistatud juustud

0406 20 90 9100

– – – muu:

– – – – rasvasisaldusega üle 20 % massist, laktoosisisaldusega alla 5 % massist ja kuivainesisaldusega:

– – – – – 60 % massist või rohkem, kuid alla 80 %

40

34

0406 20 90 9913

– – – – – 80 % massist või rohkem, kuid alla 85 % massist

20

30

0406 20 90 9915

– – – – – 85 % massist või rohkem, kuid alla 95 %

15

30

0406 20 90 9917

– – – – – 95 % massist või rohkem

5

30

0406 20 90 9919

– – – – muu

0406 20 90 9990

ex 0406 30

– sulatatud juust, riivimata või pulbristamata:

– – muu:

– – – rasvasisaldusega kuni 36 % massist ja kuivaine rasvasisaldusega:

ex 0406 30 31

– – – – kuni 48 % massist:

– – – – – kuivainesisaldusega:

– – – – – – 40 % massist või rohkem, kuid mitte üle 43 % massist, ja kuivaine rasvasisaldusega:

– – – – – – – vähem kui 20 % massist

60

0406 30 31 9710

– – – – – – – 20 % massist või rohkem

60

20

0406 30 31 9730

– – – – – – 43 % massist või rohkem ja kuivaine rasvasisaldusega:

– – – – – – – vähem kui 20 % massist

57

0406 30 31 9910

– – – – – – – 20 % massist või rohkem, kuid alla 40 % massist

57

20

0406 30 31 9930

– – – – – – – 40 % massist või rohkem

57

40

0406 30 31 9950

ex 0406 30 39

– – – – üle 48 % massist:

– – – – – kuivainesisaldusega:

– – – – – – 40 % massist või rohkem, kuid alla 43 %

60

48

0406 30 39 9500

– – – – – – 43 % massist või rohkem, kuid alla 46 % massist

57

48

0406 30 39 9700

– – – – – – 46 % massist või rohkem ja kuivaine rasvasisaldusega:

– – – – – – – vähem kui 55 % massist

54

48

0406 30 39 9930

– – – – – – – 55 % massist või rohkem

54

55

0406 30 39 9950

ex 0406 30 90

– – – rasvasisaldusega üle 36 % massist

54

79

0406 30 90 9000

ex 0406 40

– sinihallitusjuust ja muud juustud, mis sisaldavad Penicillium roqueforti tekitatud hallitust:

ex 0406 40 50

– – Gorgonzola

53

48

0406 40 50 9000

ex 0406 40 90

– – muu

50

40

0406 40 90 9000

ex 0406 90

– muud juustud:

– – muu:

ex 0406 90 13

– – – Emmental

40

45

0406 90 13 9000

ex 0406 90 15

– – – Gruyère, Sbrinz:

– – – – Gruyère

38

45

0406 90 15 9100

ex 0406 90 17

– – – Bergkäse, Appenzell:

– – – – Bergkäse

38

45

0406 90 17 9100

ex 0406 90 21

– – – Cheddar

39

48

0406 90 21 9900

ex 0406 90 23

– – – Edam

47

40

0406 90 23 9900

ex 0406 90 25

– – – Tilsit

47

45

0406 90 25 9900

ex 0406 90 27

– – – Butterkäse

52

45

0406 90 27 9900

ex 0406 90 32

– – – Feta: (38)

– – – – valmistatud üksnes lambapiimast või lamba- ja kitsepiimast:

– – – – – veesisaldusega mitterasvaines kuni 72 % massist

56

43

0406 90 32 9119

ex 0406 90 35

– – – Kefalotyri:

– – – – valmistatud üksnes lambapiimast või lamba- ja kitsepiimast

38

40

0406 90 35 9190

– – – – muu:

38

40

0406 90 35 9990

ex 0406 90 37

– – – Finlandia

40

45

0406 90 37 9000

– – – muu:

– – – – muu:

– – – – – rasvasisaldusega kuni 40 % massist ja mitterasvaine veesisaldusega:

– – – – – – kuni 47 % massist:

ex 0406 90 61

– – – – – – – Grana Padano, Parmigiano Reggiano

35

32

0406 90 61 9000

ex 0406 90 63

– – – – – – – Fiore Sardo, Pecorino

– – – – – – – – valmistatud üksnes lambapiimast

35

36

0406 90 63 9100

– – – – – – – – muu

35

36

0406 90 63 9900

ex 0406 90 69

– – – – – – – muu:

– – – – – – – – vadakust valmistatud juustud

0406 90 69 9100

– – – – – – – – muu

38

30

0406 90 69 9910

– – – – – – üle 47 % massist, kuid mitte üle 72 % massist:

ex 0406 90 73

– – – – – – – Provolone

45

44

0406 90 73 9900

ex 0406 90 75

– – – – – – – Asiago, Caciocavallo, Montasio, Ragusano

45

39

0406 90 75 9900

ex 0406 90 76

– – – – – – – Danbo, Fontal, Fontina, Fynbo, Havarti, Maribo, Samsø:

– – – – – – – – kuivaine rasvasisaldusega 45 % massist või rohkem, kuid alla 55 % massist:

– – – – – – – – – kuivainesisaldusega 50 % massist või rohkem, kuid alla 56 % massist

50

45

0406 90 76 9300

– – – – – – – – – kuivainesisaldusega 56 % massist või rohkem

44

45

0406 90 76 9400

– – – – – – – – kuivaine rasvasisaldusega 55 % massist või rohkem

46

55

0406 90 76 9500

ex 0406 90 78

– – – – – – – Gouda:

– – – – – – – – kuivaine rasvasisaldusega alla 48 % massist

50

20

0406 90 78 9100

– – – – – – – – kuivaine rasvasisaldusega 48 % massist või rohkem, kuid alla 55 % massist

45

48

0406 90 78 9300

– – – – – – – – muu:

45

55

0406 90 78 9500

ex 0406 90 79

– – – – – – – Esrom, Italico, Kernhem, Saint Nectaire, Saint Paulin, Taleggio

56

40

0406 90 79 9900

ex 0406 90 81

– – – – – – – Cantal, Cheshire, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey

44

45

0406 90 81 9900

ex 0406 90 85

– – – – – – – Kefalograviera, Kasseri:

– – – – – – – – veesisaldusega kuni 40 % massist

40

39

0406 90 85 9930

– – – – – – – – veesisaldusega üle 40 %, kuid mitte üle 45 % massist

45

39

0406 90 85 9970

– – – – – – – – muu

0406 90 85 9999

– – – – – – – muud juustud, veesisaldusega mitterasvaines:

ex 0406 90 86

– – – – – – – – üle 47 %, kuid mitte üle 52 % massist:

– – – – – – – – – vadakust valmistatud juustud

0406 90 86 9100

– – – – – – – – – muud, kuivaine rasvasisaldusega:

– – – – – – – – – – alla 5 % massist

52

0406 90 86 9200

– – – – – – – – – – 5 % massist või rohkem, kuid alla 19 % massist

51

5

0406 90 86 9300

– – – – – – – – – – 19 % massist või rohkem, kuid alla 39 % massist

47

19

0406 90 86 9400

– – – – – – – – – – 39 % massist või rohkem

40

39

0406 90 86 9900

ex 0406 90 87

– – – – – – – – üle 52 %, kuid mitte üle 62 % massist:

– – – – – – – – – vadakust valmistatud juust, v.a Manouri

0406 90 87 9100

– – – – – – – – – muud, kuivaine rasvasisaldusega:

– – – – – – – – – – alla 5 % massist

60

0406 90 87 9200

– – – – – – – – – – 5 % massist või rohkem, kuid alla 19 % massist

55

5

0406 90 87 9300

– – – – – – – – – – 19 % massist või rohkem, kuid alla 40 % massist

53

19

0406 90 87 9400

– – – – – – – – – – 40 % massist või rohkem:

– – – – – – – – – – – Idiazabal, Manchego ja Roncal, valmistatud üksnes lambapiimast

45

45

0406 90 87 9951

– – – – – – – – – – – Maasdam

45

45

0406 90 87 9971

– – – – – – – – – – – Manouri

43

53

0406 90 87 9972

– – – – – – – – – – – Hushallsost

46

45

0406 90 87 9973

– – – – – – – – – – – Murukoloinen

41

50

0406 90 87 9974

– – – – – – – – – – – Gräddost

39

60

0406 90 87 9975

– – – – – – – – – – – muu

47

40

0406 90 87 9979

ex 0406 90 88

– – – – – – – – üle 62 % massist, kuid mitte üle 72 % massist:

– – – – – – – – – vadakust valmistatud juustud

0406 90 88 9100

– – – – – – – – – muu:

– – – – – – – – – – kuivaine rasvasisaldusega:

– – – – – – – – – – – 10 % massist või rohkem, kuid alla 19 % massist

60

10

0406 90 88 9300

– – – – – – – – – – – 40 % massist või rohkem:

– – – – – – – – – – – – Akawi

55

40

0406 90 88 9500

10.   Valge suhkur ja toorsuhkur ilma edasise töötlemiseta

| CN-kood | Kauba kirjeldus | Tootekood |
| --- | --- | --- |
| ex 1701 | Roosuhkur ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul: | |
| – toorsuhkur maitse- ja värvainelisanditeta: | |
| ex 1701 11 | – – roosuhkur: | |
| ex 1701 11 90 | – – – muu: | |
| – – – – kristalliseerunud suhkur | 1701 11 90 9100 |
| – – – – muu toorsuhkur: | |
| – – – – – kontaktpakendis toote netomassiga kuni 5 kg | 1701 11 90 9910 |
| ex 1701 12 | – – peedisuhkur: | |
| ex 1701 12 90 | – – – muu: | |
| – – – – kristalliseerunud suhkur | 1701 12 90 9100 |
| – – – – muu toorsuhkur: | |
| – – – – – kontaktpakendis toote netomassiga kuni 5 kg | 1701 12 90 9910 |
| – muu: | |
| 1701 91 00 | – – maitse- või värvainelisanditega | 1701 91 00 9000 |
| ex 1701 99 | – – muu: | |
| 1701 99 10 | – – – valge suhkur: | |
| – – – – kristalliseerunud suhkur | 1701 99 10 9100 |
| – – – – muu: | |
| – – – – – üldkogusega kuni 10 tonni | 1701 99 10 9910 |
| – – – – – muu | 1701 99 10 9950 |
| ex 1701 99 90 | – – – muu: | |
| – – – – muude lisaainetega kui maitse- või värvainelisanditega | 1701 99 90 9100 |

CN-kood

Kauba kirjeldus

Tootekood

ex 1701

Roosuhkur ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul:

– toorsuhkur maitse- ja värvainelisanditeta:

ex 1701 11

– – roosuhkur:

ex 1701 11 90

– – – muu:

– – – – kristalliseerunud suhkur

1701 11 90 9100

– – – – muu toorsuhkur:

– – – – – kontaktpakendis toote netomassiga kuni 5 kg

1701 11 90 9910

ex 1701 12

– – peedisuhkur:

ex 1701 12 90

– – – muu:

– – – – kristalliseerunud suhkur

1701 12 90 9100

– – – – muu toorsuhkur:

– – – – – kontaktpakendis toote netomassiga kuni 5 kg

1701 12 90 9910

– muu:

1701 91 00

– – maitse- või värvainelisanditega

1701 91 00 9000

ex 1701 99

– – muu:

1701 99 10

– – – valge suhkur:

– – – – kristalliseerunud suhkur

1701 99 10 9100

– – – – muu:

– – – – – üldkogusega kuni 10 tonni

1701 99 10 9910

– – – – – muu

1701 99 10 9950

ex 1701 99 90

– – – muu:

– – – – muude lisaainetega kui maitse- või värvainelisanditega

1701 99 90 9100

11.   Siirupid ja muud suhkrutooted

| CN-kood | Kauba kirjeldus | Tootekood |
| --- | --- | --- |
| ex 1702 | Muu suhkur, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; kunstmesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell: | |
| ex 1702 40 | – glükoos ja glükoosisiirup fruktoosisisaldusega vähemalt 20 %, kuid alla 50 % kuivaine massist, välja arvatud invertsuhkur: | |
| ex 1702 40 10 | – – isoglükoos: | |
| – – – fruktoosisisaldusega 41 % kuivaine massist või rohkem | 1702 40 10 9100 |
| 1702 60 | – muu fruktoos ja fruktoosisiirup fruktoosisisaldusega üle 50 % kuivaine massist, välja arvatud invertsuhkur: | |
| 1702 60 10 | – – isoglükoos | 1702 60 10 9000 |
| 1702 60 95 | – – muu | 1702 60 95 9000 |
| ex 1702 90 | – muu, sealhulgas invertsuhkur ja muu suhkur ja suhkrusiirupisegud fruktoosisisaldusega 50 % kuivaine massist: | |
| 1702 90 30 | – – isoglükoos | 1702 90 30 9000 |
| – – karamell: | |
| 1702 90 71 | – – – sahharoosisisaldusega 50 % kuivaine massist või rohkem | 1702 90 71 9000 |
| ex 1702 90 95 | – – muu: | |
| – – – kunstmesi, naturaalse meega segatud või segamata | 1702 90 95 9100 |
| – – – muu, välja arvatud sorboos | 1702 90 95 9900 |
| 2106 | Mujal nimetamata toiduained: | |
| ex 2106 90 | – muud: | |
| – – lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga suhkrusiirupid: | |
| 2106 90 30 | – – – isoglükoosisürupid | 2106 90 30 9000 |
| – – – muud: | |
| 2106 90 59 | – – – – muud | 2106 90 59 9000” |

CN-kood

Kauba kirjeldus

Tootekood

ex 1702

Muu suhkur, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; kunstmesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell:

ex 1702 40

– glükoos ja glükoosisiirup fruktoosisisaldusega vähemalt 20 %, kuid alla 50 % kuivaine massist, välja arvatud invertsuhkur:

ex 1702 40 10

– – isoglükoos:

– – – fruktoosisisaldusega 41 % kuivaine massist või rohkem

1702 40 10 9100

1702 60

– muu fruktoos ja fruktoosisiirup fruktoosisisaldusega üle 50 % kuivaine massist, välja arvatud invertsuhkur:

1702 60 10

– – isoglükoos

1702 60 10 9000

1702 60 95

– – muu

1702 60 95 9000

ex 1702 90

– muu, sealhulgas invertsuhkur ja muu suhkur ja suhkrusiirupisegud fruktoosisisaldusega 50 % kuivaine massist:

1702 90 30

– – isoglükoos

1702 90 30 9000

– – karamell:

1702 90 71

– – – sahharoosisisaldusega 50 % kuivaine massist või rohkem

1702 90 71 9000

ex 1702 90 95

– – muu:

– – – kunstmesi, naturaalse meega segatud või segamata

1702 90 95 9100

– – – muu, välja arvatud sorboos

1702 90 95 9900

2106

Mujal nimetamata toiduained:

ex 2106 90

– muud:

– – lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga suhkrusiirupid:

2106 90 30

– – – isoglükoosisürupid

2106 90 30 9000

– – – muud:

2106 90 59

– – – – muud

2106 90 59 9000”

---

(1)  EÜT L 149, 29.6.1968, lk. 46.

1

(2)  Rasvainesisalduse kindlaksmääramise analüüsimeetodina kasutatakse komisjoni direktiivi 84/4/EMÜ (EÜT L 15, 18.1.1984, lk 28) I lisas trükitud meetodit (meetod A).

2

(3)  Rasvainesisaldus määratakse kindlaks järgmisel viisil:

3

| — | proov tuleb purustada nii, et vähemalt 90 % sellest läbib sõela, mille avade läbimõõt on 500 mikromeetrit, ja 100 % läbib sõela, mille avade läbimõõt on 1 000 mikromeetrit, |
| --- | --- |

—

proov tuleb purustada nii, et vähemalt 90 % sellest läbib sõela, mille avade läbimõõt on 500 mikromeetrit, ja 100 % läbib sõela, mille avade läbimõõt on 1 000 mikromeetrit,

| — | seejärel kasutatav analüüsimeetod on esitatud direktiivi 84/4/EMÜ I lisas (meetod A). |
| --- | --- |

—

seejärel kasutatav analüüsimeetod on esitatud direktiivi 84/4/EMÜ I lisas (meetod A).

(4)  Tärklise kuivainesisaldus määratakse kindlaks komisjoni määruse (EÜ) nr 687/208 (EÜT L 192, 19.7.2008 lk 20) IV lisas sätestatud meetodi abil. Tärklise puhtuse kindlaksmääramisel kasutatakse komisjoni direktiivi 72/199/EMÜ (EÜT L 123, 29.5.1972, lk 6) I lisas avaldatud tärklise polarimeetrilise määramise meetodit.

4

(5)  Tärklise puhul makstavat eksporditoetust kohandatakse vastavalt järgmisele valemile:

5

| 1. | Kartulitärklis: ((tegelik kuivainesisalduse protsendimäär)/80) × eksporditoetus. |
| --- | --- |

1.

Kartulitärklis: ((tegelik kuivainesisalduse protsendimäär)/80) × eksporditoetus.

| 2. | Kõik muud tüüpi tärklised: ((tegelik kuivainesisalduse protsendimäär)/87) × eksporditoetus. |
| --- | --- |

2.

Kõik muud tüüpi tärklised: ((tegelik kuivainesisalduse protsendimäär)/87) × eksporditoetus.

Tolliformaalsuste täitmisel märgib taotleja selleks ette nähtud deklaratsiooni toote kuivainesisalduse.

(6)  Eksporditoetust makstakse toodete puhul, mille kuivainesisaldus on vähemalt 78 %. Nende toodete puhul, mille kuivainesisaldus on väiksem kui 78 %, kohandatakse eksporditoetust vastavalt järgmisele valemile:

6

((tegelik kuivainesisaldus)/78) × eksporditoetus

Kuivainesisaldus määratakse kindlaks komisjoni direktiivi 79/796/EMÜ (EÜT L 239, 22.9.1979, lk 24) II lisas sätestatud 2. meetodi abil või mis tahes muu sobiva analüüsimeetodi abil, mis pakub vähemalt samu tagatisi.

(7)  Hõlmatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1517/95 (EÜT L 147, 30.6.1995, lk 51).

7

(8)  Eksporditoetuse kohaldamisel võetakse arvesse üksnes teraviljasaadustest saadud tärklist. Teraviljasaadused on saadused, mis kuuluvad alamrubriikidesse 0709 90 60 ja 0712 90 19, gruppi 10 ja rubriikidesse 1101, 1102, 1103 ja 1104 (töötlemata ja taastamata), välja arvatud alamrubriik 1104 30 ja kaupade koondnomenklatuuri alamrubriikidesse 1904 10 10 ja 1904 10 90 kuuluvate toodete teraviljasisaldus. Kaupade koondnomenklatuuri rubriikidesse 1904 10 10 ja 1904 10 90 kuuluvate toodete teraviljasisaldust käsitatakse võrdsena lõpptoote massiga. Toetust ei maksta teravilja eest, mille puhul ei ole tärklise päritolu analüüsidega võimalik täpselt kindlaks teha.

8

(9)  Eksporditoetust makstakse üksnes toodete puhul, mis sisaldavad tärklist vähemalt 5 % massist.

9

(10)  Sellesse alamrubriiki klassifitseerimisel tuleb esitada komisjoni määruse (EÜ) nr 433/2007 (EÜT L 104, 21.4.2007, lk 3).

10

(11)  Eksporditoetuse andmise tingimuseks on komisjoni määruses (EÜ) nr 1359/2007 (EÜT L 304, 22.11.2007, lk 21).

11

(12)  EÜT L 308, 8.11.2006, lk 7.

12

(13)  EÜT L 281, 24.10.2008, lk 3.

13

(14)  EÜT L 325, 24.11.2006, lk 12.

14

(15)  Rasvata taise veiseliha sisaldus määratakse komisjoni määruse (EMÜ) nr 2429/86 (EÜT L 210, 1.8.1986, lk 39) lisas sätestatud korras. „Keskmine sisaldus” viitab määruse (EÜ) nr 765/2002 (EÜT L 117, 4.5.2002, lk 6) artikli 2 lõikes 1 määratletud proovi kogusele. Proov tuleb võtta partii osast, millel on kõrgeim riskitegur.

15

(16)  Kollageenisisalduse määramine:

16

Kollageenisisaldusena käsitatakse hüdroksüproliinisisaldust, mis on korrutatud koefitsiendiga 8. Hüdroksüproliinisisaldus määratakse vastavalt ISO meetodile 3496-1978.

(17)  Tooteid ja nende jaotustükke võib klassifitseerida kõnealusesse alamrubriiki üksnes juhul, kui mõõtmete ja lihaskoe omaduste alusel on võimalik kindlaks teha, et need on saadud nimetatud põhijaotustükkidest. Väljendit „nende jaotustükid” kasutatakse toodete puhul, mille ühiku netomass on vähemalt 100 grammi, või toodete puhul, mis on lõigatud ühtlasteks tükkideks, mida saab selgelt identifitseerida kui nimetatud põhijaotustükist saadud jaotustükke ja mis on pakendatud vähemalt 100-grammise netomassiga pakenditesse.

17

(18)  Eksporditoetust antakse üksnes toodete puhul, mille nime on tootjaliikmesriigi pädev asutus sertifitseerinud.

18

(19)  Vorsttoodete puhul, mis on säilitusvedelikku sisaldavas pakendis, antakse eksporditoetust toote netomassi põhjal pärast säilitusvedeliku massi lahutamist.

19

(20)  Parafiinkatte massi, mis vastab tavapärasele kasutusele kaubanduses, käsitatakse vorsttoote netomassi osana.

20

(21)  Välja jäetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2333/97 (EÜT L 323, 26.11.1997, lk 25).

21

(22)  Kui vorsttooteid sisaldavad toidusegud (sh valmisroad) klassifitseeritakse oma koostise tõttu rubriiki nr 1601, antakse eksporditoetust üksnes kõnealuste segude koostisse kuuluvate vorsttoodete, liha ja rupsi, sealhulgas mis tahes liiki või päritoluga rasva netomassi põhjal.

22

(23)  Konte sisaldavate toodete puhul antakse eksporditoetust toote netomassi põhjal pärast kontide massi lahutamist.

23

(24)  Eksporditoetuse andmise tingimuseks on määruses (EÜ) nr 903/2008 (EÜT L 249, 18.9.2008, lk 3) sätestatud tingimuste täitmine. Ekspordiga seotud tolliformaalsuste täitmisel deklareerib eksportija kirjalikult, et asjaomased tooted vastavad kõnealustele tingimustele.

24

(25)  Liha- ja rasvasisaldus määratakse kindlaks vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 2004/2002 (EÜT L 308, 9.11.2002, lk 22) lisas esitatud analüüsimeetodile.

25

(26)  Mis tahes liiki liha või rupsi sisaldus, sealhulgas mis tahes liiki ja päritoluga rasva sisaldus määratakse kindlaks vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 226/89 (EÜT L 29, 31.1.1989, lk 11) lisas esitatud analüüsimeetodile.

26

(27)  Toodete külmutamine vastavalt määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 7 lõikele 3 ja artikli 29 lõike 4 punktile g ei ole lubatud.

27

(28)  Rümbad või poolrümbad võivad olla põselihaga või ilma.

28

(29)  Abaosad võivad olla põselihaga või ilma.

29

(30)  Eesosad võivad olla põselihaga või ilma.

30

(31)  Kõnealust eksporditoetust ei anta üksikute kaelatükkide, põseliha või koos esitatud põseliha ja kaelatükkide puhul.

31

(32)  Kõnealust eksporditoetust ei anta üksikute kondita kaelatükkide puhul.

32

(33)  Juhul kui kaupade klassifitseerimine alamrubriiki 1602 41 10 9110 kuuluvate tagaosadena või tagaosade jaotustükkidena ei ole CN-koodi grupi 16 lisamärkuse 2 sätete põhjal õigustatud, võib tootekoodi 1602 42 10 9110 või vajaduse korral 1602 49 19 9130 puhul anda eksporditoetust, ilma et see piiraks komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artikli 51 kohaldamist.

33

(34)  Juhul kui kaupade klassifitseerimine alamrubriiki 1602 42 10 9110 kuuluvate abaosadena või abaosade tükkidena ei ole CN-koodi grupi 16 lisamärkuse 2 sätete põhjal õigustatud, võib tootekoodi 1602 49 19 9130 puhul anda eksporditoetust, ilma et see piiraks komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 51 kohaldamist.

34

(35)  Kehtib üksnes kodulinnumunade puhul, mis vastavad Euroopa ühenduste pädeva asutuse poolt ettenähtud tingimustele ja mis kannavad templit tootmisettevõtte identifitseerimisnumbri ja/või muud nõukogu määruses (EÜ) nr 617/2008 (EÜT L 168, 28.6.2008, lk 5) artikli 3 lõikes 5 sätestatud üksikasjade kohta.

35

(36)  Kui sellesse alamrubriiki kuuluv toode sisaldab vadakut ja/või vadakust saadud tooteid ja/või laktoosi ja/või kaseiini ja/või kaseinaate ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid, ei tohi lisatud vadakut ja/või vadakust saadud tooteid ja/või laktoosi ja/või kaseiini ja/või kaseinaate ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid eksporditoetuse arvutamisel arvesse võtta.

36

Osutatud tooted võivad sisaldada väikestes kogustes lisatud piimavaba ainet, mis on vajalik kõnealuste toodete valmistamiseks või säilitamiseks. Kui kõnealuste lisaainete määr ei ületa kogu toote massist 0,5 %, võetakse neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse. Kui kõnealuste lisaainete määr ületab kogu toote massist 0,5 %, ei võeta neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse.

Kui kõnealusesse alamrubriiki kuuluv toode koosneb permeaadist, siis eksporditoetust ei maksta.

Tolliformaalsuste täitmisel peab taotleja selleks ette nähtud deklaratsiooni märkima, kas toode koosneb permeaadist või kas tootele on lisatud piimavabasid aineid ja/või vadakut ja/või vadakust saadud tooteid ja/või laktoosi ja/või kaseiini ja/või kaseinaate ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid, ning juhul, kui neid on lisatud:

| — | lisatud piimavaba aine ja/või vadaku ja/või vadakust saadud toodete ja/või laktoosi ja/või kaseiini ja/või kaseinaatide ja/või permeaadi ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud toodete maksimumsisalduse 100 kilogrammi valmistoote massi kohta, ja eelkõige |
| --- | --- |

—

lisatud piimavaba aine ja/või vadaku ja/või vadakust saadud toodete ja/või laktoosi ja/või kaseiini ja/või kaseinaatide ja/või permeaadi ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud toodete maksimumsisalduse 100 kilogrammi valmistoote massi kohta, ja eelkõige

| — | lisatud vadaku laktoosisisalduse. |
| --- | --- |

—

lisatud vadaku laktoosisisalduse.

(37)  Välja jäetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2287/2000 (EÜT L 260, 14.10.2000, lk 22).

37

(38)  Kui toode sisaldab enne töötlemist või töötlemise ajal lisatud kaseiini ja/või kaseinaate, siis eksporditoetust ei maksta. Tolliformaalsuste täitmisel peab taotleja selleks ette nähtud deklaratsiooni märkima, kas tootele on lisatud kaseiini ja/või kaseinaate.

38

(39)  Sellesse alamrubriiki kuuluvate toodete 100 kg netomassi kohta antav eksporditoetus võrdub järgmiste osade summaga:

39

| a) | Nimetatud summa 100 kg kohta, mis korrutatakse 100 kg tootes sisalduva piimaosa protsendimääraga. Osutatud tooted võivad sisaldada väikestes kogustes lisatud piimavaba ainet, mis on vajalik kõnealuste toodete valmistamiseks või säilitamiseks. Kui kõnealuste lisaainete määr ei ületa kogu toote massist 0,5 %, võetakse neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse. Kui kõnealuste lisaainete määr ületab kogu toote massist 0,5 %, ei võeta neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse.
  Kui tootele on lisatud vadakut ja/või vadakust saadud tooteid ja/või kaseiini ja/või kaseinaate ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid, tuleb nimetatud summa kilogrammi kohta korrutada 100 kg toote kohta lisatud muu piimaaine kui vadaku ja/või vadakust saadud toodete ja/või laktoosi ja/või kaseiini ja/või kaseinaatide ja/või permeaadi ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud toodete massiga; |
| --- | --- |

a)

Nimetatud summa 100 kg kohta, mis korrutatakse 100 kg tootes sisalduva piimaosa protsendimääraga. Osutatud tooted võivad sisaldada väikestes kogustes lisatud piimavaba ainet, mis on vajalik kõnealuste toodete valmistamiseks või säilitamiseks. Kui kõnealuste lisaainete määr ei ületa kogu toote massist 0,5 %, võetakse neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse. Kui kõnealuste lisaainete määr ületab kogu toote massist 0,5 %, ei võeta neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse.

Kui tootele on lisatud vadakut ja/või vadakust saadud tooteid ja/või kaseiini ja/või kaseinaate ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid, tuleb nimetatud summa kilogrammi kohta korrutada 100 kg toote kohta lisatud muu piimaaine kui vadaku ja/või vadakust saadud toodete ja/või laktoosi ja/või kaseiini ja/või kaseinaatide ja/või permeaadi ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud toodete massiga;

| b) | komisjoni määruse (EÜ) nr 1282/2006 (EÜT L 234, 29.8.2006 lk 4) artikli 16 lõike 3 kohaselt arvutatud osa.
  Tolliformaalsuste täitmisel peab taotleja selleks ette nähtud deklaratsiooni märkima, kas toode koosneb permeaadist või kas tootele on lisatud piimavabasid aineid ja/või vadakut ja/või vadakust saadud tooteid ja/või laktoosi ja/või kaseiini ja/või kaseinaate ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid, ning juhul, kui neid on lisatud:






  — | lisatud sahharoosi ja/või muu piimavaba aine ja/või vadaku ja/või vadakust saadud toodete ja/või laktoosi ja/või kaseiini ja/või kaseinaatide ja/või permeaadi ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud toodete maksimumsisalduse 100 kilogrammi valmistoote massi kohta, ja eelkõige |
| --- | --- | --- |

b)

komisjoni määruse (EÜ) nr 1282/2006 (EÜT L 234, 29.8.2006 lk 4) artikli 16 lõike 3 kohaselt arvutatud osa.

Tolliformaalsuste täitmisel peab taotleja selleks ette nähtud deklaratsiooni märkima, kas toode koosneb permeaadist või kas tootele on lisatud piimavabasid aineid ja/või vadakut ja/või vadakust saadud tooteid ja/või laktoosi ja/või kaseiini ja/või kaseinaate ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid, ning juhul, kui neid on lisatud:

—

lisatud sahharoosi ja/või muu piimavaba aine ja/või vadaku ja/või vadakust saadud toodete ja/või laktoosi ja/või kaseiini ja/või kaseinaatide ja/või permeaadi ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud toodete maksimumsisalduse 100 kilogrammi valmistoote massi kohta, ja eelkõige

| — | lisatud vadaku laktoosisisalduse. |
| --- | --- |

—

lisatud vadaku laktoosisisalduse.

Kui toote piimaaine koosneb permeaadist, siis eksporditoetust ei maksta.

(40)  Välja jäetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 707/98 (EÜT L 98, 31.3.1998, lk 11).

40

(41)  Välja jäetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 823/96 (EÜT L 111, 4.5.1996, lk 9).

41

(42)

42

| a) | Säilitusvedelikku, eelkõige soolvett sisaldavas kontaktpakendis juustude puhul antakse eksporditoetust netomassi põhjal pärast vedeliku massi lahutamist. |
| --- | --- |

a)

Säilitusvedelikku, eelkõige soolvett sisaldavas kontaktpakendis juustude puhul antakse eksporditoetust netomassi põhjal pärast vedeliku massi lahutamist.

| b) | Toetuse arvestamisel ei käsitata toote netomassi hulka kuuluvana pakendamisel kasutatavat kilet, parafiini, tuhka ega vaha. |
| --- | --- |

b)

Toetuse arvestamisel ei käsitata toote netomassi hulka kuuluvana pakendamisel kasutatavat kilet, parafiini, tuhka ega vaha.

| c) | Kui juust on pakitud kilesse ja kui deklareeritud netomass sisaldab kile massi, vähendatakse toetuse määra 0,5 % võrra.
  Tolliformaalsusi täites teatab taotleja, et juust on pakitud kilesse ja kas deklareeritud netomass sisaldab kile massi või mitte. |
| --- | --- |

c)

Kui juust on pakitud kilesse ja kui deklareeritud netomass sisaldab kile massi, vähendatakse toetuse määra 0,5 % võrra.

Tolliformaalsusi täites teatab taotleja, et juust on pakitud kilesse ja kas deklareeritud netomass sisaldab kile massi või mitte.

| d) | Kui juust on pakitud parafiini või tuhka ja kui deklareeritud netomass sisaldab parafiini või tuha massi, vähendatakse toetuse määra 2 % võrra
  Tolliformaalsusi täites teatab taotleja, et juust on pakitud parafiini või tuhka ja kas deklareeritud netomass sisaldab tuha või parafiini massi. |
| --- | --- |

d)

Kui juust on pakitud parafiini või tuhka ja kui deklareeritud netomass sisaldab parafiini või tuha massi, vähendatakse toetuse määra 2 % võrra

Tolliformaalsusi täites teatab taotleja, et juust on pakitud parafiini või tuhka ja kas deklareeritud netomass sisaldab tuha või parafiini massi.

| e) | Kui juust on pakitud vahasse, siis tolliformaalsusi täites teatab taotleja deklaratsioonis esitama juustu netomassi, mis ei sisalda vaha massi. |
| --- | --- |

e)

Kui juust on pakitud vahasse, siis tolliformaalsusi täites teatab taotleja deklaratsioonis esitama juustu netomassi, mis ei sisalda vaha massi.

(43)  Kui kõnealuse koodi alla kuuluvate toodete piimavalgu sisaldus (lämmastikusisaldus × 6,38) rasvata piimakuivaines on alla 34 %, siis eksporditoetust ei maksta. Kui kõnealuse koodi alla kuuluvate pulbriliste toodete veesisaldus on toote massist üle 5 %, siis eksporditoetust ei maksta.

43

Tolliformaalsuste täitmisel peab huvitatud pool selleks ette nähtud deklaratsiooni märkima minimaalse piimavalgu sisalduse rasvata piimakuivaines ja maksimaalse veesisalduse pulbrilistes toodetes.

(44)  Välja jäetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2287/2000 (EÜT L 260, 14.10.2000, lk 22).

44

(45)

45

| a) | Kui toode sisaldab muid piimavabu aineid kui vürtse ja maitsetaimi, nagu sinki, pähkleid, krevette, lõhet, oliive, rosinaid, vähendatakse toetuse määra 10 % võrra.
  Tolliformaalsusi täites teatab taotleja selleks ettenähtud deklaratsioonis, et selliseid piimavabu koostisosi on lisatud. |
| --- | --- |

a)

Kui toode sisaldab muid piimavabu aineid kui vürtse ja maitsetaimi, nagu sinki, pähkleid, krevette, lõhet, oliive, rosinaid, vähendatakse toetuse määra 10 % võrra.

Tolliformaalsusi täites teatab taotleja selleks ettenähtud deklaratsioonis, et selliseid piimavabu koostisosi on lisatud.

| b) | Kui toode sisaldab maitsetaimi või vürtse, eelkõige näiteks sinepit, basiilikut, küüslauku, punet, vähendatakse toetust 1 % võrra.
  Tolliformaalsusi täites teatab taotleja selleks ettenähtud deklaratsioonis, et maitsetaimi ja vürtse on lisatud. |
| --- | --- |

b)

Kui toode sisaldab maitsetaimi või vürtse, eelkõige näiteks sinepit, basiilikut, küüslauku, punet, vähendatakse toetust 1 % võrra.

Tolliformaalsusi täites teatab taotleja selleks ettenähtud deklaratsioonis, et maitsetaimi ja vürtse on lisatud.

| c) | Kui toode sisaldab kaseiini ja/või kaseinaate ja/või vadakut ja/või vadakust saadud tooteid ja/või laktoosi ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid, ei võeta lisatud kaseiini ja/või kaseinaate ja/või vadakut ja/või vadakust saadud tooteid (v.a CN-koodiga 0405 10 50 hõlmatud vadakuvõi) ja/või laktoosi ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid eksporditoetuse arvutamisel arvesse.
  Tolliformaalsuste täitmisel peab taotleja selleks ettenähtud deklaratsiooni märkima, kas tootele on lisatud kaseiini ja/või kaseinaate ja/või vadakut ja/või vadakust saadud tooteid ja/või laktoosi ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid, ja kui on, siis tuleb märkida lisatud kaseiini ja/või kaseinaatide ja/või vadaku ja/või vadakust saadud toodete (täpsustades vajadusel vadakuvõi sisalduse) ja/või laktoosi ja/või permeaadi ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud toodete maksimumsisaldus 100 kg valmistoote massi kohta. |
| --- | --- |

c)

Kui toode sisaldab kaseiini ja/või kaseinaate ja/või vadakut ja/või vadakust saadud tooteid ja/või laktoosi ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid, ei võeta lisatud kaseiini ja/või kaseinaate ja/või vadakut ja/või vadakust saadud tooteid (v.a CN-koodiga 0405 10 50 hõlmatud vadakuvõi) ja/või laktoosi ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid eksporditoetuse arvutamisel arvesse.

Tolliformaalsuste täitmisel peab taotleja selleks ettenähtud deklaratsiooni märkima, kas tootele on lisatud kaseiini ja/või kaseinaate ja/või vadakut ja/või vadakust saadud tooteid ja/või laktoosi ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid, ja kui on, siis tuleb märkida lisatud kaseiini ja/või kaseinaatide ja/või vadaku ja/või vadakust saadud toodete (täpsustades vajadusel vadakuvõi sisalduse) ja/või laktoosi ja/või permeaadi ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud toodete maksimumsisaldus 100 kg valmistoote massi kohta.

| d) | Osutatud tooted võivad sisaldada lisatud piimavaba ainet, mis on vajalik kõnealuste toodete valmistamiseks või säilitamiseks, nagu näiteks soola, laapi või hallitust. |
| --- | --- |

d)

Osutatud tooted võivad sisaldada lisatud piimavaba ainet, mis on vajalik kõnealuste toodete valmistamiseks või säilitamiseks, nagu näiteks soola, laapi või hallitust.

(46)  Külmutatud kondenspiima suhtes kohaldatakse sama eksporditoetust, mida kohaldatakse alamrubriikidesse 0402 91 ja 0402 99 kuuluvate toodete puhul.

46

(47)  CN-koodidega 0403 90 11 – 0403 90 39 hõlmatud külmutatud toodete suhtes kohaldatakse samasid eksporditoetusi, mida kohaldatakse vastavalt CN-koodidega 0490 51 – 0403 90 69 hõlmatud toodete puhul.

47

(48)  Osutatud tooted võivad sisaldada väikestes kogustes lisatud piimavaba ainet, mis on vajalik kõnealuste toodete valmistamiseks või säilitamiseks. Kui kõnealuste lisaainete määr ei ületa kogu toote massist 0,5 %, võetakse neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse. Kui kõnealuste lisaainete määr ületab kogu toote massist 0,5 %, ei võeta neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse. Tolliformaalsuste täitmisel peab taotleja selleks ette nähtud deklaratsiooni märkima, kas tootele on lisatud piimavabasid ained, ja kui on, siis lisatud piimavaba aine maksimumsisalduse 100 kg valmistoote massi kohta.

48

(49)  Selle alamrubriigiga hõlmatud toodete 100 kg netomassi kohta antav eksporditoetus võrdub järgmiste osade summaga:

49

| a) | Nimetatud summa 100 kg kohta, mis korrutatakse 100 kg tootes sisalduva piimaosa protsendimääraga. Osutatud tooted võivad sisaldada väikestes kogustes lisatud piimavaba ainet, mis on vajalik kõnealuste toodete valmistamiseks või säilitamiseks. Kui kõnealuste lisaainete määr ei ületa kogu toote massist 0,5 %, võetakse neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse. Kui kõnealuste lisaainete määr ületab kogu toote massist 0,5 %, ei võeta neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse; |
| --- | --- |

a)

Nimetatud summa 100 kg kohta, mis korrutatakse 100 kg tootes sisalduva piimaosa protsendimääraga. Osutatud tooted võivad sisaldada väikestes kogustes lisatud piimavaba ainet, mis on vajalik kõnealuste toodete valmistamiseks või säilitamiseks. Kui kõnealuste lisaainete määr ei ületa kogu toote massist 0,5 %, võetakse neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse. Kui kõnealuste lisaainete määr ületab kogu toote massist 0,5 %, ei võeta neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse;

| b) | komisjoni määruse (EÜ) nr 1282/2006 (ELT L 234, 29.8.2006, lk 4) artikli 16 lõike 3 kohaselt arvutatud osa. |
| --- | --- |

b)

komisjoni määruse (EÜ) nr 1282/2006 (ELT L 234, 29.8.2006, lk 4) artikli 16 lõike 3 kohaselt arvutatud osa.

Tolliformaalsuste täitmisel peab taotleja selleks ette nähtud deklaratsiooni märkima sahharoosi maksimumsisalduse toote massist ja selle, kas tootele on lisatud piimavaba ainet, ja kui on, siis lisatud piimavaba aine maksimumsisalduse 100 kg valmistoote massi kohta.

(50)  Osutatud tooted võivad sisaldada väikestes kogustes lisaaineid, mis on vajalikud kõnealuste toodete valmistamiseks või säilitamiseks. Kui kõnealuste lisaainete määr ei ületa kogu toote massist 0,5 %, võetakse neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse. Kui kõnealuste lisaainete määr ületab kogu toote massist 0,5 %, ei võeta neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse. Tolliformaalsuste täitmisel peab taotleja selleks ette nähtud deklaratsiooni märkima, kas tootele on lisatud lisaaineid, ja kui on, siis lisaainete maksimumsisalduse.

50

---

II LISA

„II LISA

EKSPORDITOETUSTE SIHTKOHTADE KOODID

| A00 | Kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine). |
| --- | --- |
| A01 | Muud sihtkohad. |
| A02 | Kõik sihtkohad, välja arvatud Ameerika Ühendriigid. |
| A03 | Kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits. |
| A04 | Kõik kolmandad riigid. |
| A05 | Muud kolmandad riigid. |
| A10 | EFTA riigid (Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon)

  Island, Norra, Liechtenstein, Šveits. |
| A11 | ACP riigid (Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid (Lomé konventsioon))

  Angola, Antigua ja Barbuda, Bahama saared, Barbados, Belize, Benin, Botswana, Burkina Faso, Burundi, Kamerun, Cabo Verde, Kesk-Aafrika Vabariik, Komoorid (v.a Mayotte), Kongo, Kongo Demokraatlik Vabariik, Côte d'Ivoire, Djibouti, Dominica, Etioopia, Fidži saared, Gabon, Gambia, Ghana, Grenada, Guinea, Guinea-Bissau, Ekvatoriaal-Guinea, Guyana, Haiti, Jamaica, Kenya, Kiribati, Lesotho, Libeeria, Madagaskar, Malawi, Mali, Mauritius, Mauritaania, Mosambiik, Namiibia, Niger, Nigeeria, Uganda, Paapua Uus-Guinea, Dominikaani Vabariik, Rwanda, Saint Kitts ja Nevis, Saint Vincent ja Grenadiinid, Saint Lucia, Saalomoni Saared, Samoa, São Tomé ja Príncipe, Senegal, Seišellid, Sierra Leone, Somaalia, Sudaan, Suriname, Svaasimaa, Tansaania, Tšaad, Togo, Tonga, Trinidad ja Tobago, Tuvalu, Vanuatu, Sambia, Zimbabwe. |
| A12 | Vahemere piirkonna riigid ja territooriumid

  Ceuta ja Melilla, Gibraltar, Türgi, Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ning Kosovo, nagu seda on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244, Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Egiptus, Liibanon, Süüria, Iisrael, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Jordaania. |
| A13 | OPECi riigid (Naftat Eksportivate Riikide Organisatsioon)

  Alžeeria, Liibüa, Nigeeria, Gabon, Venezuela, Iraak, Saudi Araabia, Kuveit, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Indoneesia. |
| A14 | ASEANi riigid (Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni riigid)

  Myanmar, Tai, Laos, Vietnam, Indoneesia, Malaisia, Brunei, Singapur, Filipiinid. |
| A15 | Ladina-Ameerika riigid

  Mehhiko, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Haiti, Dominikaani Vabariik, Kolumbia, Venezuela, Ecuador, Peruu, Brasiilia, Tšiili, Boliivia, Paraguay, Uruguay, Argentina. |
| A16 | SAARCi riigid (Lõuna-Aasia Piirkondliku Koostöö Assotsiatsioon)

  Pakistan, India, Bangladesh, Maldiivid, Sri Lanka, Nepal, Bhutan. |
| A17 | Euroopa Liitu mittekuuluvad EMP (Euroopa Majanduspiirkond) riigid

  Island, Norra, Liechtenstein. |
| A18 | Kesk- ja Ida-Euroopa riigid või territooriumid

  Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ning Kosovo, nagu seda on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244, Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. |
| A19 | NAFTA riigid (Põhja-Ameerika Vabakaubanduse Assotsiatsioon)

  Ameerika Ühendriigid, Kanada, Mehhiko. |
| A20 | Mercosur’i riigid (Lõuna-Ameerika lõunaosa ühisturg)

  Brasiilia, Paraguay, Uruguay, Argentina. |
| A21 | Aasia uusindustriaalmaad

  Singapur, Korea Vabariik, Taiwan, Hongkong. |
| A22 | Kiiresti areneva majandusega Aasia riigid

  Tai, Malaisia, Singapur, Korea Vabariik, Taiwan, Hongkong. |
| A23 | APECi (Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna riikide majanduskoostöö) riigid

  Ameerika Ühendriigid, Kanada, Mehhiko, Tšiili, Tai, Indoneesia, Malaisia, Brunei, Singapur, Filipiinid, Hiina, Korea Vabariik, Jaapan, Taiwan, Hongkong, Austraalia, Paapua Uus-Guinea, Uus-Meremaa. |
| A24 | Sõltumatute Riikide Ühendus

  Ukraina, Valgevene, Moldova, Venemaa, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan. |
| A25 | OECD-sse (Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon) mittekuuluvad riigid

  Island, Norra, Šveits, Türgi, Ameerika Ühendriigid, Kanada, Mehhiko, Korea Vabariik, Jaapan, Austraalia, Austraalia Vaikse ookeani territooriumid, Uus-Meremaa, Uus-Meremaa Vaikse ookeani territooriumid. |
| A26 | Euroopa riigid või territooriumid, mis ei kuulu Euroopa Liitu

  Island, Norra, Liechtenstein, Šveits, Fääri saared, Andorra, Gibraltar, Vatikan, Türgi, Albaania, Ukraina, Valgevene, Moldova, Venemaa, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ning Kosovo, nagu seda on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244, Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. |
| A27 | Aafrika (A28) (A29)

  Põhja-Aafrika riigid ja territooriumid, muud Aafrika riigid. |
| A28 | Põhja-Aafrika riigid või territooriumid

  Ceuta ja Melilla, Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Egiptus. |
| A29 | Muud Aafrika riigid

  Sudaan, Mauritaania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšaad, Cabo Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libeeria, Côte d'Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeeria, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Ekvatoriaal-Guinea, São Tomé ja Príncipe, Gabon, Kongo, Kongo Demokraatlik Vabariik, Rwanda, Burundi, Saint-Helena ja sõltkonnad, Angola, Etioopia, Eritrea, Djibouti, Somaalia, Keenia, Uganda, Tansaania, Seišellid ja sõltkonnad, Briti India ookeani ala, Mosambiik, Madagaskar, Mauritius, Komoorid, Mayotte, Sambia, Zimbabwe, Malawi, Lõuna-Aafrika, Namiibia, Botswana, Svaasimaa, Lesotho. |
| A30 | Ameerika (A31) (A32) (A33)

  Põhja-Ameerika, Kesk-Ameerika ja Antillid, Lõuna-Ameerika. |
| A31 | Põhja-Ameerika

  Ameerika Ühendriigid, Kanada, Gröönimaa, Saint-Pierre ja Miquelon. |
| A32 | Kesk-Ameerika ja Antillid

  Mehhiko, Bermuda, Guatemala, Belize, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Anguilla, Kuuba, Saint Kitts ja Nevis, Haiti, Bahama, Turks ja Caicos, Dominikaani Vabariik, USA Neitsisaared, Antigua ja Barbuda, Dominica, Kaimanisaared, Jamaica, Saint Lucia, Saint Vincent, Briti Neitsisaared, Barbados, Montserrat, Trinidad ja Tobago, Grenada, Aruba, Hollandi Antillid. |
| A33 | Lõuna-Ameerika

  Kolumbia, Venezuela, Guyana, Suriname, Ecuador, Peruu, Brasiilia, Tšiili, Boliivia, Paraguay, Uruguay, Argentina, Falklandi saared. |
| A34 | Aasia (A35) (A36)

  Lähis- ja Kesk-Ida riigid, muud Aasia riigid. |
| A35 | Lähis- ja Kesk-Ida riigid

  Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Liibanon, Süüria, Iraak, Iraan, Iisrael, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Jordaania, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Omaan, Jeemen. |
| A36 | Muud Aasia riigid

  Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan, Afganistan, Pakistan, India, Bangladesh, Maldiivid, Sri Lanka, Nepal, Bhutan, Myanmar, Tai, Laos, Vietnam, Kambodža, Indoneesia, Malaisia, Brunei, Singapur, Filipiinid, Mongoolia, Hiina, Põhja-Korea, Lõuna-Korea, Jaapan, Taiwan, Hongkong, Aomen. |
| A37 | Okeaania ja polaaralad (A38) (A39)

  Austraalia ja Uus-Meremaa, muud Okeaania ja polaaralade riigid. |
| A38 | Austraalia ja Uus-Meremaa

  Austraalia, Austraalia Vaikse ookeani territooriumid, Uus-Meremaa, Uus-Meremaa Vaikse ookeani territooriumid. |
| A39 | Muud Okeaania ja polaaralade riigid

  Paapua Uus-Guinea, Nauru, Saalomoni Saared, Tuvalu, Uus-Kaledoonia ja sõltkonnad, Ameerika Vaikse ookeani territooriumid, Wallis ja Futuna, Kiribati, Pitcairn, Fidži, Vanuatu, Tonga, Samoa, Põhja-Mariaanid, Prantsuse Polüneesia, Mikroneesia Liiduriigid (Yap, Kosrae, Chunk, Pohnpei), Marshalli Saared, Palau, polaaralad. |
| A40 | Ülemeremaad ja -territooriumid (ÜMT)

  Prantsuse Polüneesia, Uus-Kaledoonia ja sõltkonnad, Wallis ja Futuna, Prantsuse Lõuna- ja Antarktika-territooriumid, Saint Pierre ja Miquelon, Mayotte, Hollandi Antillid, Aruba, Gröönimaa, Anguilla, Kaimanisaared, Falklandi saared, Lõuna-Sandwichi saared ja sõltkonnad, Turks ja Caicos, Briti Neitsisaared, Montserrat, Pitcairn, Saint Helena ja sõltkonnad, Briti Antarktise alad, Briti India ookeani ala. |
| A96 | Livigno ja Campione d'Italia haldusüksused, Helgoland. |
| A97 | Ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine

  Määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklites 36, 44 ja 45 osutatud sihtkohad.” |

A00

Kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine).

A01

Muud sihtkohad.

A02

Kõik sihtkohad, välja arvatud Ameerika Ühendriigid.

A03

Kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits.

A04

Kõik kolmandad riigid.

A05

Muud kolmandad riigid.

A10

EFTA riigid (Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon)

Island, Norra, Liechtenstein, Šveits.

A11

ACP riigid (Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid (Lomé konventsioon))

Angola, Antigua ja Barbuda, Bahama saared, Barbados, Belize, Benin, Botswana, Burkina Faso, Burundi, Kamerun, Cabo Verde, Kesk-Aafrika Vabariik, Komoorid (v.a Mayotte), Kongo, Kongo Demokraatlik Vabariik, Côte d'Ivoire, Djibouti, Dominica, Etioopia, Fidži saared, Gabon, Gambia, Ghana, Grenada, Guinea, Guinea-Bissau, Ekvatoriaal-Guinea, Guyana, Haiti, Jamaica, Kenya, Kiribati, Lesotho, Libeeria, Madagaskar, Malawi, Mali, Mauritius, Mauritaania, Mosambiik, Namiibia, Niger, Nigeeria, Uganda, Paapua Uus-Guinea, Dominikaani Vabariik, Rwanda, Saint Kitts ja Nevis, Saint Vincent ja Grenadiinid, Saint Lucia, Saalomoni Saared, Samoa, São Tomé ja Príncipe, Senegal, Seišellid, Sierra Leone, Somaalia, Sudaan, Suriname, Svaasimaa, Tansaania, Tšaad, Togo, Tonga, Trinidad ja Tobago, Tuvalu, Vanuatu, Sambia, Zimbabwe.

A12

Vahemere piirkonna riigid ja territooriumid

Ceuta ja Melilla, Gibraltar, Türgi, Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ning Kosovo, nagu seda on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244, Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Egiptus, Liibanon, Süüria, Iisrael, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Jordaania.

A13

OPECi riigid (Naftat Eksportivate Riikide Organisatsioon)

Alžeeria, Liibüa, Nigeeria, Gabon, Venezuela, Iraak, Saudi Araabia, Kuveit, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Indoneesia.

A14

ASEANi riigid (Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni riigid)

Myanmar, Tai, Laos, Vietnam, Indoneesia, Malaisia, Brunei, Singapur, Filipiinid.

A15

Ladina-Ameerika riigid

Mehhiko, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Haiti, Dominikaani Vabariik, Kolumbia, Venezuela, Ecuador, Peruu, Brasiilia, Tšiili, Boliivia, Paraguay, Uruguay, Argentina.

A16

SAARCi riigid (Lõuna-Aasia Piirkondliku Koostöö Assotsiatsioon)

Pakistan, India, Bangladesh, Maldiivid, Sri Lanka, Nepal, Bhutan.

A17

Euroopa Liitu mittekuuluvad EMP (Euroopa Majanduspiirkond) riigid

Island, Norra, Liechtenstein.

A18

Kesk- ja Ida-Euroopa riigid või territooriumid

Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ning Kosovo, nagu seda on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244, Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

A19

NAFTA riigid (Põhja-Ameerika Vabakaubanduse Assotsiatsioon)

Ameerika Ühendriigid, Kanada, Mehhiko.

A20

Mercosur’i riigid (Lõuna-Ameerika lõunaosa ühisturg)

Brasiilia, Paraguay, Uruguay, Argentina.

A21

Aasia uusindustriaalmaad

Singapur, Korea Vabariik, Taiwan, Hongkong.

A22

Kiiresti areneva majandusega Aasia riigid

Tai, Malaisia, Singapur, Korea Vabariik, Taiwan, Hongkong.

A23

APECi (Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna riikide majanduskoostöö) riigid

Ameerika Ühendriigid, Kanada, Mehhiko, Tšiili, Tai, Indoneesia, Malaisia, Brunei, Singapur, Filipiinid, Hiina, Korea Vabariik, Jaapan, Taiwan, Hongkong, Austraalia, Paapua Uus-Guinea, Uus-Meremaa.

A24

Sõltumatute Riikide Ühendus

Ukraina, Valgevene, Moldova, Venemaa, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan.

A25

OECD-sse (Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon) mittekuuluvad riigid

Island, Norra, Šveits, Türgi, Ameerika Ühendriigid, Kanada, Mehhiko, Korea Vabariik, Jaapan, Austraalia, Austraalia Vaikse ookeani territooriumid, Uus-Meremaa, Uus-Meremaa Vaikse ookeani territooriumid.

A26

Euroopa riigid või territooriumid, mis ei kuulu Euroopa Liitu

Island, Norra, Liechtenstein, Šveits, Fääri saared, Andorra, Gibraltar, Vatikan, Türgi, Albaania, Ukraina, Valgevene, Moldova, Venemaa, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ning Kosovo, nagu seda on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244, Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

A27

Aafrika (A28) (A29)

Põhja-Aafrika riigid ja territooriumid, muud Aafrika riigid.

A28

Põhja-Aafrika riigid või territooriumid

Ceuta ja Melilla, Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Egiptus.

A29

Muud Aafrika riigid

Sudaan, Mauritaania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšaad, Cabo Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libeeria, Côte d'Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeeria, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Ekvatoriaal-Guinea, São Tomé ja Príncipe, Gabon, Kongo, Kongo Demokraatlik Vabariik, Rwanda, Burundi, Saint-Helena ja sõltkonnad, Angola, Etioopia, Eritrea, Djibouti, Somaalia, Keenia, Uganda, Tansaania, Seišellid ja sõltkonnad, Briti India ookeani ala, Mosambiik, Madagaskar, Mauritius, Komoorid, Mayotte, Sambia, Zimbabwe, Malawi, Lõuna-Aafrika, Namiibia, Botswana, Svaasimaa, Lesotho.

A30

Ameerika (A31) (A32) (A33)

Põhja-Ameerika, Kesk-Ameerika ja Antillid, Lõuna-Ameerika.

A31

Põhja-Ameerika

Ameerika Ühendriigid, Kanada, Gröönimaa, Saint-Pierre ja Miquelon.

A32

Kesk-Ameerika ja Antillid

Mehhiko, Bermuda, Guatemala, Belize, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Anguilla, Kuuba, Saint Kitts ja Nevis, Haiti, Bahama, Turks ja Caicos, Dominikaani Vabariik, USA Neitsisaared, Antigua ja Barbuda, Dominica, Kaimanisaared, Jamaica, Saint Lucia, Saint Vincent, Briti Neitsisaared, Barbados, Montserrat, Trinidad ja Tobago, Grenada, Aruba, Hollandi Antillid.

A33

Lõuna-Ameerika

Kolumbia, Venezuela, Guyana, Suriname, Ecuador, Peruu, Brasiilia, Tšiili, Boliivia, Paraguay, Uruguay, Argentina, Falklandi saared.

A34

Aasia (A35) (A36)

Lähis- ja Kesk-Ida riigid, muud Aasia riigid.

A35

Lähis- ja Kesk-Ida riigid

Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Liibanon, Süüria, Iraak, Iraan, Iisrael, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Jordaania, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Omaan, Jeemen.

A36

Muud Aasia riigid

Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan, Afganistan, Pakistan, India, Bangladesh, Maldiivid, Sri Lanka, Nepal, Bhutan, Myanmar, Tai, Laos, Vietnam, Kambodža, Indoneesia, Malaisia, Brunei, Singapur, Filipiinid, Mongoolia, Hiina, Põhja-Korea, Lõuna-Korea, Jaapan, Taiwan, Hongkong, Aomen.

A37

Okeaania ja polaaralad (A38) (A39)

Austraalia ja Uus-Meremaa, muud Okeaania ja polaaralade riigid.

A38

Austraalia ja Uus-Meremaa

Austraalia, Austraalia Vaikse ookeani territooriumid, Uus-Meremaa, Uus-Meremaa Vaikse ookeani territooriumid.

A39

Muud Okeaania ja polaaralade riigid

Paapua Uus-Guinea, Nauru, Saalomoni Saared, Tuvalu, Uus-Kaledoonia ja sõltkonnad, Ameerika Vaikse ookeani territooriumid, Wallis ja Futuna, Kiribati, Pitcairn, Fidži, Vanuatu, Tonga, Samoa, Põhja-Mariaanid, Prantsuse Polüneesia, Mikroneesia Liiduriigid (Yap, Kosrae, Chunk, Pohnpei), Marshalli Saared, Palau, polaaralad.

A40

Ülemeremaad ja -territooriumid (ÜMT)

Prantsuse Polüneesia, Uus-Kaledoonia ja sõltkonnad, Wallis ja Futuna, Prantsuse Lõuna- ja Antarktika-territooriumid, Saint Pierre ja Miquelon, Mayotte, Hollandi Antillid, Aruba, Gröönimaa, Anguilla, Kaimanisaared, Falklandi saared, Lõuna-Sandwichi saared ja sõltkonnad, Turks ja Caicos, Briti Neitsisaared, Montserrat, Pitcairn, Saint Helena ja sõltkonnad, Briti Antarktise alad, Briti India ookeani ala.

A96

Livigno ja Campione d'Italia haldusüksused, Helgoland.

A97

Ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine

Määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklites 36, 44 ja 45 osutatud sihtkohad.”

---

| 24.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/76 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/76

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1345/2008,

23. detsember 2008,

millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 2136/89, milles sätestatakse sardiinikonservide ühised turustusnormid ning sardiinikonservide ja sardiinikonservilaadsete toodete müüginimetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 104/2000 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 104/2000 nähakse ette võimalus võtta ühenduses vastu kalatoodete ühised turustusnormid eelkõige selleks, et hõlbustada ausal konkurentsil põhinevat kauplemist. Kõnealused normid võivad eelkõige hõlmata märgistamist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 104/2000 nähakse ette võimalus võtta ühenduses vastu kalatoodete ühised turustusnormid eelkõige selleks, et hõlbustada ausal konkurentsil põhinevat kauplemist. Kõnealused normid võivad eelkõige hõlmata märgistamist.

| (2) | Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2136/89 (2) on kehtestatud sardiinikonservide ühised turustusnormid ning ühenduses turustatavate sardiinikonservide ja sardiinikonservilaadsete toodete müüginimetused. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2136/89 (2) on kehtestatud sardiinikonservide ühised turustusnormid ning ühenduses turustatavate sardiinikonservide ja sardiinikonservilaadsete toodete müüginimetused.

| (3) | Kuna ühenduses on üha suuremas valikus konserve, mida turustatakse ja esitletakse samamoodi nagu sardiinikonserve, on vaja tarbijatele anda piisavalt teavet toote olemuse ja põhiomaduste kohta. Seetõttu on vaja muuta ühenduses sardiinikonservidega analoogselt turustatavate ja esitletavate konservide müüginimetuste kohta kehtivaid eeskirju. |
| --- | --- |

(3)

Kuna ühenduses on üha suuremas valikus konserve, mida turustatakse ja esitletakse samamoodi nagu sardiinikonserve, on vaja tarbijatele anda piisavalt teavet toote olemuse ja põhiomaduste kohta. Seetõttu on vaja muuta ühenduses sardiinikonservidega analoogselt turustatavate ja esitletavate konservide müüginimetuste kohta kehtivaid eeskirju.

| (4) | Selleks tuleks arvesse võtta Codex Alimentarius’e standardit Codex STAN94 (muudetud 2007) ja konkreetseid ühenduse turul valitsevaid tingimusi. |
| --- | --- |

(4)

Selleks tuleks arvesse võtta Codex Alimentarius’e standardit Codex STAN94 (muudetud 2007) ja konkreetseid ühenduse turul valitsevaid tingimusi.

| (5) | Turu läbipaistvuse, ausa konkurentsi ja valikuvõimaluste rohkuse huvides on vaja lisada liik Strangomera bentincki nende liikide hulka, millest on lubatud valmistada sardiinikonservilaadsed tooteid. |
| --- | --- |

(5)

Turu läbipaistvuse, ausa konkurentsi ja valikuvõimaluste rohkuse huvides on vaja lisada liik Strangomera bentincki nende liikide hulka, millest on lubatud valmistada sardiinikonservilaadsed tooteid.

| (6) | Sardiinikonservilaadsete toodete identifitseerimise parandamiseks tuleks iga liigi puhul kasutada määrava terminina liigi teaduslikku nimetust ja geograafilist piirkonda, kust asjaomane liik on püütud. |
| --- | --- |

(6)

Sardiinikonservilaadsete toodete identifitseerimise parandamiseks tuleks iga liigi puhul kasutada määrava terminina liigi teaduslikku nimetust ja geograafilist piirkonda, kust asjaomane liik on püütud.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud nõuete kohaldamine ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (3) kohaldamist. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud nõuete kohaldamine ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (3) kohaldamist.

| (8) | Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 2136/89 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 2136/89 vastavalt muuta.

| (9) | Käitlejatele uute nõuetega kohanemise võimaldamiseks tuleks ette näha üleminekuaeg seoses nende toodete turuleviimisega, mis vastavad määruse (EMÜ) nr 2136/89 praeguse versiooni nõuetele. |
| --- | --- |

(9)

Käitlejatele uute nõuetega kohanemise võimaldamiseks tuleks ette näha üleminekuaeg seoses nende toodete turuleviimisega, mis vastavad määruse (EMÜ) nr 2136/89 praeguse versiooni nõuetele.

| (10) | Kalandustooteturu korralduskomitee ei ole oma eesistuja poolt kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud, |
| --- | --- |

(10)

Kalandustooteturu korralduskomitee ei ole oma eesistuja poolt kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EMÜ) nr 2136/89 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1a lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:






  „k) | Strangomera bentincki”. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 1a lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:

„k)

Strangomera bentincki”.

| 2) | Artikkel 7a asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7a
  1.   Ilma et see piiraks direktiivi 2000/13/EÜ kohaldamist, võib sardiinikonservilaadseid tooteid turustada ühenduses müüginimetuse all, milles mõiste „sardiinid” esineb koos liigi teadusliku nimetusega ja selle geograafilise piirkonna nimetusega, kust asjaomane liik on püütud.
  2.   Kui lõikega 1 ette nähtud müüginimetus märgitakse sardiinikonservilaadse toote pakendile, peab märgistus olema selge ja eristatav.
  3.   Teaduslikus nimetuses sisaldub igal juhul ladinakeelne üld- ja liiginimetus.
  4.   Geograafilist piirkonda märgib üks nimetustest, mis on loetletud käesoleva määruse lisa esimeses veerus, võttes arvesse lisa teises veerus sätestatud vastavat piirkonna koodi.
  5.   Ühe müüginimetuse all turustatakse ainult üht liiki.” |
| --- | --- |

2)

Artikkel 7a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7a

1.   Ilma et see piiraks direktiivi 2000/13/EÜ kohaldamist, võib sardiinikonservilaadseid tooteid turustada ühenduses müüginimetuse all, milles mõiste „sardiinid” esineb koos liigi teadusliku nimetusega ja selle geograafilise piirkonna nimetusega, kust asjaomane liik on püütud.

2.   Kui lõikega 1 ette nähtud müüginimetus märgitakse sardiinikonservilaadse toote pakendile, peab märgistus olema selge ja eristatav.

3.   Teaduslikus nimetuses sisaldub igal juhul ladinakeelne üld- ja liiginimetus.

4.   Geograafilist piirkonda märgib üks nimetustest, mis on loetletud käesoleva määruse lisa esimeses veerus, võttes arvesse lisa teises veerus sätestatud vastavat piirkonna koodi.

5.   Ühe müüginimetuse all turustatakse ainult üht liiki.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Tooteid, mis vastasid määruse (EMÜ) nr 2136/89 nõuetele enne selle muutmist käesoleva määrusega, võib siiski turule viia kuni 1. novembrini 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22.

1

(2)  EÜT L 212, 22.7.1989, lk 79.

2

(3)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29.

3

---

LISA

Geograafiliste piirkondade nimetused ja koodid

| Geograafilise piirkonna nimetus, nagu on osutatud artikli 7a lõikes 1 | Piirkonna kood (1) |
| --- | --- |
| Atlandi ookeani loodeosa | FAO piirkond 21 |
| Atlandi ookeani kirdeosa (2) | FAO piirkond 27 |
| Läänemeri | FAO piirkond 27.IIId |
| Atlandi ookeani kesk- ja lääneosa | FAO piirkond 31 |
| Atlandi ookeani kesk- ja idaosa | FAO piirkond 34 |
| Atlandi ookeani edelaosa | FAO piirkond 41 |
| Atlandi ookeani kaguosa | FAO piirkond 47 |
| Vahemeri | FAO piirkonnad 37.1, 37.2 ja 37.3 |
| Must meri | FAO piirkond 37.4 |
| India ookean | FAO piirkonnad 51 ja 57 |
| Vaikne ookean | FAO piirkonnad 61, 67, 71, 77, 81, 87 |
| Antarktika | FAO piirkonnad 48, 58 ja 88 |
| Põhja-Jäämeri | FAO piirkond 18 |

Geograafilise piirkonna nimetus, nagu on osutatud artikli 7a lõikes 1

Piirkonna kood (1)

Atlandi ookeani loodeosa

FAO piirkond 21

Atlandi ookeani kirdeosa (2)

FAO piirkond 27

Läänemeri

FAO piirkond 27.IIId

Atlandi ookeani kesk- ja lääneosa

FAO piirkond 31

Atlandi ookeani kesk- ja idaosa

FAO piirkond 34

Atlandi ookeani edelaosa

FAO piirkond 41

Atlandi ookeani kaguosa

FAO piirkond 47

Vahemeri

FAO piirkonnad 37.1, 37.2 ja 37.3

Must meri

FAO piirkond 37.4

India ookean

FAO piirkonnad 51 ja 57

Vaikne ookean

FAO piirkonnad 61, 67, 71, 77, 81, 87

Antarktika

FAO piirkonnad 48, 58 ja 88

Põhja-Jäämeri

FAO piirkond 18

---

(1)  FAO aastaraamat. Kalandusstatistika. Saagid. Vol. 86/1. 2000.

(2)  Välja arvatud Läänemeri.

---

| 24.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/79 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/79

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1346/2008,

23. detsember 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 950/2006, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 148 lõiget 1 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt kirjavahetuse vormis lepingule Euroopa Ühenduse ja Kuuba Vabariigi vahel vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII, mis käsitleb kontsessioonide muutmist Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus, (2) (heaks kiidetud nõukogu otsusega 2008/870/EÜ) (3) kohustub ühendus lisama turustusaastaks 2008/2009 Kuubale 20 000-tonnise erikvoodi rafineerimiseks ette nähtud toor-roosuhkru jaoks tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt kirjavahetuse vormis lepingule Euroopa Ühenduse ja Kuuba Vabariigi vahel vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII, mis käsitleb kontsessioonide muutmist Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus, (2) (heaks kiidetud nõukogu otsusega 2008/870/EÜ) (3) kohustub ühendus lisama turustusaastaks 2008/2009 Kuubale 20 000-tonnise erikvoodi rafineerimiseks ette nähtud toor-roosuhkru jaoks tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta.

| (2) | Kõnealune kvoot tuleks avada ja seda tuleks hallata kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 950/2006 (4) CXL kontsessioonisuhkruna. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealune kvoot tuleks avada ja seda tuleks hallata kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 950/2006 (4) CXL kontsessioonisuhkruna.

| (3) | Spekulatsioonide vältimiseks seoses impordilitsentsidega riigile eraldatud impordikvootide puhul tuleks ette näha sätted, millega antakse võimalus esitada impordilitsentsitaotlus ainult nendele ettevõtjatele, kellel on ekspordiriigi pädeva asutuse väljastatud ekspordilitsents. |
| --- | --- |

(3)

Spekulatsioonide vältimiseks seoses impordilitsentsidega riigile eraldatud impordikvootide puhul tuleks ette näha sätted, millega antakse võimalus esitada impordilitsentsitaotlus ainult nendele ettevõtjatele, kellel on ekspordiriigi pädeva asutuse väljastatud ekspordilitsents.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 950/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 950/2006 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 950/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 24 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
  „1.   Turustusaastaks 2008/2009 avatakse tariifikvoot 126 925 tonni rafineerimiseks ette nähtud ja CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluva toor-roosuhkru importimiseks CXL kontsessioonisuhkruna tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta.
  2.   Lõikes 1 osutatud kogused jagatakse päritoluriikide vahel järgmiselt:







  — | Kuuba | 78 969 tonni, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Brasiilia | 34 054 tonni, |
| — | Austraalia | 9 925 tonni, |
| — | muud kolmandad riigid | 3 977 tonni.” |

1.

Artikli 24 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Turustusaastaks 2008/2009 avatakse tariifikvoot 126 925 tonni rafineerimiseks ette nähtud ja CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluva toor-roosuhkru importimiseks CXL kontsessioonisuhkruna tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta.

2.   Lõikes 1 osutatud kogused jagatakse päritoluriikide vahel järgmiselt:

—

Kuuba

78 969 tonni,

—

Brasiilia

34 054 tonni,

—

Austraalia

9 925 tonni,

—

muud kolmandad riigid

3 977 tonni.”

| 2. | Artiklisse 25 lisatakse järgmine lõige:
  „Koos Kuuba, Brasiilia ja Austraalia impordilitsentsitaotlusega esitatakse ekspordiriigi pädeva asutuse välja antud ekspordilitsentsi originaal vastavalt II lisas toodud näidisele sama koguse kohta, mis on osutatud litsentsitaotluses.” |
| --- | --- |

2.

Artiklisse 25 lisatakse järgmine lõige:

„Koos Kuuba, Brasiilia ja Austraalia impordilitsentsitaotlusega esitatakse ekspordiriigi pädeva asutuse välja antud ekspordilitsentsi originaal vastavalt II lisas toodud näidisele sama koguse kohta, mis on osutatud litsentsitaotluses.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 308, 19.11.2008, lk 29.

2

(3)  ELT L 308, 19.11.2008, lk 27.

3

(4)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 1.

4

---

| 24.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/81 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/81

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1347/2008,

23. detsember 2008,

millega määratakse kindlaks alates 1. jaanuarist 2009 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96 nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 001001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 001001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 4 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 4 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine.

| (4) | Seepärast tuleks alates 1. jaanuarist 2009 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 1. jaanuarist 2009 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 1. jaanuarist 2009 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 55,22 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 29,22 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 29,22 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 55,22 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

55,22

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

29,22

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

29,22

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

55,22

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

15.12.2008-22.12.2008

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 176,48 | 108,62 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 217,05 | 207,05 | 187,05 | 96,33 |
| Lahe lisatasu | — | 12,22 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 28,08 | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

176,48

108,62

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

217,05

207,05

187,05

96,33

Lahe lisatasu

—

12,22

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

28,08

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 9,11 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 7,62 EUR/t |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

9,11 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

7,62 EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

DIREKTIIVID

| 24.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/84 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/84

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2008/105/EÜ,

16. detsember 2008,

mis käsitleb keskkonnakvaliteedi standardeid veepoliitika valdkonnas ning millega muudetakse nõukogu direktiive 82/176/EMÜ, 83/513/EMÜ, 84/156/EMÜ, 84/491/EMÜ, 86/280/EMÜ ja tunnistatakse need seejärel kehtetuks ning muudetakse direktiivi 2000/60/EÜ

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pinnavee keemiline saastus kujutab veekeskkonnale ohtu, kuna selle tagajärjeks on akuutne ja krooniline toksilisus veeorganismidele, akumuleerumine ökosüsteemis ning elupaikade ja bioloogilise mitmekesisuse kadumine, ühtlasi ohustab see ka inimeste tervist. Esmajärjekorras tuleks kindlaks teha saastamise põhjused ja tegeleda heitmetega nende tekkekohas, majanduse ja keskkonna seisukohast kõige tõhusamal viisil. |
| --- | --- |

(1)

Pinnavee keemiline saastus kujutab veekeskkonnale ohtu, kuna selle tagajärjeks on akuutne ja krooniline toksilisus veeorganismidele, akumuleerumine ökosüsteemis ning elupaikade ja bioloogilise mitmekesisuse kadumine, ühtlasi ohustab see ka inimeste tervist. Esmajärjekorras tuleks kindlaks teha saastamise põhjused ja tegeleda heitmetega nende tekkekohas, majanduse ja keskkonna seisukohast kõige tõhusamal viisil.

| (2) | Asutamislepingu artikli 174 lõike 2 teise lause kohaselt rajaneb ühenduse keskkonnapoliitika ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleb võtta ennetusmeetmeid, keskkonnakahjustus tuleb heastada eeskätt kahjustuse kohas ning saastaja peab maksma. |
| --- | --- |

(2)

Asutamislepingu artikli 174 lõike 2 teise lause kohaselt rajaneb ühenduse keskkonnapoliitika ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleb võtta ennetusmeetmeid, keskkonnakahjustus tuleb heastada eeskätt kahjustuse kohas ning saastaja peab maksma.

| (3) | Asutamislepingu artikli 174 lõike 3 kohaselt peab ühendus oma keskkonnapoliitikat ette valmistades arvesse võtma kättesaadavaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid, ühenduse eri piirkondade keskkonnatingimusi ning ühenduse kui terviku majanduslikku ja sotsiaalset arengut ja tema piirkondade tasakaalustatud arengut, aga ka meetme võtmise või võtmata jätmise potentsiaalseid tulusid ja kulusid. |
| --- | --- |

(3)

Asutamislepingu artikli 174 lõike 3 kohaselt peab ühendus oma keskkonnapoliitikat ette valmistades arvesse võtma kättesaadavaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid, ühenduse eri piirkondade keskkonnatingimusi ning ühenduse kui terviku majanduslikku ja sotsiaalset arengut ja tema piirkondade tasakaalustatud arengut, aga ka meetme võtmise või võtmata jätmise potentsiaalseid tulusid ja kulusid.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsuses nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm, (3) sätestatakse, et keskkond, tervis ja elukvaliteet on selle programmi ühed keskkonnaalased põhiprioriteedid, ja rõhutatakse eelkõige vajadust kehtestada veepoliitika valdkonnas konkreetsemad õigusaktid. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsuses nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm, (3) sätestatakse, et keskkond, tervis ja elukvaliteet on selle programmi ühed keskkonnaalased põhiprioriteedid, ja rõhutatakse eelkõige vajadust kehtestada veepoliitika valdkonnas konkreetsemad õigusaktid.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivis 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, (4) sätestatakse strateegia vee saastamise vastu ning nõutakse täiendavaid saastekontrolli meetmeid ja keskkonnakvaliteedi standardeid. Käesoleva direktiiviga kehtestatakse keskkonnakvaliteedi standardid vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ sätetele ja eesmärkidele. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivis 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, (4) sätestatakse strateegia vee saastamise vastu ning nõutakse täiendavaid saastekontrolli meetmeid ja keskkonnakvaliteedi standardeid. Käesoleva direktiiviga kehtestatakse keskkonnakvaliteedi standardid vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ sätetele ja eesmärkidele.

| (6) | Kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikliga 4 ja eriti selle lõike 1 punktiga a peaksid liikmesriigid rakendama vajalikud meetmed vastavalt nimetatud direktiivi artikli 16 lõigetele 1 ja 8, eesmärgiga vähendada järk-järgult prioriteetsetest ainetest tulenevat reostust ning lõpetada või järk-järgult kõrvaldada prioriteetsete ohtlike ainete heide, keskkonda laskmine ja kaod. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikliga 4 ja eriti selle lõike 1 punktiga a peaksid liikmesriigid rakendama vajalikud meetmed vastavalt nimetatud direktiivi artikli 16 lõigetele 1 ja 8, eesmärgiga vähendada järk-järgult prioriteetsetest ainetest tulenevat reostust ning lõpetada või järk-järgult kõrvaldada prioriteetsete ohtlike ainete heide, keskkonda laskmine ja kaod.

| (7) | 2000. aastast alates on vastu võetud hulk ühenduse õigusakte, millega on sätestatud üksikute prioriteetsete ainete heidete kontrollimeetmed vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 16. Lisaks reguleeritakse paljusid keskkonnakaitse meetmeid ühenduse teiste õigusaktidega. Seepärast tuleks eelkõige rakendada ja läbi vaadata seniseid õigusakte, mitte kehtestada uusi kontrollimeetmeid. |
| --- | --- |

(7)

2000. aastast alates on vastu võetud hulk ühenduse õigusakte, millega on sätestatud üksikute prioriteetsete ainete heidete kontrollimeetmed vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 16. Lisaks reguleeritakse paljusid keskkonnakaitse meetmeid ühenduse teiste õigusaktidega. Seepärast tuleks eelkõige rakendada ja läbi vaadata seniseid õigusakte, mitte kehtestada uusi kontrollimeetmeid.

| (8) | Punkt- ja hajusaasteallikatest pärinevate prioriteetsete ainete heidete piiramiseks, millele on viidatud direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 16, näib liikmesriikidel olevat kulutasuvam ja otstarbekam lisada vajaduse korral kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikliga 10 sobivad kontrollimeetmed koos teiste ühenduse õigusaktide rakendamise meetmetega programmi, mis kõnealuse direktiivi artikli 11 kohaselt tuleb välja töötada kõikide valglapiirkondade jaoks. |
| --- | --- |

(8)

Punkt- ja hajusaasteallikatest pärinevate prioriteetsete ainete heidete piiramiseks, millele on viidatud direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 16, näib liikmesriikidel olevat kulutasuvam ja otstarbekam lisada vajaduse korral kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikliga 10 sobivad kontrollimeetmed koos teiste ühenduse õigusaktide rakendamise meetmetega programmi, mis kõnealuse direktiivi artikli 11 kohaselt tuleb välja töötada kõikide valglapiirkondade jaoks.

| (9) | Liikmesriigid peaksid parandama teadmisi ja kättesaadavaid andmeid prioriteetsete ainete allikate ja saastamisviiside kohta, et määrata kindlaks eesmärgipärased ja tõhusad kontrollimeetodid. Liikmesriigid peaksid muu hulgas teostama vajaduse korral sette ja elustiku seiret sellise sagedusega, et see annaks piisavalt teavet selliste prioriteetsete ainete usaldusväärseks pikaajalise dünaamika analüüsiks, millel on kalduvus akumuleeruda settes ja/või elustikus. Seire, sealhulgas sette ja elustiku seire tulemused tuleks niivõrd, kuivõrd on nõutud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2001. aasta otsuse nr 2455/2001/EÜ (millega kehtestatakse veepoliitika valdkonna prioriteetsete ainete nimistu) (5) artiklis 3, teha kättesaadavaks, et anda teavet tulevaste komisjoni ettepanekute jaoks, mis koostatakse vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 16 lõigetele 4 ja 8. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriigid peaksid parandama teadmisi ja kättesaadavaid andmeid prioriteetsete ainete allikate ja saastamisviiside kohta, et määrata kindlaks eesmärgipärased ja tõhusad kontrollimeetodid. Liikmesriigid peaksid muu hulgas teostama vajaduse korral sette ja elustiku seiret sellise sagedusega, et see annaks piisavalt teavet selliste prioriteetsete ainete usaldusväärseks pikaajalise dünaamika analüüsiks, millel on kalduvus akumuleeruda settes ja/või elustikus. Seire, sealhulgas sette ja elustiku seire tulemused tuleks niivõrd, kuivõrd on nõutud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2001. aasta otsuse nr 2455/2001/EÜ (millega kehtestatakse veepoliitika valdkonna prioriteetsete ainete nimistu) (5) artiklis 3, teha kättesaadavaks, et anda teavet tulevaste komisjoni ettepanekute jaoks, mis koostatakse vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 16 lõigetele 4 ja 8.

| (10) | Otsuses nr 2455/2001/EÜ sätestatakse esimene nimistu, kuhu kuulub 33 ainet või ainete rühma, mis on tunnistatud ühenduse tasandi meetmetega esmajärjekorras reguleerimist vajavaks. Teatavad ained nende prioriteetsete ainete hulgast on tunnistatud prioriteetseteks ohtlikeks aineteks, mille suhtes liikmesriigid peaksid võtma kasutusele vajalikud meetmed, eesmärgiga nende keskkonda laskmine, heide ja kadu lõpetada või järk-järgult lõpetada. Looduses harilikult esinevate või looduslike protsesside käigus tekkivate ainete puhul ei ole kõigist võimalikest allikatest pärineva heite, keskkonda laskmise ja kao lõpetamine või järk-järgult lõpetamine siiski võimalik. Mõnede ainete andmed vaadati läbi ning need ained tuleks klassifitseerida. Komisjon peaks kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 16 sätestatud ajakavaga jätkama prioriteetsete ainete nimistu läbivaatamist, seades ained meetmete võtmiseks tähtsuse järjekorda kokkulepitud kriteeriumide alusel, mis näitavad nende ohtlikkust veekeskkonnale või selle kaudu, ning esitama vajaduse korral ettepanekuid. |
| --- | --- |

(10)

Otsuses nr 2455/2001/EÜ sätestatakse esimene nimistu, kuhu kuulub 33 ainet või ainete rühma, mis on tunnistatud ühenduse tasandi meetmetega esmajärjekorras reguleerimist vajavaks. Teatavad ained nende prioriteetsete ainete hulgast on tunnistatud prioriteetseteks ohtlikeks aineteks, mille suhtes liikmesriigid peaksid võtma kasutusele vajalikud meetmed, eesmärgiga nende keskkonda laskmine, heide ja kadu lõpetada või järk-järgult lõpetada. Looduses harilikult esinevate või looduslike protsesside käigus tekkivate ainete puhul ei ole kõigist võimalikest allikatest pärineva heite, keskkonda laskmise ja kao lõpetamine või järk-järgult lõpetamine siiski võimalik. Mõnede ainete andmed vaadati läbi ning need ained tuleks klassifitseerida. Komisjon peaks kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 16 sätestatud ajakavaga jätkama prioriteetsete ainete nimistu läbivaatamist, seades ained meetmete võtmiseks tähtsuse järjekorda kokkulepitud kriteeriumide alusel, mis näitavad nende ohtlikkust veekeskkonnale või selle kaudu, ning esitama vajaduse korral ettepanekuid.

| (11) | Ühenduse huve silmas pidades ja pinnavee kaitse tõhusamaks reguleerimiseks on asjakohane kehtestada prioriteetseteks aineteks klassifitseeritud saasteainetega seotud keskkonnakvaliteedi standardid ühenduse tasandil ning jätta liikmesriikide ülesandeks sätestada vajaduse korral riigi tasandil eeskirjad ülejäänud saasteainete kohta, kohaldades asjaomaseid ühenduse eeskirju. Prioriteetsete ainete nimistusse ei võetud siiski kaheksat saasteainet, mis kuuluvad nõukogu 12. juuni 1986. aasta direktiivi 86/280/EMÜ (teatavate direktiivi 76/464/EMÜ lisa I nimistusse kuuluvate ohtlike ainete heitmete piirväärtuste ja kvaliteedieesmärkide kohta) (6) reguleerimisalasse ning mis kuuluvad selliste ainete rühma, mille suhtes liikmesriigid peaksid võtma kasutusele meetmed eesmärgiga saavutada nende kohta 2015. aastaks head keemilised näitajad, võttes arvesse direktiivi 2000/60/EÜ artiklites 2 ja 4 sätestatut. Samas osutusid kõnealuste saasteainete suhtes kehtestatud ühised standardid otstarbekaks ning nende reguleerimist ühenduse tasandil on seetõttu kohane jätkata. |
| --- | --- |

(11)

Ühenduse huve silmas pidades ja pinnavee kaitse tõhusamaks reguleerimiseks on asjakohane kehtestada prioriteetseteks aineteks klassifitseeritud saasteainetega seotud keskkonnakvaliteedi standardid ühenduse tasandil ning jätta liikmesriikide ülesandeks sätestada vajaduse korral riigi tasandil eeskirjad ülejäänud saasteainete kohta, kohaldades asjaomaseid ühenduse eeskirju. Prioriteetsete ainete nimistusse ei võetud siiski kaheksat saasteainet, mis kuuluvad nõukogu 12. juuni 1986. aasta direktiivi 86/280/EMÜ (teatavate direktiivi 76/464/EMÜ lisa I nimistusse kuuluvate ohtlike ainete heitmete piirväärtuste ja kvaliteedieesmärkide kohta) (6) reguleerimisalasse ning mis kuuluvad selliste ainete rühma, mille suhtes liikmesriigid peaksid võtma kasutusele meetmed eesmärgiga saavutada nende kohta 2015. aastaks head keemilised näitajad, võttes arvesse direktiivi 2000/60/EÜ artiklites 2 ja 4 sätestatut. Samas osutusid kõnealuste saasteainete suhtes kehtestatud ühised standardid otstarbekaks ning nende reguleerimist ühenduse tasandil on seetõttu kohane jätkata.

| (12) | Sellest tulenevalt muutuvad mittevajalikuks praeguseid keskkonnakvaliteedi eesmärke käsitlevad sätted, mis on kehtestatud nõukogu 22. märtsi 1982. aasta direktiiviga 82/176/EMÜ (kloorleeliste elektrolüüsitööstuse elavhõbedaheitmete piirväärtuste ja kvaliteedieesmärkide kohta), (7) nõukogu 26. septembri 1983. aasta direktiiviga 83/513/EMÜ (kaadmiumiheitmete piirväärtuste ja kvaliteedieesmärkide kohta), (8) nõukogu 8. märtsi 1984. aasta direktiiviga 84/156/EMÜ (muude sektorite kui kloorleeliste elektrolüüsitööstuse elavhõbedaheitmete piirväärtuste ja kvaliteedieesmärkide kohta), (9) nõukogu 9. oktoobri 1984. aasta direktiiviga 84/491/EMÜ (heksaklorotsükloheksaaniheitmete piirväärtuste ja kvaliteedieesmärkide kohta) (10) ja direktiiviga 86/280/EMÜ, ning need tuleks kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(12)

Sellest tulenevalt muutuvad mittevajalikuks praeguseid keskkonnakvaliteedi eesmärke käsitlevad sätted, mis on kehtestatud nõukogu 22. märtsi 1982. aasta direktiiviga 82/176/EMÜ (kloorleeliste elektrolüüsitööstuse elavhõbedaheitmete piirväärtuste ja kvaliteedieesmärkide kohta), (7) nõukogu 26. septembri 1983. aasta direktiiviga 83/513/EMÜ (kaadmiumiheitmete piirväärtuste ja kvaliteedieesmärkide kohta), (8) nõukogu 8. märtsi 1984. aasta direktiiviga 84/156/EMÜ (muude sektorite kui kloorleeliste elektrolüüsitööstuse elavhõbedaheitmete piirväärtuste ja kvaliteedieesmärkide kohta), (9) nõukogu 9. oktoobri 1984. aasta direktiiviga 84/491/EMÜ (heksaklorotsükloheksaaniheitmete piirväärtuste ja kvaliteedieesmärkide kohta) (10) ja direktiiviga 86/280/EMÜ, ning need tuleks kehtetuks tunnistada.

| (13) | Veekeskkonda võib mõjutada nii lühi- kui ka pikaajaline keemiline saastus, seepärast tuleks keskkonnakvaliteedi standardite kehtestamisel aluseks võtta nii akuutset kui ka kroonilist toimet käsitlevad andmed. Et tagada veekeskkonna ja inimeste tervise piisav kaitse, tuleks aasta keskmise väärtusena väljendatud keskkonnakvaliteedi standardid kehtestada tasemel, mis on ohutu pikaajalise kokkupuute korral, ning kehtestada suurimaks lubatud kontsentratsiooniks tase, mis on ohutu lühiajalise kokkupuute korral. |
| --- | --- |

(13)

Veekeskkonda võib mõjutada nii lühi- kui ka pikaajaline keemiline saastus, seepärast tuleks keskkonnakvaliteedi standardite kehtestamisel aluseks võtta nii akuutset kui ka kroonilist toimet käsitlevad andmed. Et tagada veekeskkonna ja inimeste tervise piisav kaitse, tuleks aasta keskmise väärtusena väljendatud keskkonnakvaliteedi standardid kehtestada tasemel, mis on ohutu pikaajalise kokkupuute korral, ning kehtestada suurimaks lubatud kontsentratsiooniks tase, mis on ohutu lühiajalise kokkupuute korral.

| (14) | Vastavalt direktiivis 2000/60/EÜ V lisa punktis 1.3.4 sätestatud eeskirjadele, kui teostatakse seiret keskkonnakvaliteedi standarditele vastavuse üle, sealhulgas suurima lubatud kontsentratsioonina väljendatud standarditele, võivad liikmesriigid kehtestada statistilisi meetodeid, näiteks protsentiilarvutus valeandmete (s.t. eriti suured kõrvalekaldumised keskmisest) ja mõõtevigade käsitlemiseks, et tagada usaldusväärsuse ja täpsuse aktsepteeritav tase. Liikmesriikide teostatud seirete võrreldavuse tagamiseks on asjakohane sätestada komiteemenetlusega vastu võetavad üksikasjalikud eeskirjad nimetatud statistiliste meetodite kehtestamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt direktiivis 2000/60/EÜ V lisa punktis 1.3.4 sätestatud eeskirjadele, kui teostatakse seiret keskkonnakvaliteedi standarditele vastavuse üle, sealhulgas suurima lubatud kontsentratsioonina väljendatud standarditele, võivad liikmesriigid kehtestada statistilisi meetodeid, näiteks protsentiilarvutus valeandmete (s.t. eriti suured kõrvalekaldumised keskmisest) ja mõõtevigade käsitlemiseks, et tagada usaldusväärsuse ja täpsuse aktsepteeritav tase. Liikmesriikide teostatud seirete võrreldavuse tagamiseks on asjakohane sätestada komiteemenetlusega vastu võetavad üksikasjalikud eeskirjad nimetatud statistiliste meetodite kehtestamiseks.

| (15) | Ühenduse tasandil tuleks keskkonnakvaliteedi standardite väärtuste kehtestamisel piirduda enamiku ainete puhul praegu üksnes pinnaveega. Heksaklorobenseeni, heksaklorobutadieeni ja elavhõbeda puhul ei ole võimalik tagada kaitset kaudse toime ja teisese mürgistuse vastu ühenduse tasandil üksnes pinnavee keskkonnakvaliteedi standarditega. Seetõttu on asjakohane kehtestada nimetatud kolme aine kohta elustiku keskkonnakvaliteedi standardid ühenduse tasandil. Selleks, et liikmesriigid saaksid olenevalt oma seirestrateegiast võtta paindlikke meetmeid, peaksid liikmesriigid kas suutma jälgida ja kohaldada nimetatud elustiku keskkonnakvaliteedi standardeid või kehtestama rangemad pinnavee keskkonnakvaliteedi standardid, mis pakuvad samal tasemel kaitset. |
| --- | --- |

(15)

Ühenduse tasandil tuleks keskkonnakvaliteedi standardite väärtuste kehtestamisel piirduda enamiku ainete puhul praegu üksnes pinnaveega. Heksaklorobenseeni, heksaklorobutadieeni ja elavhõbeda puhul ei ole võimalik tagada kaitset kaudse toime ja teisese mürgistuse vastu ühenduse tasandil üksnes pinnavee keskkonnakvaliteedi standarditega. Seetõttu on asjakohane kehtestada nimetatud kolme aine kohta elustiku keskkonnakvaliteedi standardid ühenduse tasandil. Selleks, et liikmesriigid saaksid olenevalt oma seirestrateegiast võtta paindlikke meetmeid, peaksid liikmesriigid kas suutma jälgida ja kohaldada nimetatud elustiku keskkonnakvaliteedi standardeid või kehtestama rangemad pinnavee keskkonnakvaliteedi standardid, mis pakuvad samal tasemel kaitset.

| (16) | Peale selle peaksid liikmesriigid saama kehtestada setete ja/või elustiku keskkonnakvaliteedi standardid siseriiklikul tasandil ning kohaldama neid keskkonnakvaliteedi standardeid, mitte käesolevas direktiivis vee suhtes sätestatud keskkonnakvaliteedi standardeid. Sellised keskkonnakvaliteedi standardid tuleks kehtestada läbipaistva menetluse teel, edastades teatisi komisjonile ja teistele liikmesriikidele, et tagada kaitse, mille tase on samaväärne ühenduse tasandil kehtestatud vee keskkonnakvaliteedi standarditega. Komisjon peaks oma direktiivi 2000/60/EÜ rakendamist käsitlevates aruannetes esitama nimetatud teatistest kokkuvõtte. Teatavate olulise akumuleerumispotentsiaaliga ainete puhul on setted ja elustik ka edaspidi tähtsad seireobjektid. Liikmesriigid peaksid antropogeense tegevuse toime ja suundumuste pikaajalise mõju hindamiseks võtma direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 kohaselt meetmeid, eesmärgiga tagada, et elustiku ja setete praegune saastatuse tase oluliselt ei suureneks. |
| --- | --- |

(16)

Peale selle peaksid liikmesriigid saama kehtestada setete ja/või elustiku keskkonnakvaliteedi standardid siseriiklikul tasandil ning kohaldama neid keskkonnakvaliteedi standardeid, mitte käesolevas direktiivis vee suhtes sätestatud keskkonnakvaliteedi standardeid. Sellised keskkonnakvaliteedi standardid tuleks kehtestada läbipaistva menetluse teel, edastades teatisi komisjonile ja teistele liikmesriikidele, et tagada kaitse, mille tase on samaväärne ühenduse tasandil kehtestatud vee keskkonnakvaliteedi standarditega. Komisjon peaks oma direktiivi 2000/60/EÜ rakendamist käsitlevates aruannetes esitama nimetatud teatistest kokkuvõtte. Teatavate olulise akumuleerumispotentsiaaliga ainete puhul on setted ja elustik ka edaspidi tähtsad seireobjektid. Liikmesriigid peaksid antropogeense tegevuse toime ja suundumuste pikaajalise mõju hindamiseks võtma direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 kohaselt meetmeid, eesmärgiga tagada, et elustiku ja setete praegune saastatuse tase oluliselt ei suureneks.

| (17) | Kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikliga 13 ja VII lisa A osa punktiga 5 tuleks vesikonna majandamiskavades esitada teave prioriteetseid aineid hõlmavate keskkonnakvaliteedi standardite kohaldamisel tehtavatest eranditest vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 4 lõigetele 4, 5 ja 6, võttes arvesse selle direktiivi artikli 4 lõikeid 8 ja 9. Tingimusel, et direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 nõuded, sealhulgas erandi lubamise tingimused, on täidetud, on lubatud prioriteetsete ainete heidet, keskkonda laskmist ja kadu põhjustav tegevus, sealhulgas süvendamine ja laevandus. |
| --- | --- |

(17)

Kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikliga 13 ja VII lisa A osa punktiga 5 tuleks vesikonna majandamiskavades esitada teave prioriteetseid aineid hõlmavate keskkonnakvaliteedi standardite kohaldamisel tehtavatest eranditest vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 4 lõigetele 4, 5 ja 6, võttes arvesse selle direktiivi artikli 4 lõikeid 8 ja 9. Tingimusel, et direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 nõuded, sealhulgas erandi lubamise tingimused, on täidetud, on lubatud prioriteetsete ainete heidet, keskkonda laskmist ja kadu põhjustav tegevus, sealhulgas süvendamine ja laevandus.

| (18) | Liikmesriigid peavad täitma nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiivi 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (11) ja majandama joogivee võtmiseks kasutatavaid pinnaveekogusid kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikliga 7. Seepärast tuleks käesolevat direktiivi rakendada nii, et see ei piiraks nende nõuete kohaldamist, mis võivad eeldada rangemaid standardeid. |
| --- | --- |

(18)

Liikmesriigid peavad täitma nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiivi 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (11) ja majandama joogivee võtmiseks kasutatavaid pinnaveekogusid kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikliga 7. Seepärast tuleks käesolevat direktiivi rakendada nii, et see ei piiraks nende nõuete kohaldamist, mis võivad eeldada rangemaid standardeid.

| (19) | Punktsaasteallikatest lähtuva heite läheduses on saasteainete kontsentratsioonid ümbritsevas vees esinevatest kontsentratsioonidest tavaliselt kõrgemad. Seetõttu peaks liikmesriikidel olema võimalik kasutada segunemispiirkondi, kuivõrd see ei mõjuta ülejäänud pinnaveekogu vastavust asjakohastele keskkonnakvaliteedi standarditele. Segunemispiirkonnad peaksid hõlmama üksnes aine keskkonda laskmise kohtade lähemat ümbrust ja olema proportsionaalsed. Kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 3 lõikega 4 peaksid liikmesriigid vajaduse korral tagama, et nõuded kõnealuse direktiivi artikli 4 alusel kehtestatud keskkonnaalaste eesmärkide saavutamiseks kooskõlastatakse kogu valglapiirkonna ulatuses, määrates muu hulgas kindlaks piiriüleste veekogude segunemispiirkonnad. |
| --- | --- |

(19)

Punktsaasteallikatest lähtuva heite läheduses on saasteainete kontsentratsioonid ümbritsevas vees esinevatest kontsentratsioonidest tavaliselt kõrgemad. Seetõttu peaks liikmesriikidel olema võimalik kasutada segunemispiirkondi, kuivõrd see ei mõjuta ülejäänud pinnaveekogu vastavust asjakohastele keskkonnakvaliteedi standarditele. Segunemispiirkonnad peaksid hõlmama üksnes aine keskkonda laskmise kohtade lähemat ümbrust ja olema proportsionaalsed. Kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 3 lõikega 4 peaksid liikmesriigid vajaduse korral tagama, et nõuded kõnealuse direktiivi artikli 4 alusel kehtestatud keskkonnaalaste eesmärkide saavutamiseks kooskõlastatakse kogu valglapiirkonna ulatuses, määrates muu hulgas kindlaks piiriüleste veekogude segunemispiirkonnad.

| (20) | On tarvis kontrollida keskkonnakahjuliku tegevuse lõpetamiseks või järk-järguliseks kõrvaldamiseks ja vähendamiseks direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud eesmärkide täitmist ning muuta nende kohustuste täitmise hindamine läbipaistvaks, eelkõige seoses inimtegevusest lähtuva olulise heite, keskkonda laskmise ja kao arvestamisega. Lisaks saab lõpetamise või järk-järgulise kõrvaldamise ning vähendamise ajakava olla seotud üksnes andmikuga. Samuti peaks olema võimalik hinnata direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõigete 4 kuni 7 kohaldamist. Samavõrra on tarvis asjakohast vahendit kõikidest võimalikest allikatest pärinevate looduses harilikult esinevate või looduslike protsesside tulemusel tekkivate ainete kadude koguste kindlaksmääramiseks, millisel juhul täielik lõpetamine või järk-järguline kõrvaldamine ei ole võimalik. Nende nõuete täitmiseks peaks iga liikmesriik looma heite, keskkonda laskmise ja kadude andmiku iga tema territooriumil asuva valglapiirkonna või valglapiirkonna osa kohta. |
| --- | --- |

(20)

On tarvis kontrollida keskkonnakahjuliku tegevuse lõpetamiseks või järk-järguliseks kõrvaldamiseks ja vähendamiseks direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud eesmärkide täitmist ning muuta nende kohustuste täitmise hindamine läbipaistvaks, eelkõige seoses inimtegevusest lähtuva olulise heite, keskkonda laskmise ja kao arvestamisega. Lisaks saab lõpetamise või järk-järgulise kõrvaldamise ning vähendamise ajakava olla seotud üksnes andmikuga. Samuti peaks olema võimalik hinnata direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõigete 4 kuni 7 kohaldamist. Samavõrra on tarvis asjakohast vahendit kõikidest võimalikest allikatest pärinevate looduses harilikult esinevate või looduslike protsesside tulemusel tekkivate ainete kadude koguste kindlaksmääramiseks, millisel juhul täielik lõpetamine või järk-järguline kõrvaldamine ei ole võimalik. Nende nõuete täitmiseks peaks iga liikmesriik looma heite, keskkonda laskmise ja kadude andmiku iga tema territooriumil asuva valglapiirkonna või valglapiirkonna osa kohta.

| (21) | Et vältida töö dubleerimist nende andmike loomisel ning tagada kõnealuste andmike sidusus muude olemasolevate vahenditega pinnavee kaitse valdkonnas, peaksid liikmesriigid kasutama teavet, mis on kogutud direktiivi 2000/60/EÜ alusel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. jaanuari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 166/2006 (mis käsitleb Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri loomist) (12) alusel. |
| --- | --- |

(21)

Et vältida töö dubleerimist nende andmike loomisel ning tagada kõnealuste andmike sidusus muude olemasolevate vahenditega pinnavee kaitse valdkonnas, peaksid liikmesriigid kasutama teavet, mis on kogutud direktiivi 2000/60/EÜ alusel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. jaanuari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 166/2006 (mis käsitleb Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri loomist) (12) alusel.

| (22) | Pinnavee järjekindla kaitse tagamiseks peaksid pinnaveekogusid jagavad liikmesriigid kooskõlastama oma seiretegevust ja vajaduse korral andmike koostamist. |
| --- | --- |

(22)

Pinnavee järjekindla kaitse tagamiseks peaksid pinnaveekogusid jagavad liikmesriigid kooskõlastama oma seiretegevust ja vajaduse korral andmike koostamist.

| (23) | Et oma vajadusi paremini kajastada, peaks liikmesriikidel olema võimalus valida asjakohane üheaastane võrdlusperiood andmiku põhiliste kannete mõõtmiseks. Samas tuleks arvesse võtta asjaolu, et pestitsiidide kasutamisest tulenevad kaod võivad aastate lõikes suurel määral varieeruda, sest kasutatavad kogused on näiteks eri ilmastikuolude tõttu erinevad. Seepärast peaks teatavate nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiviga 91/414/EMÜ (taimekaitsevahendite turuleviimise kohta) (13) hõlmatud ainete puhul andma liikmesriikidele võimaluse rakendada nimetatud ainete suhtes soovi korral kolmeaastast võrdlusperioodi. |
| --- | --- |

(23)

Et oma vajadusi paremini kajastada, peaks liikmesriikidel olema võimalus valida asjakohane üheaastane võrdlusperiood andmiku põhiliste kannete mõõtmiseks. Samas tuleks arvesse võtta asjaolu, et pestitsiidide kasutamisest tulenevad kaod võivad aastate lõikes suurel määral varieeruda, sest kasutatavad kogused on näiteks eri ilmastikuolude tõttu erinevad. Seepärast peaks teatavate nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiviga 91/414/EMÜ (taimekaitsevahendite turuleviimise kohta) (13) hõlmatud ainete puhul andma liikmesriikidele võimaluse rakendada nimetatud ainete suhtes soovi korral kolmeaastast võrdlusperioodi.

| (24) | Andmiku kasutamise optimeerimiseks on asjakohane määrata tähtaeg, mille jooksul komisjon peab kontrollima, kas heide, keskkonda laskmine ja kaod lähenevad direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud eesmärkidele kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 4 lõigetega 4 ja 5. |
| --- | --- |

(24)

Andmiku kasutamise optimeerimiseks on asjakohane määrata tähtaeg, mille jooksul komisjon peab kontrollima, kas heide, keskkonda laskmine ja kaod lähenevad direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud eesmärkidele kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 4 lõigetega 4 ja 5.

| (25) | Liikmesriikides keskkonda laskmise, heite ja kao (sealhulgas settes akumuleeruvast saastusest tuleneva kao) andmike loomiseks kasutatavate meetodite ühtlustamise eesmärgil tuleks välja töötada tehnilised suunised. |
| --- | --- |

(25)

Liikmesriikides keskkonda laskmise, heite ja kao (sealhulgas settes akumuleeruvast saastusest tuleneva kao) andmike loomiseks kasutatavate meetodite ühtlustamise eesmärgil tuleks välja töötada tehnilised suunised.

| (26) | Mitmeid liikmesriike mõjutab saaste, mille allikas asub väljaspool nende siseriiklikku jurisdiktsiooni. Seetõttu on asjakohane kinnitada, et liikmesriik ei riku oma käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi, ületades keskkonnakvaliteedi standardeid piiriülese saaste tõttu, eeldusel et on täidetud teatud tingimused ning vajaduse korral on kasutatud direktiivi 2000/60/EÜ asjakohaseid sätteid. |
| --- | --- |

(26)

Mitmeid liikmesriike mõjutab saaste, mille allikas asub väljaspool nende siseriiklikku jurisdiktsiooni. Seetõttu on asjakohane kinnitada, et liikmesriik ei riku oma käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi, ületades keskkonnakvaliteedi standardeid piiriülese saaste tõttu, eeldusel et on täidetud teatud tingimused ning vajaduse korral on kasutatud direktiivi 2000/60/EÜ asjakohaseid sätteid.

| (27) | Direktiivi 2000/60/EÜ artikli 15 kohaste liikmesriikide aruannete alusel peaks komisjon vaatama läbi vajaduse kehtivate õigusaktide muutmise ja täiendavate, kogu ühendust hõlmavate erimeetmete, näiteks heitekontrolli järele ning esitama vajaduse korral asjakohased ettepanekud. Komisjon peaks esitama nimetatud läbivaatamisel tehtud järeldused Euroopa Parlamendile ja nõukogule direktiivi 2000/60/EÜ artikli 18 lõike 1 kohaselt koostatud aruande raames. Komisjon peaks, võttes arvesse direktiivi 2000/60/EÜ artiklit 10, arvestama heite kontrollimeetmete ettepanekuid esitades kehtivaid heitekontrolli nõudeid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta direktiivis 2008/1/EÜ (saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta) (14) ning viimaseid arenguid reostustõrje tehnoloogia valdkonnas. |
| --- | --- |

(27)

Direktiivi 2000/60/EÜ artikli 15 kohaste liikmesriikide aruannete alusel peaks komisjon vaatama läbi vajaduse kehtivate õigusaktide muutmise ja täiendavate, kogu ühendust hõlmavate erimeetmete, näiteks heitekontrolli järele ning esitama vajaduse korral asjakohased ettepanekud. Komisjon peaks esitama nimetatud läbivaatamisel tehtud järeldused Euroopa Parlamendile ja nõukogule direktiivi 2000/60/EÜ artikli 18 lõike 1 kohaselt koostatud aruande raames. Komisjon peaks, võttes arvesse direktiivi 2000/60/EÜ artiklit 10, arvestama heite kontrollimeetmete ettepanekuid esitades kehtivaid heitekontrolli nõudeid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta direktiivis 2008/1/EÜ (saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta) (14) ning viimaseid arenguid reostustõrje tehnoloogia valdkonnas.

| (28) | Direktiivis 2000/60/EÜ nimetatud püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste ning muude samavõrra problemaatiliste ainete (eriti väga püsivate ja väga bioakumuleeruvate ainete) määratlemise kriteeriumid on kehtestatud riskihindamise tehnilise juhenddokumendiga, mis toetab komisjoni 20. juuli 1993. aasta direktiivi 93/67/EMÜ (millega kehtestatakse vastavalt nõukogu direktiivile 67/548/EMÜ teatatud ainete poolt inimesele ja keskkonnale põhjustatava riski hindamise põhimõtted), (15) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ (mis käsitleb biotsiidide turuleviimist) (16) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet). (17) Ühenduse õigusaktide vahelise sidususe tagamiseks tuleks otsuse nr 2455/2001/EÜ kohaselt läbivaatamisel olevate ainete suhtes kohaldada üksnes neid kriteeriume ning direktiivi 2000/60/EÜ X lisa tuleks vastavalt asendada. |
| --- | --- |

(28)

Direktiivis 2000/60/EÜ nimetatud püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste ning muude samavõrra problemaatiliste ainete (eriti väga püsivate ja väga bioakumuleeruvate ainete) määratlemise kriteeriumid on kehtestatud riskihindamise tehnilise juhenddokumendiga, mis toetab komisjoni 20. juuli 1993. aasta direktiivi 93/67/EMÜ (millega kehtestatakse vastavalt nõukogu direktiivile 67/548/EMÜ teatatud ainete poolt inimesele ja keskkonnale põhjustatava riski hindamise põhimõtted), (15) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ (mis käsitleb biotsiidide turuleviimist) (16) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet). (17) Ühenduse õigusaktide vahelise sidususe tagamiseks tuleks otsuse nr 2455/2001/EÜ kohaselt läbivaatamisel olevate ainete suhtes kohaldada üksnes neid kriteeriume ning direktiivi 2000/60/EÜ X lisa tuleks vastavalt asendada.

| (29) | Direktiivi 2000/60/EÜ IX lisas loetletud direktiivides sätestatud kohustused on juba kaasatud direktiivi 2008/1/EÜ ning direktiivi 2000/60/EÜ, kusjuures keskkonnakvaliteedi standardite säilitamisel või läbivaatamisel tagatakse kaitse vähemalt samal tasemel. Et tagada pinnavee keemilise saastusega seotud lähenemisviisi järjepidevus ning muuta olemasolevad selle valdkonna ühenduse õigusaktid lihtsamaks ja selgemaks, on asjakohane tunnistada direktiivi 2000/60/EÜ kohaselt alates 22. detsembrist 2012 kehtetuks direktiivid 82/176/EMÜ, 83/513/EMÜ, 84/156/EMÜ, 84/491/EMÜ ja 86/280/EMÜ. |
| --- | --- |

(29)

Direktiivi 2000/60/EÜ IX lisas loetletud direktiivides sätestatud kohustused on juba kaasatud direktiivi 2008/1/EÜ ning direktiivi 2000/60/EÜ, kusjuures keskkonnakvaliteedi standardite säilitamisel või läbivaatamisel tagatakse kaitse vähemalt samal tasemel. Et tagada pinnavee keemilise saastusega seotud lähenemisviisi järjepidevus ning muuta olemasolevad selle valdkonna ühenduse õigusaktid lihtsamaks ja selgemaks, on asjakohane tunnistada direktiivi 2000/60/EÜ kohaselt alates 22. detsembrist 2012 kehtetuks direktiivid 82/176/EMÜ, 83/513/EMÜ, 84/156/EMÜ, 84/491/EMÜ ja 86/280/EMÜ.

| (30) | Direktiivis 2000/60/EÜ osutatud soovitusi, eriti toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee omi, on arvestatud. |
| --- | --- |

(30)

Direktiivis 2000/60/EÜ osutatud soovitusi, eriti toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee omi, on arvestatud.

| (31) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (18) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, milles on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(31)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (18) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, milles on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks.

| (32) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt põhjavee heade keemiliste näitajate saavutamist, kehtestades prioriteetsete ainete ja teatavate muude saasteainete keskkonnakvaliteedi standardid, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning pinnavee kaitse ühtlase taseme säilitamiseks kogu ühenduses on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(32)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt põhjavee heade keemiliste näitajate saavutamist, kehtestades prioriteetsete ainete ja teatavate muude saasteainete keskkonnakvaliteedi standardid, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning pinnavee kaitse ühtlase taseme säilitamiseks kogu ühenduses on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (33) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele nr 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (19) |
| --- | --- |

(33)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele nr 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (19)

| (34) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus muuta käesoleva direktiivi I lisa B osa punkti 3. Kuna see on üldmeede ja selle eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid või täiendada seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb see vastu võtta vastavalt otsuse nr 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele, |
| --- | --- |

(34)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus muuta käesoleva direktiivi I lisa B osa punkti 3. Kuna see on üldmeede ja selle eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid või täiendada seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb see vastu võtta vastavalt otsuse nr 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva direktiiviga kehtestatakse prioriteetsete ainete ja teatavate muude saasteainete keskkonnakvaliteedi standardid, nagu on ette nähtud direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 16, eesmärgiga saavutada pinnavee hea keemiline seisund ja tehes seda vastavalt nimetatud direktiivi artikli 4 sätetele ja eesmärkidele.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 2 sätestatud mõisteid.

Artikkel 3

Keskkonnakvaliteedi standardid

1.   Vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 1 ja direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 4 kohaldavad liikmesriigid pinnaveekogudele keskkonnakvaliteedi standardeid, mis on sätestatud käesoleva direktiivi I lisa A osas.

Liikmesriigid kohaldavad keskkonnakvaliteedi standardeid pinnaveekogudele vastavalt I lisa B osas sätestatud nõuetele.

2.   Liikmesriigid võivad teatud pinnaveekogude kategooriate suhtes I lisa A osas sätestatud keskkonnakvaliteedi standardite kohaldamise asemel valida sette ja/või elustiku keskkonnakvaliteedi standardite kohaldamise. Liikmesriigid, kes valivad sellise võimaluse:

| a) | kohaldavad elavhõbeda ja selle ühendite suhtes keskkonnakvaliteedi standardeid 20 μg/kg ja/või heksaklorobenseeni suhtes keskkonnakvaliteedi standardeid 10 μg/kg ja/või heksaklorobutadieeni suhtes keskkonnakvaliteedi standardeid 55 μg/kg, nimetatud keskkonnakvaliteedi standardid kehtivad koe (märgkaal) jaoks, valides kõige sobivama indikaatori kalade, molluskite, koorikloomade ja muu elustiku hulgast; |
| --- | --- |

a)

kohaldavad elavhõbeda ja selle ühendite suhtes keskkonnakvaliteedi standardeid 20 μg/kg ja/või heksaklorobenseeni suhtes keskkonnakvaliteedi standardeid 10 μg/kg ja/või heksaklorobutadieeni suhtes keskkonnakvaliteedi standardeid 55 μg/kg, nimetatud keskkonnakvaliteedi standardid kehtivad koe (märgkaal) jaoks, valides kõige sobivama indikaatori kalade, molluskite, koorikloomade ja muu elustiku hulgast;

| b) | kehtestavad teatud ainetele (muu, kui punktis a nimetatud) sette ja/või elustiku keskkonnakvaliteedi standardid ja kohaldavad neid. Nimetatud keskkonnakvaliteedi standardid pakuvad vähemalt sama kaitsetaseme, kui I lisa A osas sätestatud vee keskkonnakvaliteedi standardid; |
| --- | --- |

b)

kehtestavad teatud ainetele (muu, kui punktis a nimetatud) sette ja/või elustiku keskkonnakvaliteedi standardid ja kohaldavad neid. Nimetatud keskkonnakvaliteedi standardid pakuvad vähemalt sama kaitsetaseme, kui I lisa A osas sätestatud vee keskkonnakvaliteedi standardid;

| c) | määravad punktides a ja b nimetatud ainetele sette ja/või elustiku seire sageduse. Seire toimub vähemalt üks kord aastas, kui tehniliste teadmiste ja ekspertarvamuse põhjal ei ole õigustatud muu ajavahemik, ja |
| --- | --- |

c)

määravad punktides a ja b nimetatud ainetele sette ja/või elustiku seire sageduse. Seire toimub vähemalt üks kord aastas, kui tehniliste teadmiste ja ekspertarvamuse põhjal ei ole õigustatud muu ajavahemik, ja

| d) | teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 21 nimetatud komitee kaudu ainetest, mille kohta on kehtestatud keskkonnakvaliteedi standardid vastavalt punktile b, selle lähenemisviisi kasutamise põhjustest ja alustest, kehtestatud alternatiivsetest keskkonnakvaliteedi standarditest, sealhulgas alternatiivsete keskkonnakvaliteedi standardite tuletamiseks kasutatud andmetest ja metoodikast, pinnavete kategooriatest, mille suhtes neid keskkonnakvaliteedi standardeid kohaldatakse, ja kavandatavast seiresagedusest koos nimetatud sageduse põhjendusega. |
| --- | --- |

d)

teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 21 nimetatud komitee kaudu ainetest, mille kohta on kehtestatud keskkonnakvaliteedi standardid vastavalt punktile b, selle lähenemisviisi kasutamise põhjustest ja alustest, kehtestatud alternatiivsetest keskkonnakvaliteedi standarditest, sealhulgas alternatiivsete keskkonnakvaliteedi standardite tuletamiseks kasutatud andmetest ja metoodikast, pinnavete kategooriatest, mille suhtes neid keskkonnakvaliteedi standardeid kohaldatakse, ja kavandatavast seiresagedusest koos nimetatud sageduse põhjendusega.

Komisjon lisab kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikliga 18 avaldatavasse aruandesse kokkuvõtte teavitamistest, mis on tehtud vastavalt punktile d ning I lisa A osa lõppmärkusele 9.

3.   Vee seisundi seire alusel, mis on läbi viidud vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 8, korraldavad liikmesriigid pikaajalise dünaamika analüüse I lisa A osas loetletud selliste prioriteetsete ainete kontsentratsiooni kohta, millel on kalduvus akumuleeruda settes ja/või elustikus, pöörates erilist tähelepanu ainetele 2, 5, 6, 7, 12, 15, 16, 17, 18, 20, 21, 26, 28 ja 30. Nad võtavad direktiivi 2000/60/EÜ artiklit 4 kohaldades meetmeid tagamaks, et nimetatud kontsentratsioonid settes ja/või asjaomases elustikus oluliselt ei kasva.

Liikmesriigid määravad sette ja/või elustiku seire sellise sageduse, mis annaks piisavalt teavet usaldusväärseks pikaajalise dünaamika analüüsiks. Põhimõtteliselt peaks seire toimuma vähemalt iga kolme aasta järel, kui tehniliste teadmiste ja ekspertarvamuse põhjal ei ole õigustatud muu ajavahemik.

4.   Komisjon tutvub tehnilise ja teadusliku progressiga, sealhulgas riskihindamiste järeldustega, nagu on osutatud direktiivi 2000/60/EÜ artikli 16 lõike 2 punktides a ja b, ning vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklile 119 üldsusele kättesaadavaks tehtud teabega ainete registreerimise kohta, ning teeb vajaduse korral ettepaneku käesoleva direktiivi I lisa A osas sätestatud keskkonnakvaliteedi standardite läbivaatamiseks asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 16 lõikes 4 sätestatud ajakavale.

5.   Käesoleva direktiivi I lisa B osa punkti 3 võib muuta vastavalt käesoleva direktiivi artikli 9 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 4

Segunemispiirkonnad

1.   Liikmesriigid võivad kindlaks määrata heite keskkonda laskmise kohtadega piirnevad segunemispiirkonnad. Sellistes segunemispiirkondades võib ühe või mitme I lisa A osas loetletud aine kontsentratsioon ületada asjaomaseid keskkonnakvaliteedi standardeid, kui see ei mõjuta ülejäänud pinnaveekogu vastavust kõnealustele standarditele.

2.   Segunemispiirkondi määravad liikmesriigid lülitavad vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 13 koostatud vesikonna majandamiskavadesse järgmised kirjeldused:

| a) | nimetatud piirkondade määratlemisel kasutatud lähenemisviisid ja metoodika, ning |
| --- | --- |

a)

nimetatud piirkondade määratlemisel kasutatud lähenemisviisid ja metoodika, ning

| b) | segunemispiirkonna ulatuse edaspidiseks vähendamiseks võetud meetmed, näiteks direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 3 punkti k kohased meetmed või direktiivis 2008/1/EÜ osutatud lubade läbivaatamine või direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 3 punktis g osutatud eelneva reguleerimise nõue. |
| --- | --- |

b)

segunemispiirkonna ulatuse edaspidiseks vähendamiseks võetud meetmed, näiteks direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 3 punkti k kohased meetmed või direktiivis 2008/1/EÜ osutatud lubade läbivaatamine või direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 3 punktis g osutatud eelneva reguleerimise nõue.

3.   Segunemispiirkondi määravad liikmesriigid tagavad, et kõik sellised piirkonnad:

| a) | hõlmaksid üksnes heite keskkonda laskmise kohtade lähemat ümbrust; |
| --- | --- |

a)

hõlmaksid üksnes heite keskkonda laskmise kohtade lähemat ümbrust;

| b) | oleksid proportsionaalsed, võttes arvesse saasteainete kontsentratsiooni keskkonda laskmise kohas ja eelnevates eeskirjades sisalduvaid saasteainete heite tingimusi, nagu direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 3 punktis g osutatud load või muudes asjakohastes ühenduse õigusaktides sisalduvad tingimused, vastavalt parima võimaliku tehnika kasutamisele ja direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 10, eelkõige pärast nimetatud eelnevate eeskirjade läbivaatamist. |
| --- | --- |

b)

oleksid proportsionaalsed, võttes arvesse saasteainete kontsentratsiooni keskkonda laskmise kohas ja eelnevates eeskirjades sisalduvaid saasteainete heite tingimusi, nagu direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 3 punktis g osutatud load või muudes asjakohastes ühenduse õigusaktides sisalduvad tingimused, vastavalt parima võimaliku tehnika kasutamisele ja direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 10, eelkõige pärast nimetatud eelnevate eeskirjade läbivaatamist.

4.   Segunemispiirkondade määramise tehnilised suunised võetakse vastu vastavalt käesoleva direktiivi artikli 9 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

Artikkel 5

Heite, keskkonda laskmise ja kadude andmik

1.   Direktiivi 2000/60/EÜ artiklite 5 ja 8 ning määruse (EÜ) nr 166/2006 kohaselt kogutud teabe ja muude olemasolevate andmete alusel loovad liikmesriigid kõigi käesoleva direktiivi I lisa A osas loetletud prioriteetsete ainete ja saasteainete heite, keskkonda laskmise ja kadude andmiku (võimaluse korral koos asjakohaste kaartidega) iga oma territooriumil asuva valglapiirkonna või valglapiirkonna osa kohta, sealhulgas kõnealuste ainete kontsentratsiooni kohta settes ja elustikus.

2.   Võrdlusperiood saasteainete lõikes 1 osutatud andmikesse kantavate väärtuste hindamiseks on üks aasta ajavahemikul 2008 ja 2010.

Direktiiviga 91/414/EMÜ hõlmatud prioriteetsete ainete või saasteainete puhul võib kandeid arvutada aastate 2008, 2009 ja 2010 keskmisena.

3.   Liikmesriigid edastavad käesoleva artikli lõike 1 kohaselt loodud andmikud, sealhulgas vastavad võrdlusperioodid, komisjonile vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 15 lõikes 1 sätestatud aruandluskohustustele.

4.   Liikmesriigid ajakohastavad oma andmikke direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 lõikes 2 määratletud analüüside läbivaatamise raames.

Võrdlusperiood väärtuste kehtestamiseks ajakohastatud andmikes on kõnealuse analüüsi lõpuleviimisele eelnev aasta. Direktiiviga 91/414/EMÜ hõlmatud prioriteetsete ainete või saasteainete puhul võib kandeid arvutada selle analüüsi lõpuleviimisele eelnenud kolme aasta keskmisena.

Liikmesriigid avaldavad ajakohastatud andmikud oma ajakohastatud vesikonna majandamiskavades, nagu sätestatud direktiivi 2000/60/EÜ artikli 13 lõikes 7.

5.   Komisjon kontrollib 2018. aastaks, kas andmikus kajastatud heide, keskkonda laskmine ja kaod lähenevad direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis iv sätestatud vähendamise või lõpetamise eesmärkidele, võttes arvesse nimetatud direktiivi artikli 4 lõigete 4 ja 5 sätteid.

6.   Andmike loomise tehnilised suunised võetakse vastu vastavalt käesoleva direktiivi artikli 9 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

Artikkel 6

Piiriülene saastus

1.   Liikmesriik ei ole keskkonnakvaliteedi standardite ületamisega rikkunud oma käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi, kui ta saab näidata, et:

| a) | ületamise põhjustas väljaspool tema siseriiklikku jurisdiktsiooni asuv saasteallikas; |
| --- | --- |

a)

ületamise põhjustas väljaspool tema siseriiklikku jurisdiktsiooni asuv saasteallikas;

| b) | sellise piiriülese saastuse tulemusena ei suutnud ta võtta tõhusaid meetmeid asjaomase keskkonnakvaliteedi standardi täitmiseks ja |
| --- | --- |

b)

sellise piiriülese saastuse tulemusena ei suutnud ta võtta tõhusaid meetmeid asjaomase keskkonnakvaliteedi standardi täitmiseks ja

| c) | ta oli piiriülese saastuse poolt mõjutatud veekogude suhtes kohaldanud direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 3 sätestatud koordineerimismehhanisme ja vajaduse korral kasutanud nimetatud direktiivi artikli 4 lõigete 4, 5 ja 6 sätteid. |
| --- | --- |

c)

ta oli piiriülese saastuse poolt mõjutatud veekogude suhtes kohaldanud direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 3 sätestatud koordineerimismehhanisme ja vajaduse korral kasutanud nimetatud direktiivi artikli 4 lõigete 4, 5 ja 6 sätteid.

2.   Liikmesriigid kasutavad käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud asjaoludel direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 12 sätestatud mehhanismi komisjonile vajaliku teabe esitamiseks ning esitavad piiriülese saastuse suhtes võetud meetmetest kokkuvõtte asjaomases vesikonna majandamiskavas vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 15 lõikes 1 sätestatud aruandluskohustustele.

Artikkel 7

Aruandlus ja läbivaatamine

1.   Liikmesriikide aruannete, sealhulgas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 12 kohaselt koostatud, eelkõige piiriülest saastust käsitlevate aruannete alusel, vaatab komisjon läbi vajaduse kehtivate õigusaktide muutmise ning kogu ühendust hõlmavate lisameetmete, näiteks heitekontrolli järele.

2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule seoses direktiivi 2000/60/EÜ artikli 18 lõike 1 kohaselt koostatud aruande esitamisega järgmise teabe:

| a) | käesoleva artikli lõikes 1 osutatud läbivaatamise järeldused; |
| --- | --- |

a)

käesoleva artikli lõikes 1 osutatud läbivaatamise järeldused;

| b) | segunemispiirkonna ulatuse vähendamiseks võetud meetmed vastavalt käesoleva direktiivi artikli 4 lõikele 1; |
| --- | --- |

b)

segunemispiirkonna ulatuse vähendamiseks võetud meetmed vastavalt käesoleva direktiivi artikli 4 lõikele 1;

| c) | käesoleva direktiivi artikli 5 lõikes 5 osutatud kontrolli tulemused; |
| --- | --- |

c)

käesoleva direktiivi artikli 5 lõikes 5 osutatud kontrolli tulemused;

| d) | olukord seoses ühenduse territooriumist väljastpoolt lähtuva saastusega. |
| --- | --- |

d)

olukord seoses ühenduse territooriumist väljastpoolt lähtuva saastusega.

Vajaduse korral lisab komisjon aruandele asjakohased ettepanekud.

Artikkel 8

Direktiivi 2000/60 EÜ X lisa läbivaatamine

Direktiivi 2000/60/EÜ artikli 16 lõikes 4 sätestatud kõnealuse direktiivi X lisa läbivaatamise raames käsitleb komisjon muu hulgas käesoleva direktiivi III lisas esitatud aineid, et teha kindlaks, kas tegemist võib olla prioriteetsete ainetega või prioriteetsete ohtlike ainetega. Komisjon esitab nimetatud läbivaatamise tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 13. jaanuariks 2011. Komisjon lisab aruandele vajaduse korral asjakohased ettepanekud, eelkõige ettepanekud uute prioriteetsete ainete või prioriteetsete ohtlike ainete kindlakstegemiseks või teatud prioriteetsete ainete tunnistamiseks prioriteetseteks ohtlikeks aineteks ning ettepanekud kehtestada vajaduse korral pinnavett, setet või elustikku hõlmavad vastavad keskkonnakvaliteedi standardid.

Artikkel 9

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab direktiivi 2000/60/EÜ artikli 21 lõikes 1 osutatud komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 10

Direktiivi 2000/60/EÜ muutmine

Direktiivi 2000/60/EÜ X lisa asendatakse käesoleva direktiivi II lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 11

Direktiivide 82/176/EMÜ, 83/513/EMÜ, 84/156/EMÜ, 84/491/EMÜ ja 86/280/EMÜ muutmine

1.   Direktiivide 82/176/EMÜ, 83/513/EMÜ, 84/156/EMÜ ja 84/491/EMÜ vastavad II lisad jäetakse välja.

2.   Direktiivi 86/280/EMÜ II lisa I–XI jao B osad jäetakse välja.

Artikkel 12

Direktiivide 82/176/EMÜ, 83/513/EMÜ, 84/156/EMÜ, 84/491/EMÜ ja 86/280/EMÜ kehtetuks tunnistamine

1.   Direktiivid 82/176/EMÜ, 83/513/EMÜ, 84/156/EMÜ, 84/491/EMÜ ja 86/280/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 22. detsembrist 2012.

2.   Enne 22. detsembrit 2012 võivad liikmesriigid teostada seiret ja aruandlust käesoleva artikli lõikes 1 osutatud direktiividest lähtumise asemel vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklitele 5, 8 ja 15.

Artikkel 13

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 13. juuliks 2010.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 15

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 16. detsember 2008

Euroopa Parlamendi nimel

H.-G. PÖTTERING

president

Nõukogu nimel

B. LE MAIRE

eesistuja

---

(1)  ELT C 97, 28.4.2007, lk 3.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 22. mai 2007. aasta arvamus (ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 90), nõukogu 20. detsembri 2007. aasta ühine seisukoht (ELT C 71 E, 18.3.2008, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Nõukogu 20. oktoobri 2008. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

3

(4)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

4

(5)  EÜT L 331, 15.12.2001, lk 1.

5

(6)  EÜT L 181. 4.7.1986, lk 16.

6

(7)  EÜT L 81, 27.3.1982, lk 29.

7

(8)  EÜT L 291, 24.10.1983, lk 1.

8

(9)  EÜT L 74, 17.3.1984, lk 49.

9

(10)  EÜT L 274, 17.10.1984, lk 11.

10

(11)  EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32.

11

(12)  ELT L 33, 4.2.2006, lk 1.

12

(13)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

13

(14)  ELT L 24, 29.1.2008, lk 8.

14

(15)  EÜT L 227, 8.9.1993, lk 9.

15

(16)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

16

(17)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1. Parandatud väljaandes ELT L 136, 29.5.2007, lk 3.

17

(18)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

18

(19)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

19

---

I LISA

PRIORITEETSETE AINETE JA TEATAVATE MUUDE SAASTEAINETE KESKKONNAKVALITEEDI STANDARDID

A OSA:   KESKKONNAKVALITEEDI STANDARDID (EQS)

| AA | : | aasta keskmine; |
| --- | --- | --- |
| MAC | : | suurim lubatud kontsentratsioon. |
| Ühik | : | [μg/l] |

AA

:

aasta keskmine;

MAC

:

suurim lubatud kontsentratsioon.

Ühik

:

[μg/l]

| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| nr | Aine nimetus | CASi number (1) | AA-EQS (2)

  Siseveekogud (3) | AA-EQS (2)

  Muud pinnaveekogud | MAC-EQS (4)

  Siseveekogud (3) | MAC EQS (4)

  Muud pinnaveekogud |
| (1) | alakloor | 15972-60-8 | 0,3 | 0,3 | 0,7 | 0,7 |
| (2) | antratseen | 120-12-7 | 0,1 | 0,1 | 0,4 | 0,4 |
| (3) | atrasiin | 1912-24-9 | 0,6 | 0,6 | 2,0 | 2,0 |
| (4) | benseen | 71-43-2 | 10 | 8 | 50 | 50 |
| (5) | bromodifenüüleeter (5) | 32534-81-9 | 0,0005 | 0,0002 | ei kohaldata | ei kohaldata |
| (6) | kaadmium ja selle ühendid
  (olenevalt vee karedusklassist) (6) | 7440-43-9 | ≤ 0,08 (1. klass) | 0,2 | ≤ 0,45 (1. klass) | ≤ 0,45 (1. klass) |
| 0,08 (2. klass) | 0,45 (2. klass) | 0,45 (2. klass) |
| 0,09 (3. klass) | 0,6 (3. klass) | 0,6 (3. klass) |
| 0,15 (4. klass) | 0,9 (4. klass) | 0,9 (4. klass) |
| 0,25 (5. klass) | 1,5 (5. klass) | 1,5 (5. klass) |
| (6a) | süsiniktetrakloriid (7) | 56-23-5 | 12 | 12 | ei kohaldata | ei kohaldata |
| (7) | C10-13-kloroalkaanid | 85535-84-8 | 0,4 | 0,4 | 1,4 | 1,4 |
| (8) | klorofenvinfoss | 470-90-6 | 0,1 | 0,1 | 0,3 | 0,3 |
| (9) | kloropürifoss (etüülkloropürifoss) | 2921-88-2 | 0,03 | 0,03 | 0,1 | 0,1 |
| (9a) | tsüklodieenpestitsiidid: | | Σ = 0,01 | Σ = 0,005 | ei kohaldata | ei kohaldata |
| aldriin (7) | 309-00-2 |
| dieldriin (7) | 60-57-1 |
| endriin (7) | 72-20-8 |
| isodriin (7) | 465-73-6 |
| (9b) | DDT kokku (7)
   (8) | ei kohaldata | 0,025 | 0,025 | ei kohaldata | ei kohaldata |
| para-para-DDT (7) | 50-29-3 | 0,01 | 0,01 | ei kohaldata | ei kohaldata |
| (10) | 1,2-dikloroetaan | 107-06-2 | 10 | 10 | ei kohaldata | ei kohaldata |
| (11) | diklorometaan | 75-09-2 | 20 | 20 | ei kohaldata | ei kohaldata |
| (12) | di(2-etüül-heksüül)ftalaat (DEHP) | 117-81-7 | 1,3 | 1,3 | ei kohaldata | ei kohaldata |
| (13) | Diuroon | 330-54-1 | 0,2 | 0,2 | 1,8 | 1,8 |
| (14) | endosulfaan | 115-29-7 | 0,005 | 0,0005 | 0,01 | 0,004 |
| (15) | fluoranteen | 206-44-0 | 0,1 | 0,1 | 1 | 1 |
| (16) | heksakloro-benseen | 118-74-1 | 0,01 (9) | 0,01 (9) | 0,05 | 0,05 |
| (17) | heksakloro-butadieen | 87-68-3 | 0,1 (9) | 0,1 (9) | 0,6 | 0,6 |
| (18) | heksakloro-tsükloheksaan | 608-73-1 | 0,02 | 0,002 | 0,04 | 0,02 |
| (19) | isoproturoon | 34123-59-6 | 0,3 | 0,3 | 1,0 | 1,0 |
| (20) | plii ja selle ühendid | 7439-92-1 | 7,2 | 7,2 | ei kohaldata | ei kohaldata |
| (21) | elavhõbe ja selle ühendid | 7439-97-6 | 0,05 (9) | 0,05 (9) | 0,07 | 0,07 |
| (22) | naftaleen | 91-20-3 | 2,4 | 1,2 | ei kohaldata | ei kohaldata |
| (23) | nikkel ja selle ühendid | 7440-02-0 | 20 | 20 | ei kohaldata | ei kohaldata |
| (24) | nonüülfenool (4-nonüülfenool) | 104-40-5 | 0,3 | 0,3 | 2,0 | 2,0 |
| (25) | oktüülfenool (4-(1,1’,3,3’-tetrametüülbutüül)fenool) | 140-66-9 | 0,1 | 0,01 | ei kohaldata | ei kohaldata |
| (26) | pentakloro-benseen | 608-93-5 | 0,007 | 0,0007 | ei kohaldata | ei kohaldata |
| (27) | pentakloro-fenool | 87-86-5 | 0,4 | 0,4 | 1 | 1 |
| (28) | polüaromaatsed süsivesinikud (PAH)10 (10) | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |
| benso(a)püreen | 50-32-8 | 0,05 | 0,05 | 0,1 | 0,1 |
| benso(b)fluoranteen | 205-99-2 | Σ = 0,03 | Σ = 0,03 | ei kohaldata | ei kohaldata |
| benso(k)fluoranteen | 207-08-9 |
| benso(g,h,i)perüleen | 191-24-2 | Σ = 0,002 | Σ = 0,002 | ei kohaldata | ei kohaldata |
| indeno(1,2,3-cd)püreen | 193-39-5 |
| (29) | simasiin | 122-34-9 | 1 | 1 | 4 | 4 |
| (29a) | tetrakloro-etüleen (7) | 127-18-4 | 10 | 10 | ei kohaldata | ei kohaldata |
| (29b) | trikloro-etüleen (7) | 79-01-6 | 10 | 10 | ei kohaldata | ei kohaldata |
| (30) | tributüültina ühendid (tributüültina-katioon) | 36643-28-4 | 0,0002 | 0,0002 | 0,0015 | 0,0015 |
| (31) | triklorobenseenid | 12002-48-1 | 0,4 | 0,4 | ei kohaldata | ei kohaldata |
| (32) | triklorometaan | 67-66-3 | 2,5 | 2,5 | ei kohaldata | ei kohaldata |
| (33) | trifluraliin | 1582-09-8 | 0,03 | 0,03 | ei kohaldata | ei kohaldata |

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

nr

Aine nimetus

CASi number (1)

AA-EQS (2)

Siseveekogud (3)

AA-EQS (2)

Muud pinnaveekogud

MAC-EQS (4)

Siseveekogud (3)

MAC EQS (4)

Muud pinnaveekogud

(1)

alakloor

15972-60-8

0,3

0,3

0,7

0,7

(2)

antratseen

120-12-7

0,1

0,1

0,4

0,4

(3)

atrasiin

1912-24-9

0,6

0,6

2,0

2,0

(4)

benseen

71-43-2

10

8

50

50

(5)

bromodifenüüleeter (5)

32534-81-9

0,0005

0,0002

ei kohaldata

ei kohaldata

(6)

kaadmium ja selle ühendid

(olenevalt vee karedusklassist) (6)

7440-43-9

≤ 0,08 (1. klass)

0,2

≤ 0,45 (1. klass)

≤ 0,45 (1. klass)

0,08 (2. klass)

0,45 (2. klass)

0,45 (2. klass)

0,09 (3. klass)

0,6 (3. klass)

0,6 (3. klass)

0,15 (4. klass)

0,9 (4. klass)

0,9 (4. klass)

0,25 (5. klass)

1,5 (5. klass)

1,5 (5. klass)

(6a)

süsiniktetrakloriid (7)

56-23-5

12

12

ei kohaldata

ei kohaldata

(7)

C10-13-kloroalkaanid

85535-84-8

0,4

0,4

1,4

1,4

(8)

klorofenvinfoss

470-90-6

0,1

0,1

0,3

0,3

(9)

kloropürifoss (etüülkloropürifoss)

2921-88-2

0,03

0,03

0,1

0,1

(9a)

tsüklodieenpestitsiidid:

Σ = 0,01

Σ = 0,005

ei kohaldata

ei kohaldata

aldriin (7)

309-00-2

dieldriin (7)

60-57-1

endriin (7)

72-20-8

isodriin (7)

465-73-6

(9b)

DDT kokku (7)
   (8)

ei kohaldata

0,025

0,025

ei kohaldata

ei kohaldata

para-para-DDT (7)

50-29-3

0,01

0,01

ei kohaldata

ei kohaldata

(10)

1,2-dikloroetaan

107-06-2

10

10

ei kohaldata

ei kohaldata

(11)

diklorometaan

75-09-2

20

20

ei kohaldata

ei kohaldata

(12)

di(2-etüül-heksüül)ftalaat (DEHP)

117-81-7

1,3

1,3

ei kohaldata

ei kohaldata

(13)

Diuroon

330-54-1

0,2

0,2

1,8

1,8

(14)

endosulfaan

115-29-7

0,005

0,0005

0,01

0,004

(15)

fluoranteen

206-44-0

0,1

0,1

1

1

(16)

heksakloro-benseen

118-74-1

0,01 (9)

0,01 (9)

0,05

0,05

(17)

heksakloro-butadieen

87-68-3

0,1 (9)

0,1 (9)

0,6

0,6

(18)

heksakloro-tsükloheksaan

608-73-1

0,02

0,002

0,04

0,02

(19)

isoproturoon

34123-59-6

0,3

0,3

1,0

1,0

(20)

plii ja selle ühendid

7439-92-1

7,2

7,2

ei kohaldata

ei kohaldata

(21)

elavhõbe ja selle ühendid

7439-97-6

0,05 (9)

0,05 (9)

0,07

0,07

(22)

naftaleen

91-20-3

2,4

1,2

ei kohaldata

ei kohaldata

(23)

nikkel ja selle ühendid

7440-02-0

20

20

ei kohaldata

ei kohaldata

(24)

nonüülfenool (4-nonüülfenool)

104-40-5

0,3

0,3

2,0

2,0

(25)

oktüülfenool (4-(1,1’,3,3’-tetrametüülbutüül)fenool)

140-66-9

0,1

0,01

ei kohaldata

ei kohaldata

(26)

pentakloro-benseen

608-93-5

0,007

0,0007

ei kohaldata

ei kohaldata

(27)

pentakloro-fenool

87-86-5

0,4

0,4

1

1

(28)

polüaromaatsed süsivesinikud (PAH)10 (10)

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

benso(a)püreen

50-32-8

0,05

0,05

0,1

0,1

benso(b)fluoranteen

205-99-2

Σ = 0,03

Σ = 0,03

ei kohaldata

ei kohaldata

benso(k)fluoranteen

207-08-9

benso(g,h,i)perüleen

191-24-2

Σ = 0,002

Σ = 0,002

ei kohaldata

ei kohaldata

indeno(1,2,3-cd)püreen

193-39-5

(29)

simasiin

122-34-9

1

1

4

4

(29a)

tetrakloro-etüleen (7)

127-18-4

10

10

ei kohaldata

ei kohaldata

(29b)

trikloro-etüleen (7)

79-01-6

10

10

ei kohaldata

ei kohaldata

(30)

tributüültina ühendid (tributüültina-katioon)

36643-28-4

0,0002

0,0002

0,0015

0,0015

(31)

triklorobenseenid

12002-48-1

0,4

0,4

ei kohaldata

ei kohaldata

(32)

triklorometaan

67-66-3

2,5

2,5

ei kohaldata

ei kohaldata

(33)

trifluraliin

1582-09-8

0,03

0,03

ei kohaldata

ei kohaldata

B OSA:   A OSAS SÄTESTATUD EQSide KOHALDAMINE

1.   Tabeli veerud 4 ja 5: mis tahes konkreetse pinnaveekogu puhul tähendab AA-EQS kohaldamine seda, et veekogus asuvas igas esinduslikus seirepunktis aasta jooksul eri aegadel mõõdetud kontsentratsioonide aritmeetiline keskmine ei ületa standardit.

Aritmeetilise keskmise arvestamine, kasutatud analüüsimeetod ja EQSi kohaldamise meetod, kui ei ole sobivat analüüsimeetodit, mis täidaks miinimumkriteeriume, peavad olema kooskõlas rakendusaktiga, millega võetakse vastu tehnilised näitajad keemilise seire ja analüütiliste tulemuste kvaliteedi jaoks vastavalt direktiivile 2000/60/EÜ.

2.   Tabeli veerud 6 ja 7: mis tahes konkreetse pinnaveekogu puhul tähendab MAC-EQS kohaldamine seda, et veekogu esinduslike seirepunktide juures mõõdetud kontsentratsioon ei ületa standardit.

Vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punktile 1.3.4 võivad liikmesriigid siiski kehtestada statistilisi meetodeid, näiteks protsentiilarvutuse, et tagada MAC-EQS-ga vastavuse kindlaksmääramisel usaldusväärsuse ja täpsuse aktsepteeritav tase. Sellisel juhul vastavad nimetatud statistilised meetodid käesoleva direktiivi artikli 9 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt sätestatud üksikasjalikele eeskirjadele.

3.   Kui kaadmium, plii, elavhõbe ja nikkel (edaspidi „metallid”) välja arvata, väljendatakse käesolevas lisas sätestatud EQSi üldkontsentratsioonidena veeproovi üldmahus. Metallide puhul viitab EQS metalli kontsentratsioonile lahuse faasis, s.t veeproovis, mida on puhastatud filtrimisega läbi filtri, mille poori suurus on 0,45 μm, või muu samaväärse eelpuhastusmeetodiga.

Liikmesriigid võivad EQSi alusel toimuval seiretulemuste hindamisel arvesse võtta:

| a) | looduslikke taustakontsentratsioone metallide ning nende ühendite puhul, kui need takistavad vastavust EQSi väärtustele, ja |
| --- | --- |

a)

looduslikke taustakontsentratsioone metallide ning nende ühendite puhul, kui need takistavad vastavust EQSi väärtustele, ja

| b) | karedust, pH taset või muid vee kvaliteedi parameetreid, mis mõjutavad metallide biosaadavust. |
| --- | --- |

b)

karedust, pH taset või muid vee kvaliteedi parameetreid, mis mõjutavad metallide biosaadavust.

---

(1)  CAS: Chemical Abstracts Service.

(2)  See parameeter on aasta keskmise väärtusena väljendatud EQS (AA-EQS). Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse seda kõikide isomeeride üldkontsentratsiooni suhtes.

(3)  Siseveekogud hõlmavad jõed, järved ning nendega seotud tehisveekogud ja oluliselt muudetud veekogud.

(4)  See parameeter on suurima lubatud kontsentratsioonina väljendatud EQS (MAC-EQS). Kui MAC-EQS juures on märge „ei kohaldata”, loetakse, et AA-EQS väärtused pakuvad kaitset pideval keskkonda juhtimisel saastuse lühiajalise suurenemise korral, kuna need on oluliselt madalamad kui akuutse toksilisuse põhjal tuletatud väärtused.

(5)  Otsuses 2455/2001/EÜ loetletud bromodifenüüleetrite (nr 5) hulka kuuluvatest prioriteetsetest ainetest kehtestatakse EQS üksnes derivaatidele numbritega 28, 47, 99, 100, 153 ja 154.

(6)  Kaadmiumi ja selle ühendite (nr 6) puhul sõltuvad EQSi väärtused vee karedusest, mille väärtused on jagatud viide klassi (1. klass: < 40 mg CaCO3/l, 2. klass: 40 kuni < 50 mg CaCO3/l, 3. klass: 50 kuni < 100 mg CaCO3/l, 4. klass: 100 kuni < 200 mg CaCO3/l ja 5. klass: ≥ 200 mg CaCO3/l).

(7)  Nimetatud aine ei ole prioriteetne aine, vaid kuulub muude saasteainete hulka, mille EQSid on identsed nendega, mis oli sätestatud õigusaktides, mida kohaldati enne 13. jaanuari 2009.

(8)  DDT üldkontsentratsioon on isomeeride 1,1,1-trikloro-2,2-bis-(p-klorofenüül)etaani (CASi number 50-29-3; ELi number 200-024-3), 1,1,1-trikloro-2-(o-klorofenüül)-2-(p-klorofenüül)etaani (CASi number 789-02-6; ELi number 212-332-5), 1,1-dikloro-2,2-bis-(p-klorofenüül)etüleeni (CASi number 72-55-9; ELi number 200-784-6), ja 1,1-dikloro-2,2-bis-(p-klorofenüül)etaani (CASi number 72–54-8; ELi number 200-783-0) summa.

(9)  Kui liikmesriigid ei kohalda elustiku EQSi, kehtestavad nad rangema vee EQSi, mille eesmärk on saavutada käesoleva direktiivi artikli 3 lõikes 2 sätestatud elustiku EQSiga sama kaitsetase. Nad teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 12 osutatud komitee kaudu selle lähenemisviisi kasutamise põhjustest ja alustest, kehtestatud alternatiivsetest vee EQSst, sealhulgas alternatiivse EQSi tuletamiseks kasutatud andmetest ja meetodist, ning pinnavete kategooriatest, mille suhtes EQSi kohaldatakse.

(10)  Polüaromaatsete süsivesinike (PAH) (nr 28) hulka kuuluvate prioriteetsete ainete rühma puhul tuleb järgida iga üksiku aine kohta kehtestatud EQSi, s.t benso(a)püreeni EQSi, benso(b)fluoranteeni ja benso(k)fluoranteeni summa EQSi ning benso(g,h,i)perüleeni ja indeno(1,2,3-cd)püreeni summa EQSi.

---

II LISA

Direktiivi 2000/60/EÜ X lisa asendatakse järgmisega:

„LISA X

VEEPOLIITIKA VALDKONNA PRIORITEETSETE AINETE LOETELU

| Number | CASi number (1) | ELi number (2) | Prioriteetse aine nimetus (3) | Nimetatud prioriteetseks ohtlikuks aineks |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | 15972-60-8 | 240-110-8 | alakloor | |
| (2) | 120-12-7 | 204-371-1 | antratseen | X |
| (3) | 1912-24-9 | 217-617-8 | atrasiin | |
| (4) | 71-43-2 | 200-753-7 | benseen | |
| (5) | ei kohaldata | ei kohaldata | bromodifenüüleeter (4) | X (5) |
| 32534-81-9 | ei kohaldata | pentabromodifenüüleeter (derivaatide numbrid 28, 47, 99, 100, 153 ja 154) | |
| (6) | 7440-43-9 | 231-152-8 | kaadmium ja selle ühendid | X |
| (7) | 85535-84-8 | 287-476-5 | kloroalkaanid, C10-13
   (4) | X |
| (8) | 470-90-6 | 207-432-0 | klorofenvinfoss | |
| (9) | 2921-88-2 | 220-864-4 | kloropürifoss (etüülkloropürifoss) | |
| (10) | 107-06-2 | 203-458-1 | 1,2-dikloroetaan | |
| (11) | 75-09-2 | 200-838-9 | diklorometaan | |
| (12) | 117-81-7 | 204-211-0 | di(2-etüül-heksüül)ftalaat | |
| (13) | 330-54-1 | 206-354-4 | diuroon | |
| (14) | 115-29-7 | 204-079-4 | endosulfaan | X |
| (15) | 206-44-0 | 205-912-4 | fluoranteen (6) | |
| (16) | 118-74-1 | 204-273-9 | heksaklorobenseen | X |
| (17) | 87-68-3 | 201-765-5 | heksaklorobutadieen | X |
| (18) | 608-73-1 | 210-158-9 | heksaklorotsükloheksaan | X |
| (19) | 34123-59-6 | 251-835-4 | isoproturoon | |
| (20) | 7439-92-1 | 231-100-4 | plii ja selle ühendid | |
| (21) | 7439-97-6 | 231-106-7 | elavhõbe ja selle ühendid | X |
| (22) | 91-20-3 | 202-049-5 | naftaleen | |
| (23) | 7440-02-0 | 231-111-14 | nikkel ja selle ühendid | |
| (24) | 25154-52-3 | 246-672-0 | nonüülfenool | X |
| 104-40-5 | 203-199-4 | (4-nonüülfenool) | X |
| (25) | 1806-26-4 | 217-302-5 | oktüülfenool | |
| 140-66-9 | ei kohaldata | (4-(1,1′,3,3′-tetrametüülbutüül)fenool) | |
| (26) | 608-93-5 | 210-172-5 | pentaklorobenseen | X |
| (27) | 87-86-5 | 231-152-8 | pentaklorofenool | |
| (28) | ei kohaldata | ei kohaldata | polüaromaatsed süsivesinikud | X |
| 50-32-8 | 200-028-5 | (benso(a)püreen) | X |
| 205-99-2 | 205-911-9 | (benso(b)fluoranteen) | X |
| 191-24-2 | 205-883-8 | (benso(g,h,i)perüleen) | X |
| 207-08-9 | 205-916-6 | (benso(k)fluoranteen) | X |
| 193-39-5 | 205-893-2 | (indeno(1,2,3-cd)püreen) | X |
| (29) | 122-34-9 | 204-535-2 | simasiin | |
| (30) | ei kohaldata | ei kohaldata | tributüültina ühendid | X |
| 36643-28-4 | ei kohaldata | (tributüültina-katioon) | X |
| (31) | 12002-48-1 | 234-413-4 | triklorobenseenid | |
| (32) | 67-66-3 | 200-663-8 | triklorometaan (kloroform) | |
| (33) | 1582-09-8 | 216-428-8 | trifluraliin | |

Number

CASi number (1)

ELi number (2)

Prioriteetse aine nimetus (3)

Nimetatud prioriteetseks ohtlikuks aineks

(1)

15972-60-8

240-110-8

alakloor

(2)

120-12-7

204-371-1

antratseen

X

(3)

1912-24-9

217-617-8

atrasiin

(4)

71-43-2

200-753-7

benseen

(5)

ei kohaldata

ei kohaldata

bromodifenüüleeter (4)

X (5)

32534-81-9

ei kohaldata

pentabromodifenüüleeter (derivaatide numbrid 28, 47, 99, 100, 153 ja 154)

(6)

7440-43-9

231-152-8

kaadmium ja selle ühendid

X

(7)

85535-84-8

287-476-5

kloroalkaanid, C10-13
   (4)

X

(8)

470-90-6

207-432-0

klorofenvinfoss

(9)

2921-88-2

220-864-4

kloropürifoss (etüülkloropürifoss)

(10)

107-06-2

203-458-1

1,2-dikloroetaan

(11)

75-09-2

200-838-9

diklorometaan

(12)

117-81-7

204-211-0

di(2-etüül-heksüül)ftalaat

(13)

330-54-1

206-354-4

diuroon

(14)

115-29-7

204-079-4

endosulfaan

X

(15)

206-44-0

205-912-4

fluoranteen (6)

(16)

118-74-1

204-273-9

heksaklorobenseen

X

(17)

87-68-3

201-765-5

heksaklorobutadieen

X

(18)

608-73-1

210-158-9

heksaklorotsükloheksaan

X

(19)

34123-59-6

251-835-4

isoproturoon

(20)

7439-92-1

231-100-4

plii ja selle ühendid

(21)

7439-97-6

231-106-7

elavhõbe ja selle ühendid

X

(22)

91-20-3

202-049-5

naftaleen

(23)

7440-02-0

231-111-14

nikkel ja selle ühendid

(24)

25154-52-3

246-672-0

nonüülfenool

X

104-40-5

203-199-4

(4-nonüülfenool)

X

(25)

1806-26-4

217-302-5

oktüülfenool

140-66-9

ei kohaldata

(4-(1,1′,3,3′-tetrametüülbutüül)fenool)

(26)

608-93-5

210-172-5

pentaklorobenseen

X

(27)

87-86-5

231-152-8

pentaklorofenool

(28)

ei kohaldata

ei kohaldata

polüaromaatsed süsivesinikud

X

50-32-8

200-028-5

(benso(a)püreen)

X

205-99-2

205-911-9

(benso(b)fluoranteen)

X

191-24-2

205-883-8

(benso(g,h,i)perüleen)

X

207-08-9

205-916-6

(benso(k)fluoranteen)

X

193-39-5

205-893-2

(indeno(1,2,3-cd)püreen)

X

(29)

122-34-9

204-535-2

simasiin

(30)

ei kohaldata

ei kohaldata

tributüültina ühendid

X

36643-28-4

ei kohaldata

(tributüültina-katioon)

X

(31)

12002-48-1

234-413-4

triklorobenseenid

(32)

67-66-3

200-663-8

triklorometaan (kloroform)

(33)

1582-09-8

216-428-8

trifluraliin

---

(1)  CAS: Chemical Abstract Services.

1

(2)  ELi number: Euroopa olemasolevate kaubanduslike ainete loetelu (EINECS) või Euroopa teavitatud uute keemiliste ainete loetelu (ELINCS) number.

2

(3)  Ainete rühma korral on tabelis soovitusliku parameetrina esitatud rühma tüüpiline esindaja (sulgudes ja ilma numbrita). Selle ainete grupi suhtes tuleb soovituslikud parameetrid määrata analüütilisel meetodil.

3

(4)  Nendes ainete rühmades on harilikult palju individuaalseid ühendeid. Vastavaid soovituslikke parameetreid ei ole praegu võimalik esitada.

4

(5)  Ainult pentabromodifenüüleeter (CASi nr 32534-81-9).

5

(6)  Fluoranteen on loetelus esitatud teiste, ohtlikumate polüaromaatsete süsivesinike indikaatorina.”

6

---

III LISA

ÜLEVAATAMISELE KUULUVAD AINED (VÕIMALIKUD PRIORITEETSED AINED VÕI PRIORITEETSED OHTLIKUD AINED)

| CASi number | ELi number | Aine nimetus |
| --- | --- | --- |
| 1066-51-9 | — | AMPA |
| 25057-89-0 | 246-585-8 | bentasoon |
| 80-05-7 | | bisfenool A |
| 115-32-2 | 204-082-0 | dikofool |
| 60-00-4 | 200-449-4 | EDTA |
| 57-12-5 | | vaba tsüaniid |
| 1071-83-6 | 213-997-4 | glüfosaat |
| 7085-19-0 | 230-386-8 | mekoprop (MCPP) |
| 81-15-2 | 201-329-4 | muskusksüleen |
| 1763-23-1 | | perfluorooktaansulfonaat (PFOS) |
| 124495-18-7 | — | kinoksüfeen (5,7-dikloro-4-(p-fluorofenoksü)kinoliin)
  dioksiinid
  polüklooritud bifenüülid (PCB) |

CASi number

ELi number

Aine nimetus

1066-51-9

—

AMPA

25057-89-0

246-585-8

bentasoon

80-05-7

bisfenool A

115-32-2

204-082-0

dikofool

60-00-4

200-449-4

EDTA

57-12-5

vaba tsüaniid

1071-83-6

213-997-4

glüfosaat

7085-19-0

230-386-8

mekoprop (MCPP)

81-15-2

201-329-4

muskusksüleen

1763-23-1

perfluorooktaansulfonaat (PFOS)

124495-18-7

—

kinoksüfeen (5,7-dikloro-4-(p-fluorofenoksü)kinoliin)

dioksiinid

polüklooritud bifenüülid (PCB)

---

| 24.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/98 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/98

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2008/115/EÜ,

16. detsember 2008,

ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 3 punkti b,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | 15. ja 16. oktoobril 1999 Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel kehtestati sisserände ja varjupaiga valdkonna ühtne lähenemisviis, mille kohaselt käsitletakse koos ühise varjupaigasüsteemi loomist, seadusliku sisserände poliitikat ja võitlust ebaseadusliku sisserändega. |
| --- | --- |

(1)

15. ja 16. oktoobril 1999 Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel kehtestati sisserände ja varjupaiga valdkonna ühtne lähenemisviis, mille kohaselt käsitletakse koos ühise varjupaigasüsteemi loomist, seadusliku sisserände poliitikat ja võitlust ebaseadusliku sisserändega.

| (2) | 4. ja 5. novembril 2004 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel nõuti tõhusat väljasaatmis- ja repatrieerimispoliitikat, mis põhineks ühistel nõuetel, et isikuid saaks tagasi saata inimlikult ja austades täielikult nende põhiõigusi ja väärikust. |
| --- | --- |

(2)

4. ja 5. novembril 2004 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel nõuti tõhusat väljasaatmis- ja repatrieerimispoliitikat, mis põhineks ühistel nõuetel, et isikuid saaks tagasi saata inimlikult ja austades täielikult nende põhiõigusi ja väärikust.

| (3) | Euroopa Nõukogu ministrite komitee võttis 4. mail 2005 vastu „Kakskümmend suunist sunniviisilise tagasisaatmise kohta”. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Nõukogu ministrite komitee võttis 4. mail 2005 vastu „Kakskümmend suunist sunniviisilise tagasisaatmise kohta”.

| (4) | Tuleb kehtestada selged, läbipaistvad ja õiglased eeskirjad, millega nähakse ette tõhus tagasisaatmispoliitika, mis on hästihallatava rändepoliitika vajalik osa. |
| --- | --- |

(4)

Tuleb kehtestada selged, läbipaistvad ja õiglased eeskirjad, millega nähakse ette tõhus tagasisaatmispoliitika, mis on hästihallatava rändepoliitika vajalik osa.

| (5) | Käesoleva direktiiviga tuleks luua horisontaalsed eeskirjad, mis on kohaldatavad kõigi kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei vasta või enam ei vasta liikmesriiki sisenemise, liikmesriigis viibimise või elamise tingimustele. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva direktiiviga tuleks luua horisontaalsed eeskirjad, mis on kohaldatavad kõigi kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei vasta või enam ei vasta liikmesriiki sisenemise, liikmesriigis viibimise või elamise tingimustele.

| (6) | Liikmesriigid peaksid tagama, et kolmandate riikide kodanike ebaseadusliku riigisviibimise lõpetamine toimub õiglase ja läbipaistva korra kohaselt. Vastavalt ELi õiguse üldistele põhimõtetele tuleks käesoleva direktiivi alusel tehtavad otsused võtta vastu juhtumipõhiselt ja lähtudes objektiivsetest kriteeriumitest, mis tähendab, et arvesse tuleks võtta muud kui üksnes ebaseadusliku riigisviibimise asjaolu. Tagasisaatmisega seotud otsuste, nimelt tagasisaatmisotsuste ja, kui on, sisenemiskeeluotsuste ning väljasaatmisotsuste, tüüpvormide kasutamisel peaksid liikmesriigid järgima kõnealust põhimõtet ja täitma täielikult kõiki käesoleva direktiivi kohaldatavaid sätteid. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriigid peaksid tagama, et kolmandate riikide kodanike ebaseadusliku riigisviibimise lõpetamine toimub õiglase ja läbipaistva korra kohaselt. Vastavalt ELi õiguse üldistele põhimõtetele tuleks käesoleva direktiivi alusel tehtavad otsused võtta vastu juhtumipõhiselt ja lähtudes objektiivsetest kriteeriumitest, mis tähendab, et arvesse tuleks võtta muud kui üksnes ebaseadusliku riigisviibimise asjaolu. Tagasisaatmisega seotud otsuste, nimelt tagasisaatmisotsuste ja, kui on, sisenemiskeeluotsuste ning väljasaatmisotsuste, tüüpvormide kasutamisel peaksid liikmesriigid järgima kõnealust põhimõtet ja täitma täielikult kõiki käesoleva direktiivi kohaldatavaid sätteid.

| (7) | Rõhutatakse vajadust ühenduse ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete tagasivõtulepingute järele, et tagasisaatmisprotsessi hõlbustada. Rahvusvaheline koostöö päritoluriikidega tagasisaatmisprotsessi kõigil etappidel on püsiva tagasipöördumise saavutamise eeltingimus. |
| --- | --- |

(7)

Rõhutatakse vajadust ühenduse ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete tagasivõtulepingute järele, et tagasisaatmisprotsessi hõlbustada. Rahvusvaheline koostöö päritoluriikidega tagasisaatmisprotsessi kõigil etappidel on püsiva tagasipöördumise saavutamise eeltingimus.

| (8) | Tõdetakse, et liikmesriikidel on seaduslik õigus ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks, tingimusel et on olemas õiglased ja tõhusad varjupaigasüsteemid, mis täielikult järgivad mittetagasisaatmise põhimõtet. |
| --- | --- |

(8)

Tõdetakse, et liikmesriikidel on seaduslik õigus ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks, tingimusel et on olemas õiglased ja tõhusad varjupaigasüsteemid, mis täielikult järgivad mittetagasisaatmise põhimõtet.

| (9) | Kooskõlas nõukogu 1. detsembri 2005. aasta direktiiviga 2005/85/EÜ (liikmesriikides pagulasseisundi omistamise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuete kohta) (2) ei tohiks kolmanda riigi kodanikku, kes on liikmesriigis varjupaika taotlenud, käsitleda liikmesriigi territooriumil ebaseaduslikult viibiva isikuna seni, kuni on jõustunud taotluse kohta tehtud eitav otsus või otsus, millega lõpetatakse tema õigus viibida riigis varjupaigataotlejana. |
| --- | --- |

(9)

Kooskõlas nõukogu 1. detsembri 2005. aasta direktiiviga 2005/85/EÜ (liikmesriikides pagulasseisundi omistamise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuete kohta) (2) ei tohiks kolmanda riigi kodanikku, kes on liikmesriigis varjupaika taotlenud, käsitleda liikmesriigi territooriumil ebaseaduslikult viibiva isikuna seni, kuni on jõustunud taotluse kohta tehtud eitav otsus või otsus, millega lõpetatakse tema õigus viibida riigis varjupaigataotlejana.

| (10) | Sunniviisilisele tagasisaatmisele tuleks eelistada vabatahtlikku tagasipöördumist, kui ei ole põhjust arvata, et see kahjustaks tagasisaatmiskorra eesmärki, ning tuleks võimaldada tähtaeg vabatahtlikuks lahkumiseks. Vabatahtliku lahkumise tähtaega tuleks pikendada, kui seda peetakse üksikjuhtumi konkreetseid asjaolusid arvesse võttes vajalikuks. Vabatahtliku tagasipöördumise edendamiseks peaksid liikmesriigid pakkuma tõhustatud tagasipöördumisalast abi ja nõustamist ning kasutama parimal viisil ära Euroopa tagasisaatmisfondi poolt pakutavad asjakohased rahastamisvõimalused. |
| --- | --- |

(10)

Sunniviisilisele tagasisaatmisele tuleks eelistada vabatahtlikku tagasipöördumist, kui ei ole põhjust arvata, et see kahjustaks tagasisaatmiskorra eesmärki, ning tuleks võimaldada tähtaeg vabatahtlikuks lahkumiseks. Vabatahtliku lahkumise tähtaega tuleks pikendada, kui seda peetakse üksikjuhtumi konkreetseid asjaolusid arvesse võttes vajalikuks. Vabatahtliku tagasipöördumise edendamiseks peaksid liikmesriigid pakkuma tõhustatud tagasipöördumisalast abi ja nõustamist ning kasutama parimal viisil ära Euroopa tagasisaatmisfondi poolt pakutavad asjakohased rahastamisvõimalused.

| (11) | Tuleks kehtestada üldised minimaalsed õiguslikud tagatised tagasisaatmisega seotud otsuste puhul, et tagada asjaomaste isikute huvide tõhus kaitse. Neile, kellel puuduvad piisavad vahendid, tuleks võimaldada vajalikku tasuta õigusabi. Liikmesriigid peaksid oma siseriiklikus õiguses sätestama, millistel juhtumitel peetakse tasuta õigusabi andmist vajalikuks. |
| --- | --- |

(11)

Tuleks kehtestada üldised minimaalsed õiguslikud tagatised tagasisaatmisega seotud otsuste puhul, et tagada asjaomaste isikute huvide tõhus kaitse. Neile, kellel puuduvad piisavad vahendid, tuleks võimaldada vajalikku tasuta õigusabi. Liikmesriigid peaksid oma siseriiklikus õiguses sätestama, millistel juhtumitel peetakse tasuta õigusabi andmist vajalikuks.

| (12) | Tuleks lahendada selliste kolmandate riikide kodanike olukord, kes viibivad riigis ebaseaduslikult, kuid keda ei saa veel välja saata. Siseriikliku õiguse kohaselt tuleks määratleda nende toimetulekut tagavad tingimused. Sellistele isikutele tuleks anda kirjalikud kinnitused, et neil oleks halduskontrolli puhul võimalik tõestada oma eriolukorda. Liikmesriikidele peaks jääma valikuvabadus seoses kirjaliku kinnituse vormi ja formaadiga ning neil peaks olema lubatud lisada see käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud tagasisaatmisega seotud otsustele. |
| --- | --- |

(12)

Tuleks lahendada selliste kolmandate riikide kodanike olukord, kes viibivad riigis ebaseaduslikult, kuid keda ei saa veel välja saata. Siseriikliku õiguse kohaselt tuleks määratleda nende toimetulekut tagavad tingimused. Sellistele isikutele tuleks anda kirjalikud kinnitused, et neil oleks halduskontrolli puhul võimalik tõestada oma eriolukorda. Liikmesriikidele peaks jääma valikuvabadus seoses kirjaliku kinnituse vormi ja formaadiga ning neil peaks olema lubatud lisada see käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud tagasisaatmisega seotud otsustele.

| (13) | Sunnimeetmete võtmisel tuleks selgesõnaliselt kohaldada proportsionaalsuse ja tulemuslikkuse põhimõtteid seoses võetud abinõude ja taotletavate eesmärkidega. Tuleks luua miinimumtagatised sunniviisilise tagasisaatmise läbiviimiseks, võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsust 2004/573/EÜ (ühislendude korraldamise kohta seoses kolmandate riikide kodanike väljasaatmisega kahe või enama liikmesriigi territooriumilt individuaalse väljasaatmiskorralduse alusel). (3) Liikmesriikidel peaks olema mitmeid võimalusi sunniviisilise tagasisaatmise jälgimiseks. |
| --- | --- |

(13)

Sunnimeetmete võtmisel tuleks selgesõnaliselt kohaldada proportsionaalsuse ja tulemuslikkuse põhimõtteid seoses võetud abinõude ja taotletavate eesmärkidega. Tuleks luua miinimumtagatised sunniviisilise tagasisaatmise läbiviimiseks, võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsust 2004/573/EÜ (ühislendude korraldamise kohta seoses kolmandate riikide kodanike väljasaatmisega kahe või enama liikmesriigi territooriumilt individuaalse väljasaatmiskorralduse alusel). (3) Liikmesriikidel peaks olema mitmeid võimalusi sunniviisilise tagasisaatmise jälgimiseks.

| (14) | Siseriiklikel tagasisaatmismeetmetel peaks olema üleeuroopaline mõju, kehtestades sisenemiskeelu, mis keelaks sisenemise ja viibimise kõigi liikmesriikide territooriumidel. Sisenemiskeelu pikkus tuleks igal üksikjuhul määrata kindlaks pärast kõigi oluliste asjaolude hoolikat kaalumist ja see ei tohiks üldjuhul ületada viit aastat. Seoses sellega tuleks eelkõige arvesse võtta asjaolu, kui asjaomase kolmanda riigi kodaniku suhtes on tehtud juba üle ühe tagasisaatmisotsuse või väljasaatmiskorralduse või ta on sisenenud liikmesriigi territooriumile sisenemiskeelu ajal. |
| --- | --- |

(14)

Siseriiklikel tagasisaatmismeetmetel peaks olema üleeuroopaline mõju, kehtestades sisenemiskeelu, mis keelaks sisenemise ja viibimise kõigi liikmesriikide territooriumidel. Sisenemiskeelu pikkus tuleks igal üksikjuhul määrata kindlaks pärast kõigi oluliste asjaolude hoolikat kaalumist ja see ei tohiks üldjuhul ületada viit aastat. Seoses sellega tuleks eelkõige arvesse võtta asjaolu, kui asjaomase kolmanda riigi kodaniku suhtes on tehtud juba üle ühe tagasisaatmisotsuse või väljasaatmiskorralduse või ta on sisenenud liikmesriigi territooriumile sisenemiskeelu ajal.

| (15) | Liikmesriikidel peaks olema vabadus otsustada, kas tagasisaatmisega seotud otsuste läbivaatamine annab läbivaatavale asutusele või organile volitused teha oma tagasisaatmisega seotud otsus, mis asendab varasema otsuse. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriikidel peaks olema vabadus otsustada, kas tagasisaatmisega seotud otsuste läbivaatamine annab läbivaatavale asutusele või organile volitused teha oma tagasisaatmisega seotud otsus, mis asendab varasema otsuse.

| (16) | Väljasaatmise eesmärgil kinnipidamise kasutamist tuleks piirata ja selle suhtes tuleks kohaldada proportsionaalsuse põhimõtet seoses võetud abinõude ja taotletavate eesmärkidega. Kinnipidamine on õigustatud ainult tagasisaatmise ettevalmistamiseks või väljasaatmise läbiviimiseks ja kui leebemate sunnimeetmete võtmine ei oleks piisav. |
| --- | --- |

(16)

Väljasaatmise eesmärgil kinnipidamise kasutamist tuleks piirata ja selle suhtes tuleks kohaldada proportsionaalsuse põhimõtet seoses võetud abinõude ja taotletavate eesmärkidega. Kinnipidamine on õigustatud ainult tagasisaatmise ettevalmistamiseks või väljasaatmise läbiviimiseks ja kui leebemate sunnimeetmete võtmine ei oleks piisav.

| (17) | Kinnipeetud kolmandate riikide kodanikke tuleks kohelda inimlikul ja väärikal moel, austades nende põhiõigusi ning järgides rahvusvahelist ja siseriiklikku õigust. Ilma et see piiraks siseriiklike õigusaktidega reguleeritud esialgset kinnipidamist õiguskaitseorganite poolt, tuleks kinnipidamist teostada üldjuhul spetsiaalsetes kinnipidamisasutustes. |
| --- | --- |

(17)

Kinnipeetud kolmandate riikide kodanikke tuleks kohelda inimlikul ja väärikal moel, austades nende põhiõigusi ning järgides rahvusvahelist ja siseriiklikku õigust. Ilma et see piiraks siseriiklike õigusaktidega reguleeritud esialgset kinnipidamist õiguskaitseorganite poolt, tuleks kinnipidamist teostada üldjuhul spetsiaalsetes kinnipidamisasutustes.

| (18) | Liikmesriikidel peaks olema kiire juurdepääs teiste liikmesriikide väljastatud sisenemiskeelde käsitlevale teabele. Selline teabevahetus peaks toimuma vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1987/2006 (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist) (4). |
| --- | --- |

(18)

Liikmesriikidel peaks olema kiire juurdepääs teiste liikmesriikide väljastatud sisenemiskeelde käsitlevale teabele. Selline teabevahetus peaks toimuma vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1987/2006 (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist) (4).

| (19) | Käesoleva direktiivi rakendamisega peaks kaasnema tagasisaatmisprotsessi kõigil tasanditel osalevate institutsioonide koostöö ning parimate tavade vahetamine ja edendamine ning see peaks pakkuma Euroopa lisaväärtust. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva direktiivi rakendamisega peaks kaasnema tagasisaatmisprotsessi kõigil tasanditel osalevate institutsioonide koostöö ning parimate tavade vahetamine ja edendamine ning see peaks pakkuma Euroopa lisaväärtust.

| (20) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt tagasisaatmise, väljasaatmise, sunnimeetmete võtmise, kinnipidamise ja sisenemiskeeluga seotud ühiste eeskirjade kehtestamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning selle ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(20)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt tagasisaatmise, väljasaatmise, sunnimeetmete võtmise, kinnipidamise ja sisenemiskeeluga seotud ühiste eeskirjade kehtestamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning selle ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (21) | Liikmesriigid peaksid rakendama käesolevat direktiivi diskrimineerimata soo, rassi, nahavärvi, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse põhjal. |
| --- | --- |

(21)

Liikmesriigid peaksid rakendama käesolevat direktiivi diskrimineerimata soo, rassi, nahavärvi, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse põhjal.

| (22) | Vastavalt 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsioonile peaksid liikmesriigid käesoleva direktiivi rakendamisel esmatähtsaks pidama lapse parimaid huvisid. Vastavalt Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonile peaksid liikmesriigid käesoleva direktiivi rakendamisel esmatähtsaks pidama austust perekonnaelu vastu. |
| --- | --- |

(22)

Vastavalt 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsioonile peaksid liikmesriigid käesoleva direktiivi rakendamisel esmatähtsaks pidama lapse parimaid huvisid. Vastavalt Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonile peaksid liikmesriigid käesoleva direktiivi rakendamisel esmatähtsaks pidama austust perekonnaelu vastu.

| (23) | Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira kohustusi, mis tulenevad 28. juuli 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsioonist, mida on muudetud 31. jaanuari 1967. aasta New Yorgi protokolliga. |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira kohustusi, mis tulenevad 28. juuli 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsioonist, mida on muudetud 31. jaanuari 1967. aasta New Yorgi protokolliga.

| (24) | Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. |
| --- | --- |

(24)

Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid.

| (25) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev direktiiv põhineb sel määral kui seda kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei vasta või enam ei vasta sisenemistingimustele vastavalt Schengeni piirieeskirjadele, (5) Schengeni acquis'l Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel, peab Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt otsustama kuue kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(25)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev direktiiv põhineb sel määral kui seda kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei vasta või enam ei vasta sisenemistingimustele vastavalt Schengeni piirieeskirjadele, (5) Schengeni acquis'l Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel, peab Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt otsustama kuue kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

| (26) | Kuna käesolevat direktiivi kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei vasta või enam ei vasta sisenemistingimustele vastavalt Schengeni piirieeskirjadele, kujutab käesolev direktiiv endast Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes); (6) peale selle, Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva direktiivi vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(26)

Kuna käesolevat direktiivi kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei vasta või enam ei vasta sisenemistingimustele vastavalt Schengeni piirieeskirjadele, kujutab käesolev direktiiv endast Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes); (6) peale selle, Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva direktiivi vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (27) | Kuna käesolevat direktiivi kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei vasta või enam ei vasta sisenemistingimustele vastavalt Schengeni piirieeskirjadele, kujutab käesolev direktiiv endast Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (7); peale selle, Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva direktiivi vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(27)

Kuna käesolevat direktiivi kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei vasta või enam ei vasta sisenemistingimustele vastavalt Schengeni piirieeskirjadele, kujutab käesolev direktiiv endast Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (7); peale selle, Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva direktiivi vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (28) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev direktiiv – niivõrd kui seda kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei vasta või enam ei vasta sisenemistingimustele vastavalt Schengeni piirieeskirjadele – endast Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu tähenduses nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (8) artikli 1 punktis C osutatud valdkonnaga. |
| --- | --- |

(28)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev direktiiv – niivõrd kui seda kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei vasta või enam ei vasta sisenemistingimustele vastavalt Schengeni piirieeskirjadele – endast Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu tähenduses nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (8) artikli 1 punktis C osutatud valdkonnaga.

| (29) | Šveitsi puhul kujutab käesolev direktiiv - niivõrd kui seda kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei vasta või enam ei vasta sisenemistingimustele vastavalt Schengeni piirieeskirjadele - endast Schengeni acquis' sätete edasiarendamist lepingu tähenduses, mis sõlmiti Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis C osutatud valdkonda, mida loetakse koostoimes Euroopa Ühenduse nimel selle lepingu sõlmimist käsitleva nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (9) artikliga 3. |
| --- | --- |

(29)

Šveitsi puhul kujutab käesolev direktiiv - niivõrd kui seda kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei vasta või enam ei vasta sisenemistingimustele vastavalt Schengeni piirieeskirjadele - endast Schengeni acquis' sätete edasiarendamist lepingu tähenduses, mis sõlmiti Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis C osutatud valdkonda, mida loetakse koostoimes Euroopa Ühenduse nimel selle lepingu sõlmimist käsitleva nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (9) artikliga 3.

| (30) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev direktiiv - niivõrd kui seda kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei vasta või enam ei vasta sisenemistingimustele vastavalt Schengeni piirieeskirjadele - endast Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli tähenduses, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis C osutatud valdkonda, mida loetakse koostoimes Euroopa Ühenduse nimel selle protokolli allkirjastamist ja teatavate sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse 2008/261/EÜ (10) artikliga 3, |
| --- | --- |

(30)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev direktiiv - niivõrd kui seda kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei vasta või enam ei vasta sisenemistingimustele vastavalt Schengeni piirieeskirjadele - endast Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli tähenduses, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis C osutatud valdkonda, mida loetakse koostoimes Euroopa Ühenduse nimel selle protokolli allkirjastamist ja teatavate sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse 2008/261/EÜ (10) artikliga 3,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas direktiivis sätestatakse ühised nõuded ja kord, mida tuleb kohaldada liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel, kooskõlas ühenduse õiguse üldpõhimõtete hulka kuuluvatele põhiõigustega ja rahvusvahelise õigusega, kaasa arvatud pagulaste kaitse ja inimõigustega seotud kohustustega.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse liikmesriigi territooriumil ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike suhtes.

2.   Liikmesriigid võivad otsustada mitte kohalda käesolevat direktiivi kolmandate riikide kodanike suhtes:

| a) | kelle suhtes rakendatakse sisenemiskeeldu vastavalt Schengeni piirieeskirjade artiklile 13 või kelle pädevad asutused on tabanud või kinni pidanud seoses liikmesriigi maismaa-, mere- või õhuvälispiiri ebaseadusliku ületamisega ning kes ei ole hiljem saanud luba või õigust kõnealuses liikmesriigis viibimiseks; |
| --- | --- |

a)

kelle suhtes rakendatakse sisenemiskeeldu vastavalt Schengeni piirieeskirjade artiklile 13 või kelle pädevad asutused on tabanud või kinni pidanud seoses liikmesriigi maismaa-, mere- või õhuvälispiiri ebaseadusliku ületamisega ning kes ei ole hiljem saanud luba või õigust kõnealuses liikmesriigis viibimiseks;

| b) | kelle suhtes rakendatakse tagasisaatmist kriminaalkaristusena või kriminaalkaristuse tagajärjena vastavalt siseriiklikule õigusele või kelle suhtes rakendatakse väljaandmismenetlust. |
| --- | --- |

b)

kelle suhtes rakendatakse tagasisaatmist kriminaalkaristusena või kriminaalkaristuse tagajärjena vastavalt siseriiklikule õigusele või kelle suhtes rakendatakse väljaandmismenetlust.

3.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata ühenduse vaba liikumise õigust omavate isikute suhtes vastavalt Schengeni piirieeskirjade artikli 2 lõikele 5.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „kolmanda riigi kodanik” – isik, kes ei ole Euroopa Liidu kodanik asutamislepingu artikli 17 lõike 1 tähenduses ja kes ei oma ühenduse vaba liikumise õigust vastavalt Schengeni piirieeskirjade artikli 2 lõikele 5; |
| --- | --- |

1)

„kolmanda riigi kodanik” – isik, kes ei ole Euroopa Liidu kodanik asutamislepingu artikli 17 lõike 1 tähenduses ja kes ei oma ühenduse vaba liikumise õigust vastavalt Schengeni piirieeskirjade artikli 2 lõikele 5;

| 2) | „ebaseaduslik riigisviibimine” – kolmanda riigi kodaniku viibimine liikmesriigi territooriumil, kui ta ei vasta või enam ei vasta Schengeni piirieeskirjade artiklis 5 sätestatud sisenemise tingimustele või muudele asjaomasesse liikmesriiki sisenemise, selles viibimise või elamise tingimustele; |
| --- | --- |

2)

„ebaseaduslik riigisviibimine” – kolmanda riigi kodaniku viibimine liikmesriigi territooriumil, kui ta ei vasta või enam ei vasta Schengeni piirieeskirjade artiklis 5 sätestatud sisenemise tingimustele või muudele asjaomasesse liikmesriiki sisenemise, selles viibimise või elamise tingimustele;

| 3) | „tagasisaatmine” – kolmanda riigi kodaniku naasmine kas vabatahtlikult tagasipöördumiskohustust täites või sunniviisiliselt:






  — | tema päritoluriiki või |
| --- | --- | --- |

3)

„tagasisaatmine” – kolmanda riigi kodaniku naasmine kas vabatahtlikult tagasipöördumiskohustust täites või sunniviisiliselt:

—

tema päritoluriiki või

| — | transiidiriiki vastavalt ühenduse või kahepoolsetele tagasivõtulepingutele või muudele kokkulepetele või |
| --- | --- |

—

transiidiriiki vastavalt ühenduse või kahepoolsetele tagasivõtulepingutele või muudele kokkulepetele või

| — | muusse kolmandasse riiki, millesse asjaomane kolmanda riigi kodanik otsustab vabatahtlikult tagasi pöörduda ning milles ta vastu võetakse; |
| --- | --- |

—

muusse kolmandasse riiki, millesse asjaomane kolmanda riigi kodanik otsustab vabatahtlikult tagasi pöörduda ning milles ta vastu võetakse;

| 4) | „tagasisaatmisotsus” – haldus- või kohtuotsus või -akt, millega sätestatakse, et kolmanda riigi kodaniku riigisviibimine on ebaseaduslik ja kehtestatakse või sätestatakse tagasipöördumiskohustus; |
| --- | --- |

4)

„tagasisaatmisotsus” – haldus- või kohtuotsus või -akt, millega sätestatakse, et kolmanda riigi kodaniku riigisviibimine on ebaseaduslik ja kehtestatakse või sätestatakse tagasipöördumiskohustus;

| 5) | „väljasaatmine” – tagasipöördumiskohustuse täitmine, eelkõige füüsiline transport liikmesriigist välja; |
| --- | --- |

5)

„väljasaatmine” – tagasipöördumiskohustuse täitmine, eelkõige füüsiline transport liikmesriigist välja;

| 6) | „sisenemiskeeld” – haldus- või kohtuotsus või haldus- või kohtuakt, millega keelatakse sisenemine liikmesriigi territooriumile ja viibimine liikmesriigi territooriumil kindla tähtaja jooksul ning millega on kaasas tagasisaatmisotsus; |
| --- | --- |

6)

„sisenemiskeeld” – haldus- või kohtuotsus või haldus- või kohtuakt, millega keelatakse sisenemine liikmesriigi territooriumile ja viibimine liikmesriigi territooriumil kindla tähtaja jooksul ning millega on kaasas tagasisaatmisotsus;

| 7) | „põgenemise oht” – õigusaktides kehtestatud objektiivsetel kriteeriumitel rajanevate selliste põhjuste olemasolu üksikjuhul, mis annavad alust arvata, et kolmanda riigi kodanik, kelle suhtes kohaldatakse tagasisaatmismenetlust, võib põgeneda; |
| --- | --- |

7)

„põgenemise oht” – õigusaktides kehtestatud objektiivsetel kriteeriumitel rajanevate selliste põhjuste olemasolu üksikjuhul, mis annavad alust arvata, et kolmanda riigi kodanik, kelle suhtes kohaldatakse tagasisaatmismenetlust, võib põgeneda;

| 8) | „vabatahtlik lahkumine” – tagasipöördumiskohustuse täitmine selleks tagasisaatmisotsuses ettenähtud tähtaja jooksul; |
| --- | --- |

8)

„vabatahtlik lahkumine” – tagasipöördumiskohustuse täitmine selleks tagasisaatmisotsuses ettenähtud tähtaja jooksul;

| 9) | „haavatavad isikud” – alaealised, saatjata alaealised, puuetega inimesed, eakad, rasedad, alaealiste lastega üksikvanemad ning piinamise, vägistamise või muu raske psühholoogilise, füüsilise või seksuaalse vägivalla ohvriks langenud isikud. |
| --- | --- |

9)

„haavatavad isikud” – alaealised, saatjata alaealised, puuetega inimesed, eakad, rasedad, alaealiste lastega üksikvanemad ning piinamise, vägistamise või muu raske psühholoogilise, füüsilise või seksuaalse vägivalla ohvriks langenud isikud.

Artikkel 4

Soodsamad sätted

1.   Käesolev direktiiv ei piira järgmiste õigusaktide soodsamate sätete kohaldamist:

| a) | kahe- või mitmepoolsed kokkulepped ühenduse või ühenduse ja tema liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi vahel; |
| --- | --- |

a)

kahe- või mitmepoolsed kokkulepped ühenduse või ühenduse ja tema liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi vahel;

| b) | kahe- või mitmepoolsed kokkulepped ühe või mitme liikmesriigi ning ühe või mitme kolmanda riigi vahel. |
| --- | --- |

b)

kahe- või mitmepoolsed kokkulepped ühe või mitme liikmesriigi ning ühe või mitme kolmanda riigi vahel.

2.   Käesolev direktiiv ei piira ühegi sellise sätte kohaldamist, mis võib olla soodsam kolmanda riigi kodaniku suhtes ja mis on sätestatud ühenduse sisserände- ja varjupaigaalases õigustikus.

3.   Käesolev direktiiv ei piira liikmesriigi õigust võtta vastu või säilitada sätteid, mis on soodsamad isikutele, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse, tingimusel et sellised sätted on käesoleva direktiiviga kooskõlas.

4.   Seoses kolmandate riikide kodanikega, kes artikli 2 lõike 2 punkti a kohaselt jäetakse käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja, liikmesriigid:

| a) | tagavad, et nende kohtlemine ja kaitsetase ei oleks ebasoodsam artikli 8 lõigetes 4 ja 5 (sunnimeetmete kasutamise piiramine), artikli 9 lõike 2 punktis a (väljasaatmise edasilükkamine), artikli 14 lõike 1 punktides b ja d (esmaabi ja haavatavate isikute vajaduste arvessevõtmine) ning artiklites 16 ja 17 (kinnipidamistingimused) sätestatust, ning |
| --- | --- |

a)

tagavad, et nende kohtlemine ja kaitsetase ei oleks ebasoodsam artikli 8 lõigetes 4 ja 5 (sunnimeetmete kasutamise piiramine), artikli 9 lõike 2 punktis a (väljasaatmise edasilükkamine), artikli 14 lõike 1 punktides b ja d (esmaabi ja haavatavate isikute vajaduste arvessevõtmine) ning artiklites 16 ja 17 (kinnipidamistingimused) sätestatust, ning

| b) | järgivad mittetagasisaatmise põhimõtet. |
| --- | --- |

b)

järgivad mittetagasisaatmise põhimõtet.

Artikkel 5

Mittetagasisaatmine, lapse parimad huvid, perekonnaelu ja tervislik seisund

Käesoleva direktiivi rakendamisel võtavad liikmesriigid nõuetekohaselt arvesse:

| a) | lapse parimaid huve, |
| --- | --- |

a)

lapse parimaid huve,

| b) | perekonnaelu, |
| --- | --- |

b)

perekonnaelu,

| c) | asjaomase kolmanda riigi kodaniku tervislikku seisundit |
| --- | --- |

c)

asjaomase kolmanda riigi kodaniku tervislikku seisundit

ning järgivad mittetagasisaatmise põhimõtet.

II   PEATÜKK

EBASEADUSLIKU RIIGISVIIBIMISE LÕPETAMINE

Artikkel 6

Tagasisaatmisotsus

1.   Ilma et see piiraks lõigetes 2 kuni 5 sätestatud erandite kohaldamist, väljastavad liikmesriigid tagasisaatmisotsuse iga kolmanda riigi kodaniku kohta, kes viibib nende territooriumil ebaseaduslikult.

2.   Liikmesriigi territooriumil ebaseaduslikult viibivad kolmanda riigi kodanikud, kellele on mõnes muus liikmesriigis väljastatud kehtiv elamisluba või muu riigisviibimise õigust andev luba, peavad viivitamatult minema kõnealuse liikmesriigi territooriumile. Kui asjaomane kolmanda riigi kodanik seda nõuet ei täida või kui kolmanda riigi kodaniku viivitamatut lahkumist nõutakse avaliku korra või riikliku julgeoleku huvides, kohaldatakse lõiget 1.

3.   Liikmesriigid võivad loobuda tagasisaatmisotsuse väljastamisest nende territooriumil ebaseaduslikult viibiva kolmanda riigi kodaniku suhtes, kui mõni teine liikmesriik võtab kõnealuse kolmanda riigi kodaniku tagasi käesoleva direktiivi jõustumise päeval kehtivate kahepoolsete lepingute või kokkulepete kohaselt. Sellisel juhul kohaldab asjaomase kolmanda riigi kodaniku tagasi võtnud liikmesriik lõiget 1.

4.   Liikmesriigid võivad igal ajal otsustada väljastada nende territooriumil ebaseaduslikult viibivale kolmanda riigi kodanikule kaastundlikel, humanitaar- või muudel põhjustel sõltumatu elamisloa või muu loa riigis viibida. Sellisel juhul tagasisaatmisotsust ei väljastata. Kui tagasisaatmisotsus on juba väljastatud, siis see tühistatakse või peatatakse elamisloa või mõne muu riigisviibimist lubava loa kehtivusajaks.

5.   Kui seoses kolmanda riigi kodanikuga, kes viibib liikmesriigi territooriumil ebaseaduslikult, on pooleli elamisloa või muu riigisviibimist lubava loa uuendamise menetlus, kaalub kõnealune liikmesriik tagasisaatmisotsuse väljastamisest hoidumist, kuni pooleliolev menetlus on lõppenud, ilma et see piiraks lõike 6 kohaldamist.

6.   Käesolev direktiiv ei takista liikmesriikidel võtta vastu otsust seadusliku riigisviibimise lõpetamise kohta koos tagasisaatmis- ja/või väljasaatmisotsusega ja/või sisenemiskeeluga oma siseriiklikus õiguses ettenähtud haldus- või kohtuotsuse või haldus- või kohtuaktiga, ilma et see piiraks III peatükis ning ühenduse ja siseriikliku õiguse muude asjakohaste sätete kohaselt sätestatud menetluslikke tagatisi.

Artikkel 7

Vabatahtlik lahkumine

1.   Tagasisaatmisotsusega nähakse ette sobiv, seitsme kuni kolmekümne päeva pikkune tähtaeg vabatahtlikuks lahkumiseks, ilma et see piiraks lõigetes 2 ja 4 osutatud erandite tegemist. Liikmesriigid võivad oma siseriiklikes õigusaktides sätestada, et nimetatud tähtaeg võimaldatakse ainult asjaomase kolmanda riigi kodaniku taotlusel. Sellisel juhul teavitavad liikmesriigid asjaomaseid kolmandate riikide kodanikke sellise taotluse esitamise võimalusest.

Esimeses lõigus ette nähtud tähtaeg ei välista võimalust, et asjaomased kolmanda riigi kodanikud lahkuvad varem.

2.   Vajaduse korral pikendavad peavad liikmesriigid vabatahtliku lahkumise tähtaega sobiva ajavahemiku võrra, võttes arvesse iga üksikjuhtumi konkreetseid asjaolusid, nagu viibimise kestus, koolis käivad lapsed ning muude perekonna- ja sotsiaalsete sidemete olemasolu.

3.   Vabatahtliku lahkumise tähtaja jooksul võib kehtestada teatavaid kohustusi, mille eesmärk on vältida põgenemise ohtu, nagu korrapärane ilmumine ametiasutustesse, piisava rahalise tagatise määramine, dokumentide loovutamine või kohustus viibida kindlaksmääratud kohas.

4.   Liikmesriigid võivad jätta vabatahtliku lahkumise tähtaja määramata või määrata alla seitsmepäevase tähtaja, kui esineb põgenemise oht või kui elamisloa taotlus on jäetud rahuldamata, kuna see osutus selgelt põhjendamatuks või pettusel põhinevaks, või kui asjaomane isik kujutab endast ohtu avalikule korrale, avalikule julgeolekule või riigi julgeolekule.

Artikkel 8

Väljasaatmine

1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagasisaatmisotsuse täitmiseks juhul, kui artikli 7 lõike 4 kohast tähtaega vabatahtlikuks lahkumiseks ei ole määratud või kui tagasipöördumiskohustust ei ole artikli 7 kohaselt vabatahtlikuks lahkumiseks määratud tähtaja jooksul täidetud.

2.   Kui liikmesriik on määranud artikli 7 kohase tähtaja vabatahtlikuks lahkumiseks, võib tagasisaatmisotsuse täita üksnes pärast kõnealuse tähtaja lõppu, kui selle tähtaja jooksul ei ilmne artikli 7 lõikes 4 osutatud ohtu.

3.   Liikmesriigid võivad vastu võtta eraldi haldus- või kohtuotsuse või haldus- või kohtuakti, millega nähakse ette väljasaatmine.

4.   Kui liikmesriik võtab väljasaatmisel vastupanu avaldava kolmanda riigi kodaniku väljasaatmiseks viimase võimalusena sunnimeetmeid, on sellised meetmed proportsionaalsed ega ületa mõistliku jõu piire. Neid rakendatakse siseriikliku õiguse kohaselt kooskõlas põhiõigustega ja asjaomase kolmanda riigi kodaniku väärikust ja füüsilist puutumatust austades.

5.   Õhuteed pidi väljasaatmisel võtavad liikmesriigid arvesse otsusele 2004/573/EÜ lisatud üldsuuniseid julgeolekusätete kohta ühisel väljasaatmisel õhuteed pidi.

6.   Liikmesriigid näevad ette sunniviisilise tagasisaatmise tõhusa jälgimissüsteemi.

Artikkel 9

Väljasaatmise edasilükkamine

1.   Liikmesriigid lükkavad väljasaatmise edasi, kui:

| a) | see oleks vastuolus mittetagasisaatmise põhimõttega või |
| --- | --- |

a)

see oleks vastuolus mittetagasisaatmise põhimõttega või

| b) | kui artikli 13 lõike 2 kohaselt on tehtud peatava mõjuga korraldus. |
| --- | --- |

b)

kui artikli 13 lõike 2 kohaselt on tehtud peatava mõjuga korraldus.

2.   Liikmesriigid võivad väljasaatmise sobiva ajavahemiku võrra edasi lükata, võttes arvesse iga üksikjuhtumi konkreetseid asjaolusid. Liikmesriigid võtavad eelkõige arvesse:

| a) | kolmanda riigi kodaniku füüsilist või vaimset seisundit; |
| --- | --- |

a)

kolmanda riigi kodaniku füüsilist või vaimset seisundit;

| b) | tehnilisi põhjuseid, nagu transpordivõimaluste puudumine või väljasaatmise ebaõnnestumine, kui väljasaadetavat ei ole võimalik kindlaks teha. |
| --- | --- |

b)

tehnilisi põhjuseid, nagu transpordivõimaluste puudumine või väljasaatmise ebaõnnestumine, kui väljasaadetavat ei ole võimalik kindlaks teha.

3.   Kui väljasaatmine lükatakse edasi vastavalt lõigetele 1 ja 2, võib asjaomase kolmanda riigi kodaniku suhtes kehtestada artikli 7 lõikes 3 sätestatud kohustusi.

Artikkel 10

Saatjata alaealiste tagasi- ja väljasaatmine

1.   Enne kui tehakse otsus väljastada tagasisaatmisotsus saatjata alaealise suhtes, antakse abi asjakohaste üksuste poolt, kes ei ole tagasisaatmist täide viivad asutused, võttes nõuetekohaselt arvesse lapse parimaid huve.

2.   Enne saatjata alaealise väljasaatmist liikmesriigi territooriumilt veenduvad kõnealuse liikmesriigi asutused, et alaealine saadetakse tagasi tema perekonnaliikme või määratud eeskostja juurde või naasmisriigi vastuvõtuasutusse.

Artikkel 11

Sisenemiskeeld

1.   Tagasisaatmisotsustele lisatakse sisenemiskeeld:

| a) | kui tähtaega vabatahtlikuks lahkumiseks ei ole määratud või |
| --- | --- |

a)

kui tähtaega vabatahtlikuks lahkumiseks ei ole määratud või

| b) | kui tagasipöördumiskohustust ei ole täidetud. |
| --- | --- |

b)

kui tagasipöördumiskohustust ei ole täidetud.

Teistel juhtudel võib tagasisaatmisotsustele lisada sisenemiskeelu.

2.   Sisenemiskeelu kestus määratakse igal üksikjuhul kindlaks pärast kõigi oluliste asjaolude hoolikat kaalumist ning see ei ületa põhimõtteliselt viit aastat. Sisenemiskeelu kestus võib siiski ületada viit aastat, kui asjaomane kolmanda riigi kodanik kujutab endast tõsist ohtu avalikule korrale, avalikule julgeolekule või riigi julgeolekule.

3.   Liikmesriigid kaaluvad sisenemiskeelu tühistamist või peatamist, kui kolmanda riigi kodanik, kellele väljastati lõike 1 teise lõigu kohaselt sisenemiskeeld, suudab tõestada, et ta on lahkunud liikmesriigi territooriumilt täielikus kooskõlas tagasisaatmisotsusega.

Ilma et see piiraks lõike 1 esimese lõigu punkti b kohaldamist ning tingimusel, et asjaomane kolmanda riigi kodanik ei kujuta ohtu avalikule korrale, avalikule julgeolekule või riigi julgeolekule, ei väljastata sisenemiskeeldu inimkaubanduse ohvritele, kellele on antud elamisluba nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/81/EÜ (elamisloa väljaandmise kohta pädevate asutustega koostööd tegevate kolmandate riikide kodanikele, kes on inimkaubanduse ohvrid või kelle ebaseaduslikule sisserändele on kaasa aidatud) (11) kohaselt.

Liikmesriigid võivad üksikjuhtudel humanitaarkaalutlustel sisenemiskeelu väljastamisest loobuda, selle tühistada või peatada.

Liikmesriigid võivad muude kaalutluste korral üksikjuhtudel või teatavat liiki juhtudel sisenemiskeelu väljastamisest loobuda, selle tühistada või peatada.

4.   Kui liikmesriik kaalub elamisloa või muu riigisviibimise õigust andva loa väljastamist kolmanda riigi kodanikule, kelle suhtes on mõni teine liikmesriik väljastanud sisenemiskeelu, konsulteerib ta kõigepealt sisenemiskeelu väljastanud liikmesriigiga ning võtab arvesse selle huvisid vastavalt Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni (12) artiklile 25.

5.   Lõiked 1 kuni 4 ei piira õigust nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/83/EÜ (miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta) (13) artikli 2 punktis a määratletud rahvusvahelisele kaitsele ühes liikmesriikidest.

III   PEATÜKK

MENETLUSLIKUD TAGATISED

Artikkel 12

Vorm

1.   Tagasisaatmisotsused ja - kui need on väljastatud - sisenemiskeelud ning väljasaatmisotsused väljastatakse kirjalikult ning nendes põhjendatakse otsuse aluseks olevaid faktilisi ja õiguslikke asjaolusid ja esitatakse teave kättesaadavate õiguskaitsevahendite kohta.

Teavet faktiliste asjaolude kohta võib piirata, kui siseriiklike õigusaktide kohaselt on võimalik piirata õigust teavet saada, eelkõige riigi julgeoleku, riigikaitse ja avaliku korra kaitseks ning kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks.

2.   Liikmesriigid tagavad taotluse korral kirjaliku või suulise tõlke lõikes 1 osutatud tagasisaatmisega seotud otsuste põhipunktidest, sealhulgas teabe olemasolevatest õiguskaitsevahenditest keeles, millest kolmanda riigi kodanik saab aru või on kõigi eelduste kohaselt võimeline aru saama.

3.   Liikmesriigid võivad otsustada mitte kohalda lõiget 2 kolmanda riigi kodanike suhtes, kes on sisenenud ebaseaduslikult liikmesriigi territooriumile ega ole hiljem saanud luba või õigust kõnealuses liikmesriigis viibimiseks.

Sellisel juhul väljastatakse lõikes 1 osutatud tagasisaatmisega seotud otsused siseriiklike õigusaktide kohaselt sätestatud tüüpvormil.

Liikmesriigid teevad kättesaadavaks üldised teabelehed tüüpvormi põhipunktide selgitusega vähemalt viies keeles, mida asjaomasesse liikmesriiki sisenevad ebaseaduslikud rändajad kõige sagedamini kastutavad või millest nad kõige sagedamini aru saavad.

Artikkel 13

Õiguskaitsevahendid

1.   Kolmanda riigi kodanikule võimaldatakse tõhusad õiguskaitsevahendid artikli 12 lõikes 1 osutatud tagasisaatmisega seotud otsuste vaidlustamiseks või nende läbivaatamise taotlemiseks pädevas kohtu- või haldusasutuses või pädevas organis, mis koosneb liikmetest, kes on erapooletud ja kelle sõltumatus on tagatud.

2.   Lõikes 1 nimetatud pädeval asutusel või organil on volitused vaadata läbi artikli 12 lõikes 1 osutatud tagasisaatmisega seotud otsused, sealhulgas võimalus nende täitmine ajutiselt peatada, välja arvatud juhul, kui siseriikliku õiguse kohaselt juba kohaldatakse ajutist peatamist.

3.   Kolmanda riigi kodanikul on võimalus saada õigusalast nõu, määrata oma seaduslik esindaja ja saada vajadusel keelelist abi.

4.   Liikmesriigid tagavad, et taotlusel võimaldatakse vajalik tasuta õigusabi ja/või esindaja teenuseid kooskõlas asjaomaste õigusabiga seotud siseriiklike õigusaktide või eeskirjadega, milles võidakse sätestada, et sellise tasuta õigusabi ja/või esindaja teenuse osas kehtivad direktiivi 2005/85/EÜ artikli 15 lõigetes 3 kuni 6 sätestatud tingimused.

Artikkel 14

Tagasisaatmiseni antavad tagatised

1.   Liikmesriigid tagavad (välja arvatud artiklitega 16 ja 17 hõlmatud olukorra puhul), et artikli 7 kohaselt vabatahtlikuks lahkumiseks võimaldatud tähtaja jooksul ja tähtaegade jooksul, millal väljasaatmine on artikli 9 kohaselt edasi lükatud, võetakse kolmanda riigi kodanike suhtes võimaluste piires arvesse järgmisi põhimõtteid:

| a) | säilitatakse perekonna ühtsus nende territooriumil asuvate pereliikmetega; |
| --- | --- |

a)

säilitatakse perekonna ühtsus nende territooriumil asuvate pereliikmetega;

| b) | võimaldatakse esmaabi ja haiguste põhiravi; |
| --- | --- |

b)

võimaldatakse esmaabi ja haiguste põhiravi;

| c) | alaealistele tagatakse juurdepääs põhiharidussüsteemile olenevalt nende riigisviibimise kestusest; |
| --- | --- |

c)

alaealistele tagatakse juurdepääs põhiharidussüsteemile olenevalt nende riigisviibimise kestusest;

| d) | võetakse arvesse haavatavate isikute erivajadusi. |
| --- | --- |

d)

võetakse arvesse haavatavate isikute erivajadusi.

2.   Liikmesriigid annavad lõikes 1 osutatud isikutele siseriiklike õigusaktide kohaselt kirjaliku kinnituse, et vabatahtliku lahkumise tähtaega on pikendatud vastavalt artikli 7 lõikele 2 või et tagasisaatmisotsust ei viida ajutiselt täide.

IV   PEATÜKK

KINNIPIDAMINE VÄLJASAATMISE EESMÄRGIL

Artikkel 15

Kinnipidamine

1.   Kui muid piisavaid, kuid leebemaid sunnimeetmeid ei ole konkreetsel juhul võimalik tulemuslikult kohaldada, võivad liikmesriigid kinni pidada ainult kolmanda riigi kodaniku, kelle suhtes kohaldatakse tagasisaatmismenetlust tagasisaatmise ettevalmistamiseks ja/või väljasaatmise läbiviimiseks, eelkõige kui:

| a) | on olemas põgenemise oht või |
| --- | --- |

a)

on olemas põgenemise oht või

| b) | asjaomane kolmanda riigi kodanik hoiab kõrvale tagasisaatmise ettevalmistamisest või väljasaatmisest või takistab neid. |
| --- | --- |

b)

asjaomane kolmanda riigi kodanik hoiab kõrvale tagasisaatmise ettevalmistamisest või väljasaatmisest või takistab neid.

Iga kinnipidamine on võimalikult lühike ja see kestab ainult seni, kuni kestab väljasaatmise korraldamine, ning see viiakse ellu nõuetekohase hoolsusega.

2.   Kinnipidamise rakendamise otsustavad haldusasutused või kohtuorganid.

Kinnipidamine otsustatakse kirjalikult koos faktiliste ja õiguslike asjaolude esitamisega.

Kui kinnipidamise on otsustanud haldusasutused, liikmesriigid:

| a) | näevad ette kas kinnipidamise õiguspärasuse kiire kohtuliku läbivaatamise võimalikult kiiresti alates kinnipidamise algusest; |
| --- | --- |

a)

näevad ette kas kinnipidamise õiguspärasuse kiire kohtuliku läbivaatamise võimalikult kiiresti alates kinnipidamise algusest;

| b) | või annavad asjaomasele kolmanda riigi kodanikule õiguse taotleda menetlust, mille kohaselt tema kinnipidamise õiguspärasus vaadatakse võimalikult kiiresti kohtulikult läbi alates vastava menetluse käivitamisest. Sellisel juhul teavitavad liikmesriigid asjaomast kolmanda riigi kodanikku viivitamatult sellise menetluse taotlemise võimalusest. |
| --- | --- |

b)

või annavad asjaomasele kolmanda riigi kodanikule õiguse taotleda menetlust, mille kohaselt tema kinnipidamise õiguspärasus vaadatakse võimalikult kiiresti kohtulikult läbi alates vastava menetluse käivitamisest. Sellisel juhul teavitavad liikmesriigid asjaomast kolmanda riigi kodanikku viivitamatult sellise menetluse taotlemise võimalusest.

Kui kinnipidamine on seadusevastane, vabastatakse asjaomane kolmanda riigi kodanik viivitamatult.

3.   Igal juhul vaadatakse kinnipidamine läbi mõistlike ajavahemike möödudes kas asjaomase kolmanda riigi kodaniku taotlusel või ex officio. Pikaajalise kinnipidamise korral toimub läbivaatamine kohtuasutuse järelevalve all.

4.   Kui ilmneb, et väljasaatmine ei ole enam mõistlik õiguslikel või muudel kaalutlustel või lõikes 1 sätestatud tingimused enam ei kehti, ei ole kinnipidamine enam õigustatud ning asjaomane isik vabastatakse viivitamatult.

5.   Kinnipidamine kestab seni, kuni on täidetud lõikes 1 sätestatud tingimused ning kuni see on vajalik eduka väljasaatmise tagamiseks. Iga liikmesriik sätestab kinnipidamise piiratud kestuse, mis ei tohi ületada kuut kuud.

6.   Liikmesriigid ei tohi lõikes 5 osutatud ajavahemikku pikendada, välja arvatud piiratud ajavahemiku puhul, mis ei ületa siseriikliku õiguse kohaselt veel kahteteist kuud, kui hoolimata nende mõistlikest jõupingutustest on tõenäoline, et väljasaatmise viibimise põhjuseks on:

| a) | asjaomase kolmanda riigi kodaniku koostöö puudumine või |
| --- | --- |

a)

asjaomase kolmanda riigi kodaniku koostöö puudumine või

| b) | kolmandatest riikidest vajalike dokumentide hankimise viibimine. |
| --- | --- |

b)

kolmandatest riikidest vajalike dokumentide hankimise viibimine.

Artikkel 16

Kinnipidamistingimused

1.   Kinnipidamist teostatakse üldjuhul spetsiaalses kinnipidamisasutustes. Kui liikmesriigil ei ole võimalik pakkuda majutust spetsiaalses kinnipidamisasutuses ja ta peab kasutama majutamist vanglas, eraldatakse kinnipeetud kolmanda riigi kodanikud tavalistest vangidest.

2.   Kinnipeetud kolmanda riigi kodanikel võimaldatakse soovi korral võtta õigeaegselt ühendust nii seaduslike esindajate, pereliikmete ja pädevate konsulaaresindustega.

3.   Erilist tähelepanu pööratakse haavatavate isikute olukorrale. Võimaldatakse esmaabi ja haiguste põhiravi.

4.   Asjaomastel ja pädevatel riiklikel, rahvusvahelistel ja valitsusvälistel organisatsioonidel ja asutustel on võimalus külastada lõikes 1 osutatud kinnipidamisasutusi, kui neid kasutatakse kolmandate riikide kodanike kinnipidamiseks käesoleva peatüki kohaselt. Selliste külastuste puhul võib nõuda loa olemasolu.

5.   Kinnipeetud kolmanda riigi kodanikke teavitatakse süstemaatiliselt kinnipidamisasutuses kehtestatud eeskirjadest ning kinnipeetavate õigustest ja kohustustest. See teave hõlmab teavet nende siseriikliku õigusaktide kohase õiguse kohta võtta ühendust lõikes 4 osutatud organisatsioonide ja asutustega.

Artikkel 17

Alaealiste ja perekondade kinnipidamine

1.   Saatjata alaealisi ja alaealistega perekondi peetakse kinni üksnes äärmusliku abinõuna ning lühima asjakohase ajavahemiku jooksul.

2.   Väljasaatmist ootavad kinnipeetud perekonnad majutatakse eraldi, mis tagab piisava privaatsuse.

3.   Kinnipeetud alaealistel on võimalus tegeleda vaba aja veetmisega, sealhulgas nende eale kohaste mängude ja harrastustega, ning neil on sõltuvalt nende viibimise kestusest juurdepääs haridusele.

4.   Saatjata alaealised majutatakse võimaluse korral institutsioonides, kus on nendeealiste isikute vajadusi arvestav personal ja rajatised.

5.   Väljasaatmist ootavate alaealiste kinnipidamisel peetakse eelkõige silmas lapse parimaid huvisid.

Artikkel 18

Eriolukord

1.   Olukordades, kus erakordselt suure hulga kolmanda riigi kodanike tagasisaatmine paneb liikmesriigi kinnipidamisasutuste mahutavusele või tema kohtu- või haldusasutustele ettenägematult suure koormuse, võib see liikmesriik sellise erandliku olukorra jätkumisel lubada kohtulikuks läbivaatamiseks pikemat tähtaega nendest, mis on sätestatud artikli 15 lõike 2 kolmandas lõigus, ning võtta kiireloomulisi meetmeid seoses kinnipidamistingimustega, mis kalduvad kõrvale artikli 16 lõikes 1 ja artikli 17 lõikes 2 sätestatutest.

2.   Selliste erakorraliste meetmete võtmisel teavitab asjaomane liikmesriik sellest komisjoni. Liikmesriik teatab komisjonile viivitamatult, kui selliste erakorraliste meetmete kohaldamiseks enam põhjust ei ole.

3.   Käesolevas artiklis sätestatut ei või tõlgendada nii, et sellega lubatakse liikmesriikidel kalduda kõrvale nende üldisest kohustusest võtta kõik vajalikud üldised ja konkreetsed meetmed, tagamaks käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmine.

V   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 19

Aruandlus

Komisjon annab iga kolme aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva direktiivi kohaldamise kohta liikmesriikides aru ja teeb vajadusel ettepanekuid muudatusteks.

Komisjon esitab esimese aruande hiljemalt 24. detsember 2013. aasta ning keskendub selles eelkõige artikli 11, artikli 13 lõike 4 ja artikli 15 kohaldamisele liikmesriikides. Seoses artikli 13 lõikega 4 hindab komisjon eelkõige lisanduvat rahanduslikku ja halduslikku mõju liikmesriikides.

Artikkel 20

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 24. detsember 2010. aasta. Seoses artikli 13 lõikega 4 jõustavad liikmesriigid käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid, eeskirjad ja rakendussätted 24. detsember 2011. aasta. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 21

Seos Schengeni konventsiooniga

Käesoleva direktiiviga asendatakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklite 23 ja 24 sätted.

Artikkel 22

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 23

Adressaadid

Käesolev direktiiv on vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 16. detsember 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

B. LE MAIRE

---

(1)  Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 9. detsembri 2008. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 326, 13.12.2005, lk 13.

2

(3)  ELT L 261, 6.8.2004, lk. 28.

3

(4)  ELT L 381, 28.12.2006, lk 4.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 105, 13.4.2006, lk 1).

5

(6)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

6

(7)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

7

(8)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

8

(9)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 1.

9

(10)  ELT L 83, 26.3.2008, lk 3.

10

(11)  ELT L 261, 6.8.2004, lk 3.

11

(12)  EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19.

12

(13)  ELT L 304, 30.9.2004, lk 12.

13

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED

| 24.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/108 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/108

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1348/2008/EÜ,

16. detsember 2008,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses 2-(2-metoksüetoksü)etanooli, 2-(2-butoksüetoksü)etanooli, metüleendifenüüldiisotsüanaadi, tsükloheksaani ja ammooniumnitraadi turustamise ja kasutamise piirangutega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2-(2-metoksüetoksü)etanooli (DEGME), 2-(2-butoksüetoksü)etanooli (DEGBE), metüleendifenüüldiisotsüanaadi (MDI) ja tsükloheksaani ohtu inimtervisele hinnati vastavalt nõukogu 23. märtsi 1993. aasta määrusele (EMÜ) nr 793/93 (olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta). (3) Kõigi nende keemiliste ainete ohtlikkuse hindamisel tuvastati, et ohtu inimtervisele on vaja piirata. Neid järeldusi kinnitas toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee. |
| --- | --- |

(1)

2-(2-metoksüetoksü)etanooli (DEGME), 2-(2-butoksüetoksü)etanooli (DEGBE), metüleendifenüüldiisotsüanaadi (MDI) ja tsükloheksaani ohtu inimtervisele hinnati vastavalt nõukogu 23. märtsi 1993. aasta määrusele (EMÜ) nr 793/93 (olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta). (3) Kõigi nende keemiliste ainete ohtlikkuse hindamisel tuvastati, et ohtu inimtervisele on vaja piirata. Neid järeldusi kinnitas toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee.

| (2) | Määruse (EMÜ) nr 793/93 raames 12. oktoobril 1999 vastu võetud komisjoni soovituses 1999/721/EÜ (ohtlikkuse hindamise tulemuste ja ohu vähendamise strateegiate kohta järgmiste ainete puhul: 2-(2-butoksüetoksü)etanool; 2-(2-metoksüetoksü)etanool; alkaanid, C10-13, kloor; benseen, C10-13-alküülderivaadid) (4) ning 6. detsembril 2007. aastal vastu võetud komisjoni soovituses 2008/98/EÜ (riski vähendamise meetmete kohta järgmiste ainete puhul: piperasiin; tsükloheksaan; metüleendifenüüldiisotsüanaat; but-2-üün-1,4-diool; metüüloksiraan; aniliin; 2-etüülheksüülakrülaat; 1,4-diklorobenseen; 3,5-dinitro-2,6-dimetüül-4-tert-butüülatsetofenoon; di-(2-etüülheksüül)ftalaat; fenool; 5-tert-butüül-2,4,6-trinitro-m-ksüleen) (5) nähti ette riski vähendamise strateegiad vastavalt DEGME, DEGBE, MDI ja tsükloheksaani jaoks, soovitades, et neid aineid sisaldavate üldsusele turustatavate valmististe suhtes tuleks kohaldada piiravaid meetmeid vastavalt nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivile 76/769/EMÜ (liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega). (6) |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EMÜ) nr 793/93 raames 12. oktoobril 1999 vastu võetud komisjoni soovituses 1999/721/EÜ (ohtlikkuse hindamise tulemuste ja ohu vähendamise strateegiate kohta järgmiste ainete puhul: 2-(2-butoksüetoksü)etanool; 2-(2-metoksüetoksü)etanool; alkaanid, C10-13, kloor; benseen, C10-13-alküülderivaadid) (4) ning 6. detsembril 2007. aastal vastu võetud komisjoni soovituses 2008/98/EÜ (riski vähendamise meetmete kohta järgmiste ainete puhul: piperasiin; tsükloheksaan; metüleendifenüüldiisotsüanaat; but-2-üün-1,4-diool; metüüloksiraan; aniliin; 2-etüülheksüülakrülaat; 1,4-diklorobenseen; 3,5-dinitro-2,6-dimetüül-4-tert-butüülatsetofenoon; di-(2-etüülheksüül)ftalaat; fenool; 5-tert-butüül-2,4,6-trinitro-m-ksüleen) (5) nähti ette riski vähendamise strateegiad vastavalt DEGME, DEGBE, MDI ja tsükloheksaani jaoks, soovitades, et neid aineid sisaldavate üldsusele turustatavate valmististe suhtes tuleks kohaldada piiravaid meetmeid vastavalt nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivile 76/769/EMÜ (liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega). (6)

| (3) | Et kaitsta tarbijaid, tuleb seada piirangud DEGME, DEGBE, MDI või tsükloheksaani turuleviimise ning teatavate kasutusviiside suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Et kaitsta tarbijaid, tuleb seada piirangud DEGME, DEGBE, MDI või tsükloheksaani turuleviimise ning teatavate kasutusviiside suhtes.

| (4) | DEGMEt kasutatakse väga harva tavatarbijatele müüdavate värvide, värvieemaldajate, puhastusvahendite, isepoleeruvate emulsioonide ja põrandahermeetikute koostisosana. Eespool nimetatud ohtlikkuse hindamine näitas, et oht tarbijate tervisele võib tekkida naha kokkupuutel DEGMEt sisaldavate värvide ja värvieemaldajatega. Seetõttu ei tohiks üldsusele turustada värvides ja värvieemaldajates koostisosana kasutatavat DEGMEt. Kuigi DEGME kasutamist puhastusvahendite, isepoleeruvates emulsioonide ja põrandahermeetikute koostisosana ei ole hinnatud, võib see kujutada samasugust ohtu ning seetõttu ei tohiks üldsusele turustada ka nendes valmististes koostisosana kasutatud DEGMEt. Turujärelevalve eesmärgil tuleks vastu võtta nende valmististe DEGME sisalduse piirmäär, milleks on 0,1 % massist. |
| --- | --- |

(4)

DEGMEt kasutatakse väga harva tavatarbijatele müüdavate värvide, värvieemaldajate, puhastusvahendite, isepoleeruvate emulsioonide ja põrandahermeetikute koostisosana. Eespool nimetatud ohtlikkuse hindamine näitas, et oht tarbijate tervisele võib tekkida naha kokkupuutel DEGMEt sisaldavate värvide ja värvieemaldajatega. Seetõttu ei tohiks üldsusele turustada värvides ja värvieemaldajates koostisosana kasutatavat DEGMEt. Kuigi DEGME kasutamist puhastusvahendite, isepoleeruvates emulsioonide ja põrandahermeetikute koostisosana ei ole hinnatud, võib see kujutada samasugust ohtu ning seetõttu ei tohiks üldsusele turustada ka nendes valmististes koostisosana kasutatud DEGMEt. Turujärelevalve eesmärgil tuleks vastu võtta nende valmististe DEGME sisalduse piirmäär, milleks on 0,1 % massist.

| (5) | DEGBEt kasutatakse värvide ja puhastusvahendite koostisosana. Eespool nimetatud DEGBE ohtlikkuse hindamine näitas, et tarbijate tervist ohustab kõnealuse aine sissehingamine pihustiga värvimisel. Et vältida sissehingamisohtu, tuleks seetõttu kehtestada DEGBE ohutuks sisalduse piirväärtuseks pihustivärvides 3 %. Kuigi DEGBE kasutamist aerosoolipihustite pihustatavate puhastusvahendite koostisosana ei ole hinnatud, võib see kujutada samasugust ohtu ning seetõttu ei tohiks üldsusele turustada ka nendes puhastusvahendites koostisosana kasutatud DEGBEt sisaldusega 3 % massist või rohkem. Aerosoolipihustid peaksid vastama nõuetele, mis on sätestatud nõukogu 20. mai 1975. aasta direktiivis 75/324/EMÜ (aerosoole käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta). (7) |
| --- | --- |

(5)

DEGBEt kasutatakse värvide ja puhastusvahendite koostisosana. Eespool nimetatud DEGBE ohtlikkuse hindamine näitas, et tarbijate tervist ohustab kõnealuse aine sissehingamine pihustiga värvimisel. Et vältida sissehingamisohtu, tuleks seetõttu kehtestada DEGBE ohutuks sisalduse piirväärtuseks pihustivärvides 3 %. Kuigi DEGBE kasutamist aerosoolipihustite pihustatavate puhastusvahendite koostisosana ei ole hinnatud, võib see kujutada samasugust ohtu ning seetõttu ei tohiks üldsusele turustada ka nendes puhastusvahendites koostisosana kasutatud DEGBEt sisaldusega 3 % massist või rohkem. Aerosoolipihustid peaksid vastama nõuetele, mis on sätestatud nõukogu 20. mai 1975. aasta direktiivis 75/324/EMÜ (aerosoole käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta). (7)

| (6) | Muude värvide kui pihustivärvide puhul tuleks nõuda hoiatavat märkust nende värvide pihustites kasutamise kohta, juhul kui nende värvide DEGBE sisaldus on 3 % massist või rohkem. |
| --- | --- |

(6)

Muude värvide kui pihustivärvide puhul tuleks nõuda hoiatavat märkust nende värvide pihustites kasutamise kohta, juhul kui nende värvide DEGBE sisaldus on 3 % massist või rohkem.

| (7) | Et tagada DEGBE sisalduse piirvaartustele mittevastavate pihustivärvide ja aerosoolpihustites kasutatavate pihustatavate puhastusvahendite nõuetekohane järk-järguline kõrvaldamine, tuleks määrata eri kuupäevad, millega piiratakse DEGBEt sisaldavate pihustivärvide ja aerosoolpihustites kasutatavate pihustatavate puhastusvahendite esmakordset turuleviimist ning lõppmüüki. |
| --- | --- |

(7)

Et tagada DEGBE sisalduse piirvaartustele mittevastavate pihustivärvide ja aerosoolpihustites kasutatavate pihustatavate puhastusvahendite nõuetekohane järk-järguline kõrvaldamine, tuleks määrata eri kuupäevad, millega piiratakse DEGBEt sisaldavate pihustivärvide ja aerosoolpihustites kasutatavate pihustatavate puhastusvahendite esmakordset turuleviimist ning lõppmüüki.

| (8) | MDI ohtlikkuse hindamine näitas, et MDId sisaldavate valmististe ohtu tavatarbijatele on vaja piirata sissehingamisest ja nahaga kokkupuutest tulenevate probleemide tõttu. Selle ohu ärahoidmiseks ja piiramiseks tuleks MDId sisaldavate valmististe turustamist üldsusele lubada ainult teatud tingimustel, nagu kohustuslik sobivate kaitsekinnaste ja lisajuhiste lisamine pakendisse. Need kaitsekindad peaksid vastama nõuetele, mis on sätestatud nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivis 89/686/EMÜ (isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta). (8) Kuna kaitsevahendite pakkumine ja asjakohaste juhiste trükkimine nõuab tootjatelt konkreetset lisatööd, tuleks ette näha pikem üleminekuaeg. |
| --- | --- |

(8)

MDI ohtlikkuse hindamine näitas, et MDId sisaldavate valmististe ohtu tavatarbijatele on vaja piirata sissehingamisest ja nahaga kokkupuutest tulenevate probleemide tõttu. Selle ohu ärahoidmiseks ja piiramiseks tuleks MDId sisaldavate valmististe turustamist üldsusele lubada ainult teatud tingimustel, nagu kohustuslik sobivate kaitsekinnaste ja lisajuhiste lisamine pakendisse. Need kaitsekindad peaksid vastama nõuetele, mis on sätestatud nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivis 89/686/EMÜ (isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta). (8) Kuna kaitsevahendite pakkumine ja asjakohaste juhiste trükkimine nõuab tootjatelt konkreetset lisatööd, tuleks ette näha pikem üleminekuaeg.

| (9) | Tsükloheksaani riski hindamisel keskenduti tarbijate kokkupuutele ainega tsükloheksaani sisaldavate valmististe kasutamisel vaipade kinnitamiseks ning järeldati, et ohu piiramiseks tarbijatele selle tegevuse vältel on vaja kehtestada piirangud. Tsükloheksaani sisaldavate neopreenipõhiseid kontaktliime tuleks üldsusele turustada väiksemates pakendites. Tootele lisatavad ühtsed juhised peaksid hoiatama tarbijaid toote kasutamise eest halva ventilatsiooniga ruumides või vaipade kinnitamisel. |
| --- | --- |

(9)

Tsükloheksaani riski hindamisel keskenduti tarbijate kokkupuutele ainega tsükloheksaani sisaldavate valmististe kasutamisel vaipade kinnitamiseks ning järeldati, et ohu piiramiseks tarbijatele selle tegevuse vältel on vaja kehtestada piirangud. Tsükloheksaani sisaldavate neopreenipõhiseid kontaktliime tuleks üldsusele turustada väiksemates pakendites. Tootele lisatavad ühtsed juhised peaksid hoiatama tarbijaid toote kasutamise eest halva ventilatsiooniga ruumides või vaipade kinnitamisel.

| (10) | Ammooniumnitraat, mida kasutatakse kogu ühenduses laialdaselt väetisena, võib toimida oksüdeerijana. Eelkõige võib see teatavate ainetega segunemisel plahvatada. Seetõttu peaksid ammooniumnitraatväetised enne turuleviimist vastama teatavatele nõuetele, mis tagavad detonatsioonikindluse. |
| --- | --- |

(10)

Ammooniumnitraat, mida kasutatakse kogu ühenduses laialdaselt väetisena, võib toimida oksüdeerijana. Eelkõige võib see teatavate ainetega segunemisel plahvatada. Seetõttu peaksid ammooniumnitraatväetised enne turuleviimist vastama teatavatele nõuetele, mis tagavad detonatsioonikindluse.

| (11) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta (9) sätestatakse ammooniumnitraatväetistele ühtsed nõuded, sh ohutusnõuded. Neile tingimustele vastavaid väetisi võib varustada „EÜ väetise” märgiga ning need võivad siseturul vabalt ringelda. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta (9) sätestatakse ammooniumnitraatväetistele ühtsed nõuded, sh ohutusnõuded. Neile tingimustele vastavaid väetisi võib varustada „EÜ väetise” märgiga ning need võivad siseturul vabalt ringelda.

| (12) | Väetiste puhul, mis on ette nähtud müügiks ainult ühes liikmesriigis, võivad tootjad valida võimaluse täita ainult riiklikul tasandil kehtivaid nõudeid. Seetõttu ei pruugi need väetised vastata ühenduse tasandil kehtestatud ohutusnõuetele. Et kogu ühenduses oleks tagatud ühtne ohutuse tase, peaksid kõik ammooniumnitraatväetised vastama samadele ohutusnõuetele. |
| --- | --- |

(12)

Väetiste puhul, mis on ette nähtud müügiks ainult ühes liikmesriigis, võivad tootjad valida võimaluse täita ainult riiklikul tasandil kehtivaid nõudeid. Seetõttu ei pruugi need väetised vastata ühenduse tasandil kehtestatud ohutusnõuetele. Et kogu ühenduses oleks tagatud ühtne ohutuse tase, peaksid kõik ammooniumnitraatväetised vastama samadele ohutusnõuetele.

| (13) | Määruse (EÜ) nr 2003/2003 III lisas kirjeldatakse ammooniumnitraatväetiste, mille lämmastikusisaldus on üle 28 % ammooniumnitraadi massist, detonatsioonikindluse katset. Samuti esitatakse seal kõnealuste väetiste detonatsiooniohu minimeerimiseks mitmed füüsikalised omadused ja keemiliste lisaainete sisalduse piirmäärad. Kõik liikmesriigid peavad ammooniumnitraatväetiste, mis vastavad kõnealustele nõuetele või mille lämmastiksisaldus on vähem kui 28 % massist, põllumajanduses kasutamist ohutuks. |
| --- | --- |

(13)

Määruse (EÜ) nr 2003/2003 III lisas kirjeldatakse ammooniumnitraatväetiste, mille lämmastikusisaldus on üle 28 % ammooniumnitraadi massist, detonatsioonikindluse katset. Samuti esitatakse seal kõnealuste väetiste detonatsiooniohu minimeerimiseks mitmed füüsikalised omadused ja keemiliste lisaainete sisalduse piirmäärad. Kõik liikmesriigid peavad ammooniumnitraatväetiste, mis vastavad kõnealustele nõuetele või mille lämmastiksisaldus on vähem kui 28 % massist, põllumajanduses kasutamist ohutuks.

| (14) | Seetõttu peaksid kõik ühenduses turustatavad ammooniumnitraatväetised vastama määrusega (EÜ) nr 2003/2003 kehtestatud ohutusnõuetele. |
| --- | --- |

(14)

Seetõttu peaksid kõik ühenduses turustatavad ammooniumnitraatväetised vastama määrusega (EÜ) nr 2003/2003 kehtestatud ohutusnõuetele.

| (15) | Ammooniumnitraatväetisi on kuritarvitatud, kasutades neid ebaseaduslikuks lõhkeainete valmistamiseks. Sellist liiki väetised, mida saab nimetatud eesmärgil kasutada, võivad olla ka vaid nii väikese lämmastikusisaldusega nagu 16 %. Seetõttu tuleks piirata juurdepääs väetiste liikidele ja valmististe liikidele, mille lämmastikusisaldus on 16 % ammooniumnitraadi massist, ainult põllumajandustootjatega ja kutsealaste kasutajatega. Seetõttu tuleb mõisted „põllumajandustootja” ja „põllumajanduslik tegevus” määratleda, et põllumajandustootmises ja muude sarnaste kutsealaste tegevuste käigus, nagu parkide, aedade ja spordiväljakute hooldamine, saaks kasutada suurema lämmastikusisaldusega väetisi. Liikmesriigid võivad siiski kohaldada sotsiaal-majanduslikel põhjustel oma territooriumil lämmastikusisalduse piirväärtust kuni 20 % ammooniumnitraadi massist. |
| --- | --- |

(15)

Ammooniumnitraatväetisi on kuritarvitatud, kasutades neid ebaseaduslikuks lõhkeainete valmistamiseks. Sellist liiki väetised, mida saab nimetatud eesmärgil kasutada, võivad olla ka vaid nii väikese lämmastikusisaldusega nagu 16 %. Seetõttu tuleks piirata juurdepääs väetiste liikidele ja valmististe liikidele, mille lämmastikusisaldus on 16 % ammooniumnitraadi massist, ainult põllumajandustootjatega ja kutsealaste kasutajatega. Seetõttu tuleb mõisted „põllumajandustootja” ja „põllumajanduslik tegevus” määratleda, et põllumajandustootmises ja muude sarnaste kutsealaste tegevuste käigus, nagu parkide, aedade ja spordiväljakute hooldamine, saaks kasutada suurema lämmastikusisaldusega väetisi. Liikmesriigid võivad siiski kohaldada sotsiaal-majanduslikel põhjustel oma territooriumil lämmastikusisalduse piirväärtust kuni 20 % ammooniumnitraadi massist.

| (16) | Käesoleva otsuse sätted võetakse vastu eesmärgiga kanda need Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet) (10) XVII lisasse vastavalt nimetatud määruse artikli 137 lõikele 3. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva otsuse sätted võetakse vastu eesmärgiga kanda need Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet) (10) XVII lisasse vastavalt nimetatud määruse artikli 137 lõikele 3.

| (17) | Direktiivi 76/769/EMÜ tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(17)

Direktiivi 76/769/EMÜ tuleks vastavalt muuta.

| (18) | Käesolev otsus ei piira töötajate kaitse miinimumnõudeid sätestavate ühenduse õigusaktide kohaldamist, näiteks nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ (töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta) (11) ning sellel põhinevate üksikdirektiivide, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/37/EÜ (töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (kodifitseeritud versioon)) (12) ning nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiivi 98/24/EÜ (töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)) (13) kohaldamist, |
| --- | --- |

(18)

Käesolev otsus ei piira töötajate kaitse miinimumnõudeid sätestavate ühenduse õigusaktide kohaldamist, näiteks nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ (töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta) (11) ning sellel põhinevate üksikdirektiivide, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/37/EÜ (töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (kodifitseeritud versioon)) (12) ning nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiivi 98/24/EÜ (töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)) (13) kohaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 16. detsember 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

B. LE MAIRE

---

(1)  ELT C 204, 9.8.2008, lk 13.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 18. novembri 2008. aasta otsus.

2

(3)  EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1.

3

(4)  EÜT L 292, 13.11.1999, lk 42.

4

(5)  ELT L 33, 7.2.2008, lk 8.

5

(6)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201.

6

(7)  EÜT L 147, 9.6.1975, lk 40.

7

(8)  EÜT L 399, 30.12.1989, lk 18.

8

(9)  ELT L 304, 21.11.2003, lk 1.

9

(10)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1. Parandatud versioon: ELT L 136, 29.5.2007, lk 3.

10

(11)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.

11

(12)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 50. Parandatud versioon: ELT L 229, 29.6.2004, lk 23.

12

(13)  EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.

13

---

LISA

Direktiivi 76/769/EMÜ I lisasse lisatakse järgmised punktid:

| „53. | 2-(2-metoksüetoksü)etanool (DEGME)
  CASi nr: 111-77-3
  EINECSi nr: 203-906-6 |
| --- | --- |

„53.

2-(2-metoksüetoksü)etanool (DEGME)

CASi nr: 111-77-3

EINECSi nr: 203-906-6

Ei tohi üldsusele turustada pärast 27. juunit 2010, värvide, värvieemaldajate, puhastusvahendite, isepoleeruvate emulsioonide või põrandahermeetikute koostisosana sisaldusega 0,1 % massist või rohkem.

| 54. | 2-(2-butoksüetoksü)etanool (DEGBE)
  CASi nr: 112-34-5
  EINECSi nr: 203-961-6 |
| --- | --- |

54.

2-(2-butoksüetoksü)etanool (DEGBE)

CASi nr: 112-34-5

EINECSi nr: 203-961-6

| 1) | Ei tohi esimest korda üldsusele turustada pärast 27. juunit 2010 pihustatavate värvide või aerosoolpihustites kasutatavate pihustatavate puhastusvahendite koostisosana sisaldusega 3 % massist või rohkem. |
| --- | --- |

1)

Ei tohi esimest korda üldsusele turustada pärast 27. juunit 2010 pihustatavate värvide või aerosoolpihustites kasutatavate pihustatavate puhastusvahendite koostisosana sisaldusega 3 % massist või rohkem.

| 2) | DEGBEt sisaldavaid ja punktile 1 mittevastavaid pihustivärve ja aerosoolpihustites kasutatavaid pihustatavaid puhastusvahendeid ei tohi üldsusele turustada pärast 27. detsembrit 2010. |
| --- | --- |

2)

DEGBEt sisaldavaid ja punktile 1 mittevastavaid pihustivärve ja aerosoolpihustites kasutatavaid pihustatavaid puhastusvahendeid ei tohi üldsusele turustada pärast 27. detsembrit 2010.

| 3) | Ilma et see piiraks teiste ohtlike ainete ja valmististe klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate ühenduse õigusaktide kohaldamist, peab üldsusele turustatavatele värvidele (v.a pihustatavad värvid) DEGBE sisaldusega 3 % massist või rohkem, kandma 27. detsembriks 2010 järgmise nähtava, loetava ja kustutamatu märke:
  “Ärge kasutage värvipihustites”. |
| --- | --- |

3)

Ilma et see piiraks teiste ohtlike ainete ja valmististe klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate ühenduse õigusaktide kohaldamist, peab üldsusele turustatavatele värvidele (v.a pihustatavad värvid) DEGBE sisaldusega 3 % massist või rohkem, kandma 27. detsembriks 2010 järgmise nähtava, loetava ja kustutamatu märke:

“Ärge kasutage värvipihustites”.

| 55. | Metüleendifenüüldiisotsüanaat (MDI)
  CASi nr: 26447-40-5
  EINECSi nr: 247-714-0 |
| --- | --- |

55.

Metüleendifenüüldiisotsüanaat (MDI)

CASi nr: 26447-40-5

EINECSi nr: 247-714-0

| 1) | Ei tohi üldsusele turustada pärast 27. detsembrit 2010 valmististe koostisosana sisaldusega 0,1 % massist või rohkem, välja arvatud juhul, kui pakend:






  a) | sisaldab kaitsekindaid, mis vastavad nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/686/EMÜ (isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (1) nõuetele. |
| --- | --- | --- |

1)

Ei tohi üldsusele turustada pärast 27. detsembrit 2010 valmististe koostisosana sisaldusega 0,1 % massist või rohkem, välja arvatud juhul, kui pakend:

a)

sisaldab kaitsekindaid, mis vastavad nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/686/EMÜ (isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (1) nõuetele.

| b) | kannab järgmist nähtavat, loetavat ja kustutamatut märget, ning ilma, et see piiraks teiste ohtlike ainete ja valmististe klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigusaktide kohaldamist:






  “— | Selle toote kasutamine võib põhjustada allergilisi reaktsioone inimestel, kes on tundlikud diisotsüanaatide suhtes. |
| --- | --- | --- |

b)

kannab järgmist nähtavat, loetavat ja kustutamatut märget, ning ilma, et see piiraks teiste ohtlike ainete ja valmististe klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigusaktide kohaldamist:

“—

Selle toote kasutamine võib põhjustada allergilisi reaktsioone inimestel, kes on tundlikud diisotsüanaatide suhtes.

| — | Inimesed, kes põevad astmat, kellel on ekseem või nahahaigused, peaksid vältima kokkupuudet, sealhulgas naha kokkupuudet, selle tootega. |
| --- | --- |

—

Inimesed, kes põevad astmat, kellel on ekseem või nahahaigused, peaksid vältima kokkupuudet, sealhulgas naha kokkupuudet, selle tootega.

| — | Seda toodet ei tohiks kasutada halva ventilatsiooniga ruumides, kui ei kasutata kaitsemaski asjakohase gaasifiltriga (s.o standardile EN 14387 vastavat A1 tüüpi filtriga).” |
| --- | --- |

—

Seda toodet ei tohiks kasutada halva ventilatsiooniga ruumides, kui ei kasutata kaitsemaski asjakohase gaasifiltriga (s.o standardile EN 14387 vastavat A1 tüüpi filtriga).”

| 2) | Erandina ei kohaldata punkti 1 alapunkti a kuumsulamliimide suhtes. |
| --- | --- |

2)

Erandina ei kohaldata punkti 1 alapunkti a kuumsulamliimide suhtes.

| 56. | Tsükloheksaan
  CASi nr: 110-82-7
  EINECSi nr: 203-806-2 |
| --- | --- |

56.

Tsükloheksaan

CASi nr: 110-82-7

EINECSi nr: 203-806-2

| 1) | Ei tohi esimest korda üldsusele turustada pärast 27. juunit 2010 neopreenipõhiste kontaktliimide koostisosana sisaldusega 0,1 % massist või rohkem ega raskemates pakendites kui 350 g. |
| --- | --- |

1)

Ei tohi esimest korda üldsusele turustada pärast 27. juunit 2010 neopreenipõhiste kontaktliimide koostisosana sisaldusega 0,1 % massist või rohkem ega raskemates pakendites kui 350 g.

| 2) | Neopreenipõhiseid tsükloheksaani sisaldavaid ja punktile 1 mittevastavaid kontaktliime ei tohi turustada pärast 27. detsembrit 2010, et müüa neid üldsusele |
| --- | --- |

2)

Neopreenipõhiseid tsükloheksaani sisaldavaid ja punktile 1 mittevastavaid kontaktliime ei tohi turustada pärast 27. detsembrit 2010, et müüa neid üldsusele

| 3) | Ilma et see piiraks teiste ohtlike ainete ja valmististe klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate ühenduse õigusaktide kohaldamist, peavad neopreenipõhised kontaktliimid, mille tsükloheksaanisisaldus on 0,1 % massist või rohkem ning mis turustatakse üldsusele pärast 27. detsembrit 2010 kandma järgmist loetavat ja kustutamatut märget:






  ”— | Seda toodet ei tohi kasutada halva ventilatsiooniga ruumides. |
| --- | --- | --- |

3)

Ilma et see piiraks teiste ohtlike ainete ja valmististe klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate ühenduse õigusaktide kohaldamist, peavad neopreenipõhised kontaktliimid, mille tsükloheksaanisisaldus on 0,1 % massist või rohkem ning mis turustatakse üldsusele pärast 27. detsembrit 2010 kandma järgmist loetavat ja kustutamatut märget:

”—

Seda toodet ei tohi kasutada halva ventilatsiooniga ruumides.

| — | Seda toodet ei tohi kasutada vaipade kinnitamiseks.” |
| --- | --- |

—

Seda toodet ei tohi kasutada vaipade kinnitamiseks.”

| 57. | Ammooniumnitraat (AN)
  CASi nr: 6484-52-2
  Einecs nr: 229-347-8 |
| --- | --- |

57.

Ammooniumnitraat (AN)

CASi nr: 6484-52-2

Einecs nr: 229-347-8

| 1) | Ei tohi turustada pärast 27. juuni 2010 ainena või valmististes, mille lämmastikusisaldus on üle 28 % ammooniumnitraadi massist, ning mida kasutatakse tahke liht- või kompleksväetisena, välja arvatud juhul, kui väetis vastab väetisi käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2003/2003 III lisas suure lämmastikusisaldusega ammooniumnitraatväetistele kehtestatud tehnilistele tingimustele. (2) |
| --- | --- |

1)

Ei tohi turustada pärast 27. juuni 2010 ainena või valmististes, mille lämmastikusisaldus on üle 28 % ammooniumnitraadi massist, ning mida kasutatakse tahke liht- või kompleksväetisena, välja arvatud juhul, kui väetis vastab väetisi käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2003/2003 III lisas suure lämmastikusisaldusega ammooniumnitraatväetistele kehtestatud tehnilistele tingimustele. (2)

| 2) | Ei tohi turustada pärast 27. juunit 2010 ainena või valmististes, mille lämmastikusisaldus on üle 16 % ammooniumnitraadi massist, välja arvatud järgmistele kasutajatele:






  a) | allkasutajad ja levitajad, sealhulgas füüsilised või juriidilised isikud, kellel on litsents või luba vastavalt nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivile 93/15/EMÜ tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide turuletoomist ja järelevalvet käsitlevate sätete ühtlustamise kohta; (3) |
| --- | --- | --- |

2)

Ei tohi turustada pärast 27. juunit 2010 ainena või valmististes, mille lämmastikusisaldus on üle 16 % ammooniumnitraadi massist, välja arvatud järgmistele kasutajatele:

a)

allkasutajad ja levitajad, sealhulgas füüsilised või juriidilised isikud, kellel on litsents või luba vastavalt nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivile 93/15/EMÜ tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide turuletoomist ja järelevalvet käsitlevate sätete ühtlustamise kohta; (3)

| b) | põllumajandustootjad täis- või osaajaga põllumajanduslikus tegevuses kasutamiseks, sõltumata kasutatava maa suurusest;
  Selle alapunkti kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:






  i) | “põllumajandustootja” – füüsiline või juriidiline isik või selliste isikute rühm, olenemata sellest, missugune õiguslik seisund sellele rühmale ja rühma liikmetele on siseriikliku õigusega antud, kelle põllumajandusettevõte asub ühenduse territooriumil, nagu on osutatud asutamislepingu artiklis 299, ning kes tegeleb põllumajandusliku tegevusega, |
| --- | --- | --- |

b)

põllumajandustootjad täis- või osaajaga põllumajanduslikus tegevuses kasutamiseks, sõltumata kasutatava maa suurusest;

Selle alapunkti kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

i)

“põllumajandustootja” – füüsiline või juriidiline isik või selliste isikute rühm, olenemata sellest, missugune õiguslik seisund sellele rühmale ja rühma liikmetele on siseriikliku õigusega antud, kelle põllumajandusettevõte asub ühenduse territooriumil, nagu on osutatud asutamislepingu artiklis 299, ning kes tegeleb põllumajandusliku tegevusega,

| ii) | “põllumajanduslik tegevus” – põllumajandustoodete tootmine ja kasvatamine, sealhulgas saagikoristus, lüpsikarja pidamine, põllumajandusloomade aretamine ja pidamine ning maa hoidmine heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes, nagu on kehtestatud nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (4) artikliga 5. |
| --- | --- |

ii)

“põllumajanduslik tegevus” – põllumajandustoodete tootmine ja kasvatamine, sealhulgas saagikoristus, lüpsikarja pidamine, põllumajandusloomade aretamine ja pidamine ning maa hoidmine heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes, nagu on kehtestatud nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (4) artikliga 5.

| c) | füüsilised või juriidilised isikud, kes on hõivatud sellistes kutsealastes tegevustes nagu aiandus, taimekasvatus kasvuhoonetes, parkide, aedade või spordiväljakute hooldamine, metsandus või sarnased tegevused. |
| --- | --- |

c)

füüsilised või juriidilised isikud, kes on hõivatud sellistes kutsealastes tegevustes nagu aiandus, taimekasvatus kasvuhoonetes, parkide, aedade või spordiväljakute hooldamine, metsandus või sarnased tegevused.

| 3) | Liikmesriigid võivad siiski punktis 2 sätestatud piirangute puhul sotsiaal-majanduslikel põhjustel kohaldada oma territooriumil turustatavate ainete ja valmististe suhtes lämmastikusisalduse piirväärtust kuni 20 % ammooniumnitraadi massist kuni 1. juulini 2014. Nad teatavad sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

3)

Liikmesriigid võivad siiski punktis 2 sätestatud piirangute puhul sotsiaal-majanduslikel põhjustel kohaldada oma territooriumil turustatavate ainete ja valmististe suhtes lämmastikusisalduse piirväärtust kuni 20 % ammooniumnitraadi massist kuni 1. juulini 2014. Nad teatavad sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

---

(1)  EÜT L 399, 30.12.1989, lk 18.

1

(2)  ELT L 304, 21.11.2003, lk 1.

2

(3)  EÜT L 121, 15.5.1993, lk 20.

3

(4)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 1.”

4

---

| 24.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/113 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/113

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS NR 1349/2008/EÜ,

16. detsember 2008,

millega muudetakse otsust nr 1719/2006/EÜ, millega kehtestatakse programm „Aktiivsed noored” perioodiks 2007–2013

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 149 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsusega nr 1719/2006/EÜ (3) on loodud ajavahemikuks 2007–2013 programm „Aktiivsed noored”. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsusega nr 1719/2006/EÜ (3) on loodud ajavahemikuks 2007–2013 programm „Aktiivsed noored”.

| (2) | Otsuse nr 1719/2006/EÜ artikli 10 lõikega 2 on ette nähtud, et programmi rakendamiseks vajalikud muud meetmed, mida ei ole nimetatud lõikes 1, võetakse vastu kõnealuse otsuse artikli 9 lõikes 3 osutatud nõuandemenetluse korras, mis on kehtestatud nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (4) |
| --- | --- |

(2)

Otsuse nr 1719/2006/EÜ artikli 10 lõikega 2 on ette nähtud, et programmi rakendamiseks vajalikud muud meetmed, mida ei ole nimetatud lõikes 1, võetakse vastu kõnealuse otsuse artikli 9 lõikes 3 osutatud nõuandemenetluse korras, mis on kehtestatud nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (4)

| (3) | Otsuse nr 1719/2006/EÜ selline sõnastus tähendab, et toetuste eraldamise otsuste puhul, millele selle otsuse artikli 10 lõikes 1 ei osutata, kohaldatakse nõuandemenetlust ja Euroopa Parlamendi kontrolliõigust. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse nr 1719/2006/EÜ selline sõnastus tähendab, et toetuste eraldamise otsuste puhul, millele selle otsuse artikli 10 lõikes 1 ei osutata, kohaldatakse nõuandemenetlust ja Euroopa Parlamendi kontrolliõigust.

| (4) | Samal ajal on enamasti tegemist valikuotsustega, mis on seotud väikeste toetussummadega ega eelda poliitiliselt tundlike otsuste tegemist. |
| --- | --- |

(4)

Samal ajal on enamasti tegemist valikuotsustega, mis on seotud väikeste toetussummadega ega eelda poliitiliselt tundlike otsuste tegemist.

| (5) | Kõnealuste menetlusnõuete järgimine pikendab taotlejatele toetuste eraldamist 2–3 kuu võrra. Menetlusnõuded põhjustavad arvukalt viivitusi taotlejatele, panevad programmi haldamiseks loodud struktuuridele ebaproportsionaalselt suure koormuse, kuid ei loo toetuse olemust silmas pidades mingit lisaväärtust. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuste menetlusnõuete järgimine pikendab taotlejatele toetuste eraldamist 2–3 kuu võrra. Menetlusnõuded põhjustavad arvukalt viivitusi taotlejatele, panevad programmi haldamiseks loodud struktuuridele ebaproportsionaalselt suure koormuse, kuid ei loo toetuse olemust silmas pidades mingit lisaväärtust.

| (6) | Nõuandemenetlus on vaja asendada komisjoni kohustusega teavitada Euroopa Parlamenti ja liikmesriike viivitamata otsuse nr 1719/2006/EÜ rakendamiseks ilma komitee abita võetud kõikidest meetmetest, et valikuotsuseid saaks kiiremini ja tõhusamalt rakendada, |
| --- | --- |

(6)

Nõuandemenetlus on vaja asendada komisjoni kohustusega teavitada Euroopa Parlamenti ja liikmesriike viivitamata otsuse nr 1719/2006/EÜ rakendamiseks ilma komitee abita võetud kõikidest meetmetest, et valikuotsuseid saaks kiiremini ja tõhusamalt rakendada,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust nr 1719/2006/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 9 lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

1)

Artikli 9 lõige 3 jäetakse välja.

| 2) | Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon teavitab artiklis 9 osutatud komiteed ja Euroopa Parlamenti kõigist muudest valikuotsustest, mille ta on käesoleva otsuse rakendamiseks teinud, kahe tööpäeva jooksul pärast kõnealuste otsuste vastuvõtmist. Selle teabe hulka kuuluvad saadud taotluste kirjeldused ja analüüs, hindamis- ja valikumenetluse kirjeldus ning nii toetuse andmiseks esitatud projektide kui ka tagasilükatud projektide nimekirjad.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon teavitab artiklis 9 osutatud komiteed ja Euroopa Parlamenti kõigist muudest valikuotsustest, mille ta on käesoleva otsuse rakendamiseks teinud, kahe tööpäeva jooksul pärast kõnealuste otsuste vastuvõtmist. Selle teabe hulka kuuluvad saadud taotluste kirjeldused ja analüüs, hindamis- ja valikumenetluse kirjeldus ning nii toetuse andmiseks esitatud projektide kui ka tagasilükatud projektide nimekirjad.”

Artikkel 2

Hiljemalt 25. juunil 2010 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva otsuse mõju kohta.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 16. detsember 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

B. LE MAIRE

---

(1)  ELT C 224, 30.8.2008, lk 113.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 20. novembri 2008. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas seni

(3)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 30.

3

(4)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

4

---

| 24.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/115 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/115

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1350/2008/EÜ,

16. detsember 2008,

Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009) kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 149 ja 150,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et teadmisteühiskonna arenguga edukalt kaasas käia, on Euroopal sotsiaalseid ja majanduslikke põhjusi arvestades vaja tugevdada oma suutlikkust loovuse ja innovatsiooni alal: innovatsioonisuutlikkus on tihedalt seotud sellise isikuomadusega nagu loovus, ning et seda täiel määral ära kasutada, tuleks loovust laialdaselt arendada kogu elanikkonna hulgas. Selleks on vaja lähenemist, mis põhineb elukestva õppe põhimõttel. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et teadmisteühiskonna arenguga edukalt kaasas käia, on Euroopal sotsiaalseid ja majanduslikke põhjusi arvestades vaja tugevdada oma suutlikkust loovuse ja innovatsiooni alal: innovatsioonisuutlikkus on tihedalt seotud sellise isikuomadusega nagu loovus, ning et seda täiel määral ära kasutada, tuleks loovust laialdaselt arendada kogu elanikkonna hulgas. Selleks on vaja lähenemist, mis põhineb elukestva õppe põhimõttel.

| (2) | Haridus- ja koolitussüsteemid peaksid pakkuma piisavalt ja igal tasandil võimalusi võtmepädevuste arendamiseks, et toetada loovust ja innovatsiooni, eesmärgiga leida innovatiivseid ja originaalseid lahendusi isiklikus, tööalases ja sotsiaalses elus. |
| --- | --- |

(2)

Haridus- ja koolitussüsteemid peaksid pakkuma piisavalt ja igal tasandil võimalusi võtmepädevuste arendamiseks, et toetada loovust ja innovatsiooni, eesmärgiga leida innovatiivseid ja originaalseid lahendusi isiklikus, tööalases ja sotsiaalses elus.

| (3) | Euroopa Ülemkogu jõudis oma 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni kohtumisel järeldusele, et peamise meetmena, mis aitaks Euroopal kaasas käia globaliseerumisega ning minna üle teadmistepõhisele majandusele, tuleks üleeuroopaliselt määratleda uued elukestva õppe kaudu omandatavad põhioskused, ning rõhutas, et Euroopa peamiseks varaks on inimesed. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Ülemkogu jõudis oma 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni kohtumisel järeldusele, et peamise meetmena, mis aitaks Euroopal kaasas käia globaliseerumisega ning minna üle teadmistepõhisele majandusele, tuleks üleeuroopaliselt määratleda uued elukestva õppe kaudu omandatavad põhioskused, ning rõhutas, et Euroopa peamiseks varaks on inimesed.

| (4) | Komisjoni 21. novembri 2001. aasta teatises pealkirjaga „Euroopa elukestva õppe piirkonna rajamine” ja sellele järgnenud nõukogu 27. juuni 2002. aasta resolutsioonis elukestva õppe kohta (4) määratleti prioriteedina „uute põhioskuste” omandamine ning rõhutati, et elukestev õpe peab hõlmama eelkooliiga ning ulatuma pensionieani välja. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 21. novembri 2001. aasta teatises pealkirjaga „Euroopa elukestva õppe piirkonna rajamine” ja sellele järgnenud nõukogu 27. juuni 2002. aasta resolutsioonis elukestva õppe kohta (4) määratleti prioriteedina „uute põhioskuste” omandamine ning rõhutati, et elukestev õpe peab hõlmama eelkooliiga ning ulatuma pensionieani välja.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovituses 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (5) määrati kindlaks mitmed võtmepädevused: matemaatikapädevus ja teadmised teaduse ja tehnoloogia alustest, õppimisoskus, infotehnoloogiline pädevus, algatusvõime ja ettevõtlikkus, kultuuriteadlikkus ja –pädevus, sotsiaalne ja kodanikupädevus. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovituses 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (5) määrati kindlaks mitmed võtmepädevused: matemaatikapädevus ja teadmised teaduse ja tehnoloogia alustest, õppimisoskus, infotehnoloogiline pädevus, algatusvõime ja ettevõtlikkus, kultuuriteadlikkus ja –pädevus, sotsiaalne ja kodanikupädevus.

| (6) | Euroopa Ülemkogu märkis oma 8. ja 9. märtsi 2007. aasta Brüsseli kohtumisel, et haridus ja koolitus on hästitoimiva teadmiste kolmnurga (haridus-teadustegevus-innovatsioon) eeltingimuseks ning on määrava tähtsusega majanduskasvu kiirendamisel ja töökohtade loomisel. Ülemkogu kutsus üles pöörama erilist tähelepanu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate potentsiaali ärakasutamisele, sealhulgas kultuuri ja loomingu vallas tegutsevate ettevõtjate toetamisele, arvestades nende ettevõtjate rolli majanduskasvu, töökohtade loomise ja innovatsiooni käivitajatena. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Ülemkogu märkis oma 8. ja 9. märtsi 2007. aasta Brüsseli kohtumisel, et haridus ja koolitus on hästitoimiva teadmiste kolmnurga (haridus-teadustegevus-innovatsioon) eeltingimuseks ning on määrava tähtsusega majanduskasvu kiirendamisel ja töökohtade loomisel. Ülemkogu kutsus üles pöörama erilist tähelepanu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate potentsiaali ärakasutamisele, sealhulgas kultuuri ja loomingu vallas tegutsevate ettevõtjate toetamisele, arvestades nende ettevõtjate rolli majanduskasvu, töökohtade loomise ja innovatsiooni käivitajatena.

| (7) | Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta väljakuulutamine on tõhus viis aidata kaasa Euroopa ees seisvate keeruliste ülesannete täitmisele, tõstes avalikkuse teadlikkust, levitades teavet heade tavade kohta, innustades uurimistegevust ja edendades poliitilisi arutelusid. Luues keskkonna, kus nende eesmärkide poole püüeldakse samaaegselt nii Euroopa, riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil, on võimalik saavutada suurem sünergia ja kriitiline mass kui üksi toimides. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta väljakuulutamine on tõhus viis aidata kaasa Euroopa ees seisvate keeruliste ülesannete täitmisele, tõstes avalikkuse teadlikkust, levitades teavet heade tavade kohta, innustades uurimistegevust ja edendades poliitilisi arutelusid. Luues keskkonna, kus nende eesmärkide poole püüeldakse samaaegselt nii Euroopa, riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil, on võimalik saavutada suurem sünergia ja kriitiline mass kui üksi toimides.

| (8) | Kuna loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse arendamine elukestva õppe kaudu sisaldub olemasolevate ühenduse programmide eesmärkides, siis on võimalik Euroopa aasta eesmärke rakendada kasutades nende programmide vahendeid nendes piirides, mis on ette nähtud aastaste või mitmeaastaste rahastamisprioriteetide kohta; ka kultuuri, teabevahetust, ettevõtlust, ühtekuuluvust, maaelu arengut, teadusuuringuid ja infoühiskonda käsitlevad programmid ja poliitikameetmed aitavad kaasa loovuse ja innovatsiooni arengule ning võivad toetada käesolevat algatust oma õigusliku raamistiku piires. |
| --- | --- |

(8)

Kuna loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse arendamine elukestva õppe kaudu sisaldub olemasolevate ühenduse programmide eesmärkides, siis on võimalik Euroopa aasta eesmärke rakendada kasutades nende programmide vahendeid nendes piirides, mis on ette nähtud aastaste või mitmeaastaste rahastamisprioriteetide kohta; ka kultuuri, teabevahetust, ettevõtlust, ühtekuuluvust, maaelu arengut, teadusuuringuid ja infoühiskonda käsitlevad programmid ja poliitikameetmed aitavad kaasa loovuse ja innovatsiooni arengule ning võivad toetada käesolevat algatust oma õigusliku raamistiku piires.

| (9) | Kuna käesoleva otsuse eesmärki, nimelt toetada liikmesriikide pingutusi elukestva õppe kaudu loovuse kui innovatsiooni aluse ning isiklike, tööalaste, ettevõtlusalaste ja sotsiaalsete pädevuste peamise teguri arendamisel ning kõigi inimeste ühiskondliku heaolu tagamisel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(9)

Kuna käesoleva otsuse eesmärki, nimelt toetada liikmesriikide pingutusi elukestva õppe kaudu loovuse kui innovatsiooni aluse ning isiklike, tööalaste, ettevõtlusalaste ja sotsiaalsete pädevuste peamise teguri arendamisel ning kõigi inimeste ühiskondliku heaolu tagamisel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu

2009. aasta nimetatakse Euroopa loovuse ja innovatsiooni aastaks (edaspidi „Euroopa aasta”).

Artikkel 2

Eesmärgid

1.   Euroopa aasta üldeesmärk on toetada liikmesriikide pingutusi elukestva õppe kaudu loovuse kui innovatsiooni aluse ning isiklike, tööalaste, ettevõtlusalaste ja sotsiaalsete pädevuste peamise teguri arendamisel ning kõigi inimeste ühiskondliku heaolu tagamisel.

2.   Euroopa aasta konkreetsem eesmärk on muu hulgas rõhutada järgmisi tegureid, mis toetavad loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse arendamist:

| a) | luua keskkond, mis soodustab innovatsiooni ja kohanemisvõimet kiiresti muutuvas maailmas; arvesse võetakse kõiki innovatsiooni vorme, sealhulgas sotsiaalset ja ettevõtlusalast innovatsiooni; |
| --- | --- |

a)

luua keskkond, mis soodustab innovatsiooni ja kohanemisvõimet kiiresti muutuvas maailmas; arvesse võetakse kõiki innovatsiooni vorme, sealhulgas sotsiaalset ja ettevõtlusalast innovatsiooni;

| b) | rõhutada avatust kultuurilisele mitmekesisusele kui kultuuridevahelise suhtlemise ja tihedamate seoste edendamise vahendit erinevate loometegevuse valdkondade vahel, aga ka koolide ja ülikoolidega; |
| --- | --- |

b)

rõhutada avatust kultuurilisele mitmekesisusele kui kultuuridevahelise suhtlemise ja tihedamate seoste edendamise vahendit erinevate loometegevuse valdkondade vahel, aga ka koolide ja ülikoolidega;

| c) | stimuleerida kõikide laste esteetilist tundlikkust, emotsionaalset arengut, loovat mõtlemist ja intuitsiooni alates nende varasest lapsepõlvest, sealhulgas koolieelsetes lasteasutustes; |
| --- | --- |

c)

stimuleerida kõikide laste esteetilist tundlikkust, emotsionaalset arengut, loovat mõtlemist ja intuitsiooni alates nende varasest lapsepõlvest, sealhulgas koolieelsetes lasteasutustes;

| d) | tõsta teadlikkust loovuse, innovatsiooni ja ettevõtlikkuse olulisusest nii isikliku arengu kui ka majanduskasvu ja tööhõive seisukohast, ja edendada koostöö kaudu ärimaailmaga ettevõtlusalaseid hoiakuid, eelkõige noorte hulgas; |
| --- | --- |

d)

tõsta teadlikkust loovuse, innovatsiooni ja ettevõtlikkuse olulisusest nii isikliku arengu kui ka majanduskasvu ja tööhõive seisukohast, ja edendada koostöö kaudu ärimaailmaga ettevõtlusalaseid hoiakuid, eelkõige noorte hulgas;

| e) | edendada alg- ja süvateadmisi matemaatika, loodusteaduste ja tehnoloogia valdkonnas, mis aitavad kaasa tehnoloogilisele innovatsioonile; |
| --- | --- |

e)

edendada alg- ja süvateadmisi matemaatika, loodusteaduste ja tehnoloogia valdkonnas, mis aitavad kaasa tehnoloogilisele innovatsioonile;

| f) | soodustada avatust muutustele, loovust ja probleemilahendusoskust kui innovatsiooni toetavaid pädevusi, mida on võimalik kasutada mitmesugustes tööalastes ja sotsiaalsetes situatsioonides; |
| --- | --- |

f)

soodustada avatust muutustele, loovust ja probleemilahendusoskust kui innovatsiooni toetavaid pädevusi, mida on võimalik kasutada mitmesugustes tööalastes ja sotsiaalsetes situatsioonides;

| g) | laiendada nii formaalhariduse omandamise ajal kui ka noortele mõeldud mitteformaalsete ja informaalsete tegevuste kaudu juurdepääsu mitmesugustele eneseväljenduse loomingulistele vormidele; |
| --- | --- |

g)

laiendada nii formaalhariduse omandamise ajal kui ka noortele mõeldud mitteformaalsete ja informaalsete tegevuste kaudu juurdepääsu mitmesugustele eneseväljenduse loomingulistele vormidele;

| h) | tõsta nii tööturul kui ka sellest väljaspool teadlikkust selle kohta, et loovus, teadmised ja paindlikkus on kiirete tehnoloogiliste muutuste ja globaalse integratsiooni ajastul olulised, et tagada edukas ja täisväärtuslik elu, samuti suurendada karjäärivõimalusi kõigis valdkondades, kus loovus ja innovatsioonisuutlikkus rolli mängivad; |
| --- | --- |

h)

tõsta nii tööturul kui ka sellest väljaspool teadlikkust selle kohta, et loovus, teadmised ja paindlikkus on kiirete tehnoloogiliste muutuste ja globaalse integratsiooni ajastul olulised, et tagada edukas ja täisväärtuslik elu, samuti suurendada karjäärivõimalusi kõigis valdkondades, kus loovus ja innovatsioonisuutlikkus rolli mängivad;

| i) | edendada disaini kui innovatsiooni soodustavat loovat tegevust, samuti innovatsiooni ja disainilahenduste juhtimist, sealhulgas intellektuaalomandiõigusi käsitlevaid baasteadmisi; |
| --- | --- |

i)

edendada disaini kui innovatsiooni soodustavat loovat tegevust, samuti innovatsiooni ja disainilahenduste juhtimist, sealhulgas intellektuaalomandiõigusi käsitlevaid baasteadmisi;

| j) | edendada koolituse kaudu loovust ja innovatsioonisuutlikkust era- ja riiklikes organisatsioonides ja innustada neid paremini kasutama nii töötajate kui ka klientide loomevõimet. |
| --- | --- |

j)

edendada koolituse kaudu loovust ja innovatsioonisuutlikkust era- ja riiklikes organisatsioonides ja innustada neid paremini kasutama nii töötajate kui ka klientide loomevõimet.

Artikkel 3

Meetmete sisu

Artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed hõlmavad Euroopa aasta eesmärkidega seonduvaid järgmisi tegevusi Euroopa, riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil:

| a) | konverentsid, üritused ja algatused, mis stimuleerivad arutelusid loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse olulisuse üle ja tõstavad sellealast teadlikkust; |
| --- | --- |

a)

konverentsid, üritused ja algatused, mis stimuleerivad arutelusid loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse olulisuse üle ja tõstavad sellealast teadlikkust;

| b) | teabe- ja tutvustuskampaaniad peamiste ideede levitamiseks; |
| --- | --- |

b)

teabe- ja tutvustuskampaaniad peamiste ideede levitamiseks;

| c) | heade tavade näidete kindlaksmääramine ja teabe levitamine loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse arendamise kohta; |
| --- | --- |

c)

heade tavade näidete kindlaksmääramine ja teabe levitamine loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse arendamise kohta;

| d) | analüüsid ja uuringud ühenduse või riigi tasandil. |
| --- | --- |

d)

analüüsid ja uuringud ühenduse või riigi tasandil.

Lisaks vastavalt artiklile 6 ühenduse poolt kaasrahastatavatele tegevustele võivad komisjon või liikmesriigid kindlaks määrata muid tegevusi, mis aitavad kaasa Euroopa aasta eesmärkide saavutamisele ja lubada Euroopa aasta nimetuse kasutamist nende tegevuste edendamisel, kui need aitavad kaasa artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamisele.

Artikkel 4

Kooskõlastamine riiklikul tasandil

Iga liikmesriik määrab riikliku koordinaatori, kes korraldab liikmesriigi osalemist Euroopa aasta tegevuses. Koordinaator tagab liikmesriigi tasandil Euroopa aastaga seotud tegevuste kooskõlastamise.

Artikkel 5

Kooskõlastamine Euroopa tasandil

Komisjon korraldab riiklike koordinaatorite kokkusaamisi, et kooskõlastada Euroopa tasandil Euroopa aasta rakendamist ja vahetada teavet selle rakendamisest riiklikul tasandil.

Artikkel 6

Rahastamine

Euroopa aasta kaasrahastamine on Euroopa tasandi tegevuste puhul kooskõlas nende aastaste või mitmeaastaste prioriteetide ja eeskirjadega, mida kohaldatakse käimasolevate programmide suhtes, eelkõige hariduse ja koolituse valdkonnas. Võimaluse korral võivad Euroopa aastat toetada ka kultuuri, teabevahetust, ettevõtlust, ühtekuuluvust, maaelu arengut, teadusuuringuid ja infoühiskonda käsitlevad programmid.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 8

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 16. detsember 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

B. LE MAIRE

---

(1)  9. juuli 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT C 257, 9.10.2008, lk 46.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 20. novembri 2008. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  EÜT C 163, 9.7.2002, lk 1.

4

(5)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

5

---

| 24.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/118 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/118

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1351/2008/EÜ,

16. detsember 2008,

millega kehtestatakse mitmeaastane ühenduse programm Internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 153,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Interneti ja teiste kommunikatsioonitehnoloogiate, näiteks mobiiltelefonide kasutamise kasv on Euroopa Liidus jätkuvalt märkimisväärne ning see pakub kõikidele kodanikele muu hulgas suurepäraseid osalus-, suhtlemis- ja loomevõimalusi. Siiski varitsevad lapsi jätkuvalt ohud ja esineb tehnoloogia kuritarvitamist ning muutuvate tehnoloogiate ja sotsiaalse käitumise tulemusena tekivad uued ohud ja väärkohtlemise viisid. ELi tasandil tuleks võtta meetmeid, et kaitsta laste kehalist, vaimset ja moraalset puutumatust, mida võib rikkuda nende ligipääs ebasobiva sisuga materjalile. Selleks et edendada Interneti ja teiste kommunikatsioonitehnoloogiate pakutavate võimaluste ja hüvede kasutamist, on tarvis ka uusi meetmeid nende kasutamise turvalisuse suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Interneti ja teiste kommunikatsioonitehnoloogiate, näiteks mobiiltelefonide kasutamise kasv on Euroopa Liidus jätkuvalt märkimisväärne ning see pakub kõikidele kodanikele muu hulgas suurepäraseid osalus-, suhtlemis- ja loomevõimalusi. Siiski varitsevad lapsi jätkuvalt ohud ja esineb tehnoloogia kuritarvitamist ning muutuvate tehnoloogiate ja sotsiaalse käitumise tulemusena tekivad uued ohud ja väärkohtlemise viisid. ELi tasandil tuleks võtta meetmeid, et kaitsta laste kehalist, vaimset ja moraalset puutumatust, mida võib rikkuda nende ligipääs ebasobiva sisuga materjalile. Selleks et edendada Interneti ja teiste kommunikatsioonitehnoloogiate pakutavate võimaluste ja hüvede kasutamist, on tarvis ka uusi meetmeid nende kasutamise turvalisuse suurendamiseks.

| (2) | Lissaboni strateegiat edasi arendava komisjoni teatise „i2010 – Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest” (KOM(2005) 0229) eesmärk on ühtlustada komisjoni infoühiskonna- ja meediapoliitikat, et suurendada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate panust liikmesriikide majandusse. Üheks eesmärgiks on taskukohast ja turvalist lairibasidet, suuremahulist ja mitmekesist infosisu ning digitaalteenuseid pakkuva Euroopa ühtse teaberuumi loomine. |
| --- | --- |

(2)

Lissaboni strateegiat edasi arendava komisjoni teatise „i2010 – Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest” (KOM(2005) 0229) eesmärk on ühtlustada komisjoni infoühiskonna- ja meediapoliitikat, et suurendada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate panust liikmesriikide majandusse. Üheks eesmärgiks on taskukohast ja turvalist lairibasidet, suuremahulist ja mitmekesist infosisu ning digitaalteenuseid pakkuva Euroopa ühtse teaberuumi loomine.

| (3) | Infoühiskonna digitaalsisuga seotud probleeme käsitlev ühenduse õigusraamistik sisaldab alaealiste kaitset, (3) eraelu kaitset (4) ja vahendusteenuste osutajate vastutust (5) käsitlevaid sätteid. Nõukogu 22. detsembri 2003. aasta raamotsuses 2004/68/JSK (laste seksuaalse ekspluateerimise ja lapsporno vastu võitlemise kohta) (6) on liikmesriikidele sätestatud miinimumnõuded kuritegude ja asjakohaste karistuste kindlaksmääramisel. Nõukogu 24. septembri 1998. aasta soovitusele 98/560/EÜ (Euroopa audiovisuaal- ja teabeteenuste sektori konkurentsivõime suurendamise kohta riiklike raamistike edendamise teel, mille eesmärk on saavutada võrreldav ja tõhus alaealiste ja inimväärikuse kaitse) (7) toetuvas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta soovituses 2006/952/EÜ (alaealiste ja inimväärikuse kaitse ning vastulause esitamise õiguse kohta seoses Euroopa audiovisuaalsete ja online-teabe teenuste sektori konkurentsivõimega) (8) on sätestatud riikliku iseregulatsiooni arendamise suunised ning laiendatud soovituse ulatust, nii et see hõlmab meediaoskust, reguleerivate ning enese- ja kaasregulatsiooni organite vahelist koostööd ning kogemuste ja parimate tavade vahetamist ning diskrimineerimise vastu võitlemise meetmeid kõikides meediakanalites. |
| --- | --- |

(3)

Infoühiskonna digitaalsisuga seotud probleeme käsitlev ühenduse õigusraamistik sisaldab alaealiste kaitset, (3) eraelu kaitset (4) ja vahendusteenuste osutajate vastutust (5) käsitlevaid sätteid. Nõukogu 22. detsembri 2003. aasta raamotsuses 2004/68/JSK (laste seksuaalse ekspluateerimise ja lapsporno vastu võitlemise kohta) (6) on liikmesriikidele sätestatud miinimumnõuded kuritegude ja asjakohaste karistuste kindlaksmääramisel. Nõukogu 24. septembri 1998. aasta soovitusele 98/560/EÜ (Euroopa audiovisuaal- ja teabeteenuste sektori konkurentsivõime suurendamise kohta riiklike raamistike edendamise teel, mille eesmärk on saavutada võrreldav ja tõhus alaealiste ja inimväärikuse kaitse) (7) toetuvas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta soovituses 2006/952/EÜ (alaealiste ja inimväärikuse kaitse ning vastulause esitamise õiguse kohta seoses Euroopa audiovisuaalsete ja online-teabe teenuste sektori konkurentsivõimega) (8) on sätestatud riikliku iseregulatsiooni arendamise suunised ning laiendatud soovituse ulatust, nii et see hõlmab meediaoskust, reguleerivate ning enese- ja kaasregulatsiooni organite vahelist koostööd ning kogemuste ja parimate tavade vahetamist ning diskrimineerimise vastu võitlemise meetmeid kõikides meediakanalites.

| (4) | Jätkuvalt on vaja võtta meetmeid nii lapsi kahjustada võiva, eriti pornograafilise materjali, kui ka ebaseadusliku infosisu, eriti laste väärkohtlemist kajastavate materjalide suhtes. Samuti on jätkuvalt vaja võtta meetmeid, et ennetada laste langemist sellise kahjuliku ja ebaseadusliku tegevuse ohvriks, mis kahjustab neid füüsiliselt ja vaimselt, ning laste ahvatlemist selliseid ennast ja teisi kahjustavaid tegevusi imiteerima. Erilisi jõupingutusi tuleks teha selleks, et leida lahendusi vältimaks täiskasvanu info- ja sidetehnoloogiate kaudu edastatavaid ettepanekuid lapsega kohtumiseks seksuaalse väärkohtlemise või teiste seksuaalkuritegude toime panemise eesmärgil, pöörates samal ajal erilist tähelepanu toetussüsteemile. |
| --- | --- |

(4)

Jätkuvalt on vaja võtta meetmeid nii lapsi kahjustada võiva, eriti pornograafilise materjali, kui ka ebaseadusliku infosisu, eriti laste väärkohtlemist kajastavate materjalide suhtes. Samuti on jätkuvalt vaja võtta meetmeid, et ennetada laste langemist sellise kahjuliku ja ebaseadusliku tegevuse ohvriks, mis kahjustab neid füüsiliselt ja vaimselt, ning laste ahvatlemist selliseid ennast ja teisi kahjustavaid tegevusi imiteerima. Erilisi jõupingutusi tuleks teha selleks, et leida lahendusi vältimaks täiskasvanu info- ja sidetehnoloogiate kaudu edastatavaid ettepanekuid lapsega kohtumiseks seksuaalse väärkohtlemise või teiste seksuaalkuritegude toime panemise eesmärgil, pöörates samal ajal erilist tähelepanu toetussüsteemile.

| (5) | Tuleks ka võtta meetmeid, et vältida laste ohvristamist ähvarduste, ahistamise ja alavääristamise teel Interneti ja/või interaktiivsete digitaaltehnoloogiate, sh mobiiltelefonide kaudu. |
| --- | --- |

(5)

Tuleks ka võtta meetmeid, et vältida laste ohvristamist ähvarduste, ahistamise ja alavääristamise teel Interneti ja/või interaktiivsete digitaaltehnoloogiate, sh mobiiltelefonide kaudu.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. jaanuari 1999. aasta otsuses nr 276/1999/EÜ (millega võetakse vastu ühenduse mitmeaastane tegevuskava Interneti ja uute sidustehnoloogiate ohutu kasutamise edendamiseks, et eelkõige laste ja alaealiste kaitseks võidelda ebaseadusliku ja kahjuliku infosisu vastu) (9) (turvalisema Interneti tegevuskava 1998-2004), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta otsuses nr 854/2005/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse mitmeaastane programm Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamiseks) (10) (programm „Safer Internet plus” 2005–2008), on sätestatud ühendusepoolne rahastamine, mis on edukalt soodustanud eri algatusi ning andnud Euroopa lisaväärtust, nagu on näidanud Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Regioonide Komiteele esitatud programmihinnangud (KOM(2001) 0690; KOM(2003) 0653; KOM(2006) 0663). |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. jaanuari 1999. aasta otsuses nr 276/1999/EÜ (millega võetakse vastu ühenduse mitmeaastane tegevuskava Interneti ja uute sidustehnoloogiate ohutu kasutamise edendamiseks, et eelkõige laste ja alaealiste kaitseks võidelda ebaseadusliku ja kahjuliku infosisu vastu) (9) (turvalisema Interneti tegevuskava 1998-2004), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta otsuses nr 854/2005/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse mitmeaastane programm Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamiseks) (10) (programm „Safer Internet plus” 2005–2008), on sätestatud ühendusepoolne rahastamine, mis on edukalt soodustanud eri algatusi ning andnud Euroopa lisaväärtust, nagu on näidanud Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Regioonide Komiteele esitatud programmihinnangud (KOM(2001) 0690; KOM(2003) 0653; KOM(2006) 0663).

| (7) | Lisaks eelmiste programmide hindamise tulemustele on mitmed Eurobaromeetri uuringud ja avalikud arutelud selgelt näidanud vajadust säilitada ebaseadusliku sisuga materjalidest teatamise ning liikmesriikides teadlikkuse suurendamise meetmed. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks eelmiste programmide hindamise tulemustele on mitmed Eurobaromeetri uuringud ja avalikud arutelud selgelt näidanud vajadust säilitada ebaseadusliku sisuga materjalidest teatamise ning liikmesriikides teadlikkuse suurendamise meetmed.

| (8) | Käesoleva otsusega kehtestatud programmi eesmärk peaks muu hulgas olema hariva sisuga materjalide loomine vanematele, hooldajatele, õpetajatele ja haridustöötajatele. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega kehtestatud programmi eesmärk peaks muu hulgas olema hariva sisuga materjalide loomine vanematele, hooldajatele, õpetajatele ja haridustöötajatele.

| (9) | Tehnoloogia areng, muutused täiskasvanute ja laste Interneti ja teiste kommunikatsioonitehnoloogiate kasutamise harjumustes, ning sotsiaalse käitumise muutumine on kaasa toonud uued lapsi varitsevad ohud. Tõhusate meetmete väljatöötamiseks kasutatavat teadmistebaasi on vaja täiendada, et nimetatud muutusi paremini mõista. Meetmeid ja tegevusi tuleks eri viisil ja üksteist täiendavalt omavahel kombineerida: näiteks meetmete võtmine turvalise ja vastutustundliku Interneti-kasutuse edendamiseks, tugitehnoloogiate edasiarendamine, üldtunnustatud käitumisnorme koondavate tegevusjuhendite tarvis parimate tavade levitamine või tööstusharuga koostöö tegemine nende juhendite kokkulepitud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(9)

Tehnoloogia areng, muutused täiskasvanute ja laste Interneti ja teiste kommunikatsioonitehnoloogiate kasutamise harjumustes, ning sotsiaalse käitumise muutumine on kaasa toonud uued lapsi varitsevad ohud. Tõhusate meetmete väljatöötamiseks kasutatavat teadmistebaasi on vaja täiendada, et nimetatud muutusi paremini mõista. Meetmeid ja tegevusi tuleks eri viisil ja üksteist täiendavalt omavahel kombineerida: näiteks meetmete võtmine turvalise ja vastutustundliku Interneti-kasutuse edendamiseks, tugitehnoloogiate edasiarendamine, üldtunnustatud käitumisnorme koondavate tegevusjuhendite tarvis parimate tavade levitamine või tööstusharuga koostöö tegemine nende juhendite kokkulepitud eesmärkide saavutamiseks.

| (10) | Programm peaks täiendavalt toetama meetmeid, mis edendaksid positiivse sisu loomist laste jaoks. |
| --- | --- |

(10)

Programm peaks täiendavalt toetama meetmeid, mis edendaksid positiivse sisu loomist laste jaoks.

| (11) | Uutest tehnoloogiatest ja massiteabevahendite uuendustest tingitud muutuva meediamaastiku tõttu on vaja õpetada nii lastele kui ka vanematele, hooldajatele, õpetajatele ja haridustöötajatele online-teabeteenuste turvalist ja tõhusat kasutamist. |
| --- | --- |

(11)

Uutest tehnoloogiatest ja massiteabevahendite uuendustest tingitud muutuva meediamaastiku tõttu on vaja õpetada nii lastele kui ka vanematele, hooldajatele, õpetajatele ja haridustöötajatele online-teabeteenuste turvalist ja tõhusat kasutamist.

| (12) | Tuleks teha jõupingutusi, et kaitsta lapsi, töötades välja näiteks tõhusaid vanuse kontrollimise süsteeme ja vabatahtlikke sertifitseerimismärgiseid. |
| --- | --- |

(12)

Tuleks teha jõupingutusi, et kaitsta lapsi, töötades välja näiteks tõhusaid vanuse kontrollimise süsteeme ja vabatahtlikke sertifitseerimismärgiseid.

| (13) | Probleemi ülemaailmset iseloomu arvesse võttes on rahvusvaheline koostöö esmatähtis. Ebaseaduslikke materjale võidakse toota ühes riigis ja hoida teises riigis asuvas serveris, kuid vaadata ja alla laadida võidakse neid kõikjal maailmas. Rahvusvahelist koostööd, mida on soodustanud ühenduse võrgustikud, tuleks tugevdada, et lapsi kolmandaid riike hõlmavate piiriüleste ohtude eest paremini kaitsta. Parimate tavade vahetamine Euroopa organisatsioonide ja mujal maailmas asuvate organisatsioonide vahel võib olla vastastikku kasulik. |
| --- | --- |

(13)

Probleemi ülemaailmset iseloomu arvesse võttes on rahvusvaheline koostöö esmatähtis. Ebaseaduslikke materjale võidakse toota ühes riigis ja hoida teises riigis asuvas serveris, kuid vaadata ja alla laadida võidakse neid kõikjal maailmas. Rahvusvahelist koostööd, mida on soodustanud ühenduse võrgustikud, tuleks tugevdada, et lapsi kolmandaid riike hõlmavate piiriüleste ohtude eest paremini kaitsta. Parimate tavade vahetamine Euroopa organisatsioonide ja mujal maailmas asuvate organisatsioonide vahel võib olla vastastikku kasulik.

| (14) | Kõik liikmesriigid on ratifitseerinud 20. novembri 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mille kohaselt peavad allakirjutanud riigid võtma mis tahes siseriiklikke, kahepoolseid ja mitmepoolseid meetmeid, mis on vajalikud igasuguse laste ekspluateerimise ärahoidmiseks, ning võtma mis tahes seadusandlikke, administratiivseid ja muid meetmeid, mida on vaja konventsioonis esitatud õiguste tagamiseks, vajaduse korral rahvusvahelise koostöö kaudu. |
| --- | --- |

(14)

Kõik liikmesriigid on ratifitseerinud 20. novembri 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mille kohaselt peavad allakirjutanud riigid võtma mis tahes siseriiklikke, kahepoolseid ja mitmepoolseid meetmeid, mis on vajalikud igasuguse laste ekspluateerimise ärahoidmiseks, ning võtma mis tahes seadusandlikke, administratiivseid ja muid meetmeid, mida on vaja konventsioonis esitatud õiguste tagamiseks, vajaduse korral rahvusvahelise koostöö kaudu.

| (15) | Meetmed, mida komisjon on volitatud vastu võtma talle käesoleva otsusega antud rakendusvolituste kohaselt, on põhimõtteliselt korraldusmeetmed, mis on seotud oluliselt eelarvet mõjutava programmi rakendamisega nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (11) artikli 2 punkti a tähenduses. Seega tuleks sellised meetmed vastu võtta nimetatud otsuse artiklis 4 sätestatud korralduskomitee menetluse kohaselt. |
| --- | --- |

(15)

Meetmed, mida komisjon on volitatud vastu võtma talle käesoleva otsusega antud rakendusvolituste kohaselt, on põhimõtteliselt korraldusmeetmed, mis on seotud oluliselt eelarvet mõjutava programmi rakendamisega nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (11) artikli 2 punkti a tähenduses. Seega tuleks sellised meetmed vastu võtta nimetatud otsuse artiklis 4 sätestatud korralduskomitee menetluse kohaselt.

| (16) | Komisjon peaks tagama seonduvate ühenduse algatuste ja programmide vastastikuse täiendavuse ja koostoime. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon peaks tagama seonduvate ühenduse algatuste ja programmide vastastikuse täiendavuse ja koostoime.

| (17) | Käesolevas otsuses sätestatakse programmi rakendamiseks rahastamispakett, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (12) punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(17)

Käesolevas otsuses sätestatakse programmi rakendamiseks rahastamispakett, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (12) punkti 37 tähenduses.

| (18) | Kuna käsitletavate küsimuste riikidevahelist iseloomu arvestades ei suuda liikmesriigid käesoleva otsuse eesmärke piisavalt saavutada ning meetmete üleeuroopalise ulatuse ja toime tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(18)

Kuna käsitletavate küsimuste riikidevahelist iseloomu arvestades ei suuda liikmesriigid käesoleva otsuse eesmärke piisavalt saavutada ning meetmete üleeuroopalise ulatuse ja toime tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (19) | Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid, eriti selle artikli 3 lõiget 1 ning artikleid 7, 8 ja 24, |
| --- | --- |

(19)

Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid, eriti selle artikli 3 lõiget 1 ning artikleid 7, 8 ja 24,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Programmi eesmärk

1.   Käeoleva otsusega kehtestatakse ühenduse programm Interneti ja uute kommunikatsioonitehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamiseks, eriti juhul, kui kasutajaks on lapsed, ning võrgukeskkonnas levivate ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku tegevuse vastu võitlemiseks.

Programmi nimetus on „Turvalisema Interneti programm” („programm”).

2.   Nähakse ette järgmised tegevussuunised:

| a) | üldsuse teadlikkuse tagamine; |
| --- | --- |

a)

üldsuse teadlikkuse tagamine;

| b) | võitlus ebaseadusliku sisuga materjalide ja Internetis leviva kahjuliku tegevusega; |
| --- | --- |

b)

võitlus ebaseadusliku sisuga materjalide ja Internetis leviva kahjuliku tegevusega;

| c) | turvalisema võrgukeskkonna edendamine; |
| --- | --- |

c)

turvalisema võrgukeskkonna edendamine;

| d) | teadmistebaasi loomine. |
| --- | --- |

d)

teadmistebaasi loomine.

Nimetatud tegevussuundades rakendatavad meetmed on sätestatud I lisas.

Programmi rakendatakse vastavalt III lisale.

3.   Käesolevas otsuses tähendab mõiste „lapsed” alla 18-aastaseid isikuid, välja arvatud juhul, kui nendele isikutele antakse asjaomase siseriikliku õigusega teatavatel tingimustel täielik teovõime enne seda vanust.

Artikkel 2

Osalemine

1.   Programm on osalemiseks avatud juriidilistele isikutele, mis on asutatud:

| a) | liikmesriikides; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikides;

| b) | Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepinguosalistes Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riikides EMP lepingus sätestatud tingimustel; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepinguosalistes Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riikides EMP lepingus sätestatud tingimustel;

| c) | sellistes ühinevates riikides ja kandidaatriikides, kes saavad abi ühinemiseelse strateegia raames, kooskõlas üldpõhimõtete ja tingimustega, mis on ette nähtud raamlepingus ja assotsiatsiooninõukogu otsustes nende riikide ühenduse programmides osalemise kohta; |
| --- | --- |

c)

sellistes ühinevates riikides ja kandidaatriikides, kes saavad abi ühinemiseelse strateegia raames, kooskõlas üldpõhimõtete ja tingimustega, mis on ette nähtud raamlepingus ja assotsiatsiooninõukogu otsustes nende riikide ühenduse programmides osalemise kohta;

| d) | Lääne-Balkani riikides ja Euroopa naabruspoliitika partnerriikides kooskõlas korraga, mis kehtestatakse nende riikide ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevate raamlepingute alusel; |
| --- | --- |

d)

Lääne-Balkani riikides ja Euroopa naabruspoliitika partnerriikides kooskõlas korraga, mis kehtestatakse nende riikide ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevate raamlepingute alusel;

| e) | ühendusega rahvusvahelise lepingu sõlminud kolmandates riikides, kui asjaomane riik toetab vastavalt nimetatud lepingu tingimustele või selle alusel programmi rahaliselt. |
| --- | --- |

e)

ühendusega rahvusvahelise lepingu sõlminud kolmandates riikides, kui asjaomane riik toetab vastavalt nimetatud lepingu tingimustele või selle alusel programmi rahaliselt.

2.   Samuti on see osalemiseks avatud lõike 1 punktides b kuni e nimetamata kolmandates riikides asutatud juriidilistele isikutele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele III lisas sätestatud tingimustel.

Artikkel 3

Komisjoni pädevus

1.   Komisjon vastutab programmi rakendamise eest.

2.   Komisjon koostab käesoleva otsuse alusel iga-aastased tööprogrammid.

3.   Programmi rakendamisel tagab komisjon tihedas koostöös liikmesriikidega programmi üldise kooskõla muude asjaomaste ühenduse poliitikavaldkondade, programmide ja meetmetega ning täiendab neid.

4.   Järgmisi toiminguid teeb komisjon artikli 4 lõikes 2 sätestatud korras:

| a) | iga-aastaste tööprogrammide vastuvõtmine ja muutmine, sh rahvusvahelise koostöö prioriteetsete valdkondade kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

a)

iga-aastaste tööprogrammide vastuvõtmine ja muutmine, sh rahvusvahelise koostöö prioriteetsete valdkondade kindlaksmääramine;

| b) | hinnangu andmine projektidele, mis esitatakse ühenduse rahastamist käsitlevate ettepanekute esitamiskutsete järgselt, kui ühenduse panus on hinnanguliselt 500 000 EURi või rohkem; |
| --- | --- |

b)

hinnangu andmine projektidele, mis esitatakse ühenduse rahastamist käsitlevate ettepanekute esitamiskutsete järgselt, kui ühenduse panus on hinnanguliselt 500 000 EURi või rohkem;

| c) | programmi hindamise meetmete rakendamine. |
| --- | --- |

c)

programmi hindamise meetmete rakendamine.

5.   Komisjon teavitab artiklis 4 nimetatud komiteed programmi rakendamisel tehtud edusammudest. Eelkõige teavitab komisjon nimetatud komiteed viivitamata kõigist tehtud valikutest seoses teemadega, mis jäävad käesoleva artikli lõike 4 reguleerimisalast välja.

Artikkel 4

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

Artikkel 5

Järelevalve ja hindamine

1.   Ühenduse toetuse tulemusliku kasutamise kindlustamiseks tagab komisjon, et käesoleva otsuse kohased toimingud tuleb eelnevalt heaks kiita, nende puhul tuleb kasutada järelevalvet ja neile tuleb anda järelhinnang.

2.   Komisjon teostab käesoleva programmi alusel rakendatavate projektide järelevalvet.

3.   Komisjon hindab projektide teostamise viisi ja mõju, et kindlaks teha, kas esialgsed eesmärgid on saavutatud.

4.   Hiljemalt 24. juuni 2011 esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande artikli 1 lõikes 2 osutatud tegevussuuniste rakendamise kohta.

5.   Komisjon esitab programmi lõpus lõpliku hindamisaruande.

Artikkel 6

Rahastamissätted

1.   Programm hõlmab viieaastast ajavahemikku, mis algab 1. jaanuaril 2009.

2.   Programmi rakendamise rahastamispakett ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2013 on 55 000 000 EURi.

3.   Eelarvepädev institutsioon kinnitab ajavahemiku 2009 kuni 2013 iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.

4.   Kulude suunav jaotus on esitatud II lisas.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Strasbourg, 16. detsember 2008

Euroopa Parlamendi nimel

H.-G. PÖTTERING

president

Nõukogu nimel

B. LE MAIRE

eesistuja

---

(1)  ELT C 224, 30.8.2008, lk 61.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 9. detsembri 2008. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiiv 2007/65/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 332, 18.12.2007, lk 27).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/31/EÜ, infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1).

5

(6)  ELT L 13, 20.1.2004, lk 44.

6

(7)  EÜT L 270, 7.10.1998, lk 48.

7

(8)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 72.

8

(9)  EÜT L 33, 6.2.1999, lk 1.

9

(10)  ELT L 149, 11.6.2005, lk 1.

10

(11)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

11

(12)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

12

---

I LISA

MEETMED

Sissejuhatus

Programmi eesmärk on Interneti ja teiste kommunikatsioonitehnoloogiate („sidustehnoloogiad”) turvalisema kasutamise edendamine, kasutajate, eriti laste, vanemate, hooldajate, õpetajate ja haridustöötajate harimine selles osas, ning võrgukeskkonnas levivate ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku tegevuse vastu võitlemine.

Nimetatud eesmärgi saavutamiseks keskendub programm lõppkasutajate, eelkõige laste, vanemate, hooldajate, õpetajate ja haridustöötajate praktilisele abistamisele, soodustades erinevate huvirühmade koostööd.

Programmi üldeesmärk on edendada sidustehnoloogiate turvalisemat kasutamist, eriti kui kasutajaks on lapsed, edendada turvalist võrgukeskkonda, vähendada võrgus levivate ebaseadusliku sisuga materjalide hulka, võidelda võimaliku võrgus toimuva kahjuliku tegevusega (sh laste psühholoogiline manipuleerimine seksuaalse väärkohtlemise eesmärgil ja kontakti otsimine seksuaalse väärkohtlemise eesmärgil, elektrooniline ahistamine ja elektroonilised failid, mis näitavad füüsilist ja/või psühholoogilist ründamist) ning tagada üldsuse teadlikkus võrgus varitsevatest ohtudest ja ettevaatusabinõudest, samuti välja arendada headel tavadel põhinevaid õppevahendeid.

Ohtudele tervikliku lähenemisviisi tagamiseks juhtudel, kui materjale ja teenuseid võidakse kasutada nii võrgus kui ka väljaspool seda, näiteks videomängude puhul, võib programm hõlmata mõlemat liiki juurdepääsu ja kasutamist.

Programmi rakendatakse nelja üldise tegevussuunise kaudu.

1)   Üldsuse teadlikkuse tagamine

Meetmete eesmärk on suurendada üldsuse, eriti laste, vanemate, hooldajate, õpetajate ja haridustöötajate teadlikkust sidustehnoloogiate kasutamise võimalustest ja sellega seotud ohtudest ning võrgukeskkonnas turvalisuse tagamise vahenditest. Nendes käsitletakse samuti võimalusi ja ohte seoses teenustega, mis kasutavad uusi andmeedastusplatvorme, nagu audiovisuaalteenused, mis kasutavad mobiilisidevõrke. Vajaduse korral tuleks teabevahendid teha kättesaadavaks mitmekeelsetes redaktsioonides. Peamised kavandatavad meetmed on järgmised:

| 1. | Üldsuse teadlikkuse suurendamine ja teabe levitamine sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise kohta.
  Meetmetega suurendatakse koordineeritud viisil üldsuse teadlikkust kogu Euroopa Liidus, edastades positiivse sõnumi info- ja sidetehnoloogia laiema ja intensiivsema kasutamise võimaluste kohta, andes samal ajal piisavalt teavet ohtude ja ohtudega võitlemise meetodite kohta. Meetmeid ergutatakse eesmärgiga võimaldada lastel sidustehnoloogiaid vastutustundlikult kasutada, eriti meediakirjaoskuse või meediahariduse programmide abil. Meetmed toetavad teadlikkust suurendava teabe kulutõhusat edastamist laiale kasutajate ringile, näiteks massimeediaga tehtava koostöö kaudu, kasutaja loodud sisu edastamisega Internetis ja haridussüsteemi kaudu. Meetodid sõnumite edastamiseks ja esitamiseks kohandatakse vastavalt erinevatele sihtrühmadele (erinevad laste vanuserühmad ja nende vanemad, hooldajad, õpetajad ja haridustöötajad). |
| --- | --- |

1.

Üldsuse teadlikkuse suurendamine ja teabe levitamine sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise kohta.

Meetmetega suurendatakse koordineeritud viisil üldsuse teadlikkust kogu Euroopa Liidus, edastades positiivse sõnumi info- ja sidetehnoloogia laiema ja intensiivsema kasutamise võimaluste kohta, andes samal ajal piisavalt teavet ohtude ja ohtudega võitlemise meetodite kohta. Meetmeid ergutatakse eesmärgiga võimaldada lastel sidustehnoloogiaid vastutustundlikult kasutada, eriti meediakirjaoskuse või meediahariduse programmide abil. Meetmed toetavad teadlikkust suurendava teabe kulutõhusat edastamist laiale kasutajate ringile, näiteks massimeediaga tehtava koostöö kaudu, kasutaja loodud sisu edastamisega Internetis ja haridussüsteemi kaudu. Meetodid sõnumite edastamiseks ja esitamiseks kohandatakse vastavalt erinevatele sihtrühmadele (erinevad laste vanuserühmad ja nende vanemad, hooldajad, õpetajad ja haridustöötajad).

| 2. | Selliste kontaktpunktide loomine, kust lapsevanemad ja lapsed saavad vastuseid küsimustele, kuidas tagada enda turvalisus võrgus, sealhulgas nõuandeid, kuidas tulla toime seksuaalse väärkohtlemise eesmärgil lapsega kontakti otsimise püüete ja küberkiusamisega.
  Meetmete eesmärk on anda kasutajatele võimalus teadlike ja vastutustundlike valikute tegemiseks, milleks antakse neile asjakohast teavet ning nõu ettevaatusabinõude kohta, millega tagada enda turvalisus võrgus. |
| --- | --- |

2.

Selliste kontaktpunktide loomine, kust lapsevanemad ja lapsed saavad vastuseid küsimustele, kuidas tagada enda turvalisus võrgus, sealhulgas nõuandeid, kuidas tulla toime seksuaalse väärkohtlemise eesmärgil lapsega kontakti otsimise püüete ja küberkiusamisega.

Meetmete eesmärk on anda kasutajatele võimalus teadlike ja vastutustundlike valikute tegemiseks, milleks antakse neile asjakohast teavet ning nõu ettevaatusabinõude kohta, millega tagada enda turvalisus võrgus.

| 3. | Tõhusate ja tasuvate teadlikkuse suurendamise meetodite ja vahendite loomise soodustamine.
  Meetmete eesmärk on täiustada asjakohaseid teadlikkuse suurendamise meetodeid ja vahendeid, et muuta need pikemas perspektiivis tõhusamaks ja tasuvamaks. |
| --- | --- |

3.

Tõhusate ja tasuvate teadlikkuse suurendamise meetodite ja vahendite loomise soodustamine.

Meetmete eesmärk on täiustada asjakohaseid teadlikkuse suurendamise meetodeid ja vahendeid, et muuta need pikemas perspektiivis tõhusamaks ja tasuvamaks.

| 4. | Parimate tavade vahetamise ja piiriülese koostöö tagamine ELi tasandil.
  Võetakse meetmeid, et tagada tõhus piiriülene koostöö ning parimate tavade, vahendite, meetodite, kogemuste ja teabe vahetamine ELis. |
| --- | --- |

4.

Parimate tavade vahetamise ja piiriülese koostöö tagamine ELi tasandil.

Võetakse meetmeid, et tagada tõhus piiriülene koostöö ning parimate tavade, vahendite, meetodite, kogemuste ja teabe vahetamine ELis.

| 5. | Parimate tavade vahetamise ja koostöö tagamine rahvusvahelisel tasandil.
  Meetmete eesmärk on edendada koostööd ning parimate tavade, vahendite, meetodite, kogemuste ja teabe vahetamist rahvusvahelisel tasandil, et soodustada ühtseid lähenemisviise ja töömeetodeid ning muuta ülemaailmsed algatused tõhusamaks, tasuvamaks ja ulatuslikumaks. |
| --- | --- |

5.

Parimate tavade vahetamise ja koostöö tagamine rahvusvahelisel tasandil.

Meetmete eesmärk on edendada koostööd ning parimate tavade, vahendite, meetodite, kogemuste ja teabe vahetamist rahvusvahelisel tasandil, et soodustada ühtseid lähenemisviise ja töömeetodeid ning muuta ülemaailmsed algatused tõhusamaks, tasuvamaks ja ulatuslikumaks.

2)   Võitlus ebaseadusliku sisuga materjalide ja Internetis leviva kahjuliku tegevusega

Meetmete eesmärk on vähendada Internetis ringlevate ebaseadusliku sisuga materjalide mahtu ning tõhusalt võidelda võrgus toimuva kahjuliku tegevusega, sealjuures keskendutakse eriti laste seksuaalset väärkohtlemist kajastavatele materjalidele, seksuaalse väärkohtlemise eesmärgil kontakti otsimisele ja küberkiusamisele. Peamised kavandatavad meetmed on järgmised:

| 1. | Üldsuse jaoks selliste kontaktpunktide ja vihjeliinide loomine ning nende tegevuse edendamine, kuhu saab teatada võrgus levivatest ebaseadusliku sisuga materjalidest ja toimuvast kahjulikust tegevusest.
  Meetmed tagavad, et need kontaktpunktid on tõhusad ja üldsusele kättesaadavad ning tihedalt seotud teiste siseriiklike asutustega (eeskätt küberkuritegudevastaste politseiüksustega); ELi tasandil tuleks teha koostööd, et lahendada piiriüleseid probleeme ja vahetada parimaid tavasid. Samuti annavad need kontaktpunktid avalikkusele vajalikku informatsiooni, kuidas teatada ebaseaduslikest materjalidest ja hinnata online-teabeteenuste sisu, mis võib kahjustada laste kehalist, vaimset või moraalset puutumatust. |
| --- | --- |

1.

Üldsuse jaoks selliste kontaktpunktide ja vihjeliinide loomine ning nende tegevuse edendamine, kuhu saab teatada võrgus levivatest ebaseadusliku sisuga materjalidest ja toimuvast kahjulikust tegevusest.

Meetmed tagavad, et need kontaktpunktid on tõhusad ja üldsusele kättesaadavad ning tihedalt seotud teiste siseriiklike asutustega (eeskätt küberkuritegudevastaste politseiüksustega); ELi tasandil tuleks teha koostööd, et lahendada piiriüleseid probleeme ja vahetada parimaid tavasid. Samuti annavad need kontaktpunktid avalikkusele vajalikku informatsiooni, kuidas teatada ebaseaduslikest materjalidest ja hinnata online-teabeteenuste sisu, mis võib kahjustada laste kehalist, vaimset või moraalset puutumatust.

| 2. | Võitlemine kahjuliku tegevuse, eriti küberkiusamise ja seksuaalse väärkohtlemise eesmärgil kontakti otsimisega. Meetmete eesmärk on võidelda olukordadega, kus täiskasvanu püüab lapsega Internetis sõbraks saada, et teda seksuaalselt väärkohelda, ning küberkiusamisega.
  Meetmed tegelevad nimetatud tegevustega seotud tehniliste, psühholoogiliste ja sotsioloogiliste probleemidega ning soodustavad sidusrühmade vahelist koostööd ja kooskõlastamist. |
| --- | --- |

2.

Võitlemine kahjuliku tegevuse, eriti küberkiusamise ja seksuaalse väärkohtlemise eesmärgil kontakti otsimisega. Meetmete eesmärk on võidelda olukordadega, kus täiskasvanu püüab lapsega Internetis sõbraks saada, et teda seksuaalselt väärkohelda, ning küberkiusamisega.

Meetmed tegelevad nimetatud tegevustega seotud tehniliste, psühholoogiliste ja sotsioloogiliste probleemidega ning soodustavad sidusrühmade vahelist koostööd ja kooskõlastamist.

| 3. | Ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku tegevusega võitlemiseks ettenähtud tehniliste lahenduste rakendamisele kaasaaitamine ning lõppkasutajate teavitamine sellise tehnoloogia kasutamisviisidest.
  Meetmetega soodustatakse selliste sidusrühmadele käepäraseks, üldiseks ja eelkõige tasuta kasutamiseks mõeldud tõhusate tehniliste vahendite kavandamist, väljatöötamist või rakendamist ja/või edendamist, mis on ette nähtud ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku tegevusega võitlemiseks, ning samuti soodustatakse turvalise, vastutustundliku kasutuse edendamist teenuse osutajate poolt, et kaitsta lapsi ebaseaduslike ja kahjulike tegevuste eest. Sidusrühmi teavitatakse sellise tehnika olemasolust ja selle nõuetekohasest kasutamisest. Muu hulgas võiks kaaluda järgmiste meetmete võtmist:






  a) | võtta kasutusele teenuseosutajate kvaliteedimärk, et kasutajad saaksid hõlpsalt tuvastada, kas vastav teenuseosutaja on kohustunud järgima teatavat käitumiskoodeksit; |
| --- | --- | --- |

3.

Ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku tegevusega võitlemiseks ettenähtud tehniliste lahenduste rakendamisele kaasaaitamine ning lõppkasutajate teavitamine sellise tehnoloogia kasutamisviisidest.

Meetmetega soodustatakse selliste sidusrühmadele käepäraseks, üldiseks ja eelkõige tasuta kasutamiseks mõeldud tõhusate tehniliste vahendite kavandamist, väljatöötamist või rakendamist ja/või edendamist, mis on ette nähtud ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku tegevusega võitlemiseks, ning samuti soodustatakse turvalise, vastutustundliku kasutuse edendamist teenuse osutajate poolt, et kaitsta lapsi ebaseaduslike ja kahjulike tegevuste eest. Sidusrühmi teavitatakse sellise tehnika olemasolust ja selle nõuetekohasest kasutamisest. Muu hulgas võiks kaaluda järgmiste meetmete võtmist:

a)

võtta kasutusele teenuseosutajate kvaliteedimärk, et kasutajad saaksid hõlpsalt tuvastada, kas vastav teenuseosutaja on kohustunud järgima teatavat käitumiskoodeksit;

| b) | lõppkasutaja poolsete filtrite kasutamine, mis takistaks laste kehalist, vaimset ja moraalset puutumatust ohustava teabe edastamist sidustehnoloogiate abil; |
| --- | --- |

b)

lõppkasutaja poolsete filtrite kasutamine, mis takistaks laste kehalist, vaimset ja moraalset puutumatust ohustava teabe edastamist sidustehnoloogiate abil;

| c) | selliste meetmete toetamine ja propageerimine, mis edendaksid positiivse sisu loomist laste jaoks; |
| --- | --- |

c)

selliste meetmete toetamine ja propageerimine, mis edendaksid positiivse sisu loomist laste jaoks;

| d) | võtta eesmärgiks koostöös internetitööstusega välja töötatud vahendite tõhusust, mis võimaldavad õiguskaitseorganitel jälitada võrgu kurjategijaid. |
| --- | --- |

d)

võtta eesmärgiks koostöös internetitööstusega välja töötatud vahendite tõhusust, mis võimaldavad õiguskaitseorganitel jälitada võrgu kurjategijaid.

| 4. | Sidusrühmade koostöö ning teabe, kogemuste ja parimate tavade vahetamise edendamine riigi ja ELi tasandil.
  Meetmete eesmärk on parandada võrgus levivate ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku tegevusega kokku puutuvate sidusrühmade tegevuse kooskõlastamist ning soodustada kõnealuste sidusrühmade osalemist ja kaasamist. Eeskätt soodustavad meetmed rahvusvahelist kogemuste jagamist ja ideede ühiskasutust valitsuste, õiguskaitseorganite, vihjeliinide, pangandus-/finants-/krediitkaardiasutuste, väärkoheldud laste nõustamiskeskuste ja lastekaitseorganisatsioonide ning internetitööstuse vahel. |
| --- | --- |

4.

Sidusrühmade koostöö ning teabe, kogemuste ja parimate tavade vahetamise edendamine riigi ja ELi tasandil.

Meetmete eesmärk on parandada võrgus levivate ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku tegevusega kokku puutuvate sidusrühmade tegevuse kooskõlastamist ning soodustada kõnealuste sidusrühmade osalemist ja kaasamist. Eeskätt soodustavad meetmed rahvusvahelist kogemuste jagamist ja ideede ühiskasutust valitsuste, õiguskaitseorganite, vihjeliinide, pangandus-/finants-/krediitkaardiasutuste, väärkoheldud laste nõustamiskeskuste ja lastekaitseorganisatsioonide ning internetitööstuse vahel.

| 5. | Koostöö ning teabe ja kogemuste vahetamise edendamine rahvusvahelisel tasandil.
  Meetmete eesmärk on koostöö parandamine kolmandate riikidega, võrgus levivate ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku tegevusega võitlemise ühtlustamine rahvusvahelisel tasandil, laste väärkohtlemisega seotud materjalide andmebaaside sidemete koordineerimine liikmesriikide vahel ning ühtsete lähenemisviiside ja töömeetodite väljatöötamise toetamine. Meetmete eesmärk on eeskätt tiheda koostöö loomine riiklike ametiasutuste, politsei ja kontaktpunktide vahel. Võetakse meetmeid, et luua laste väärkohtlemise kohta teavet koguv ühine ELi andmebaas ja tagada selle andmebaasi seotus Euroopa Politseiametiga. |
| --- | --- |

5.

Koostöö ning teabe ja kogemuste vahetamise edendamine rahvusvahelisel tasandil.

Meetmete eesmärk on koostöö parandamine kolmandate riikidega, võrgus levivate ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku tegevusega võitlemise ühtlustamine rahvusvahelisel tasandil, laste väärkohtlemisega seotud materjalide andmebaaside sidemete koordineerimine liikmesriikide vahel ning ühtsete lähenemisviiside ja töömeetodite väljatöötamise toetamine. Meetmete eesmärk on eeskätt tiheda koostöö loomine riiklike ametiasutuste, politsei ja kontaktpunktide vahel. Võetakse meetmeid, et luua laste väärkohtlemise kohta teavet koguv ühine ELi andmebaas ja tagada selle andmebaasi seotus Euroopa Politseiametiga.

| 6. | Domeeninimeregistrite kaasamine koostöösse, juhul kui seda juba ei ole tehtud ning olemasoleva koostöö tugevdamine.
  Meetmete eesmärk on siseriiklikke õigusakte arvesse võttes täiendada olemasolevaid meetmeid, tõhustades liikmesriikides koostööd domeeninimeregistritega ning ergutades positiivsete suhete arendamist väljaspool ELi asuvate registritega, et võimaldada ebaseadusliku sisuga materjalide varasemat avastamist ning minimeerida laste seksuaalset väärkohtlemist kujutavate materjalide poolest tuntud veebisaitide ülevaloleku aega. |
| --- | --- |

6.

Domeeninimeregistrite kaasamine koostöösse, juhul kui seda juba ei ole tehtud ning olemasoleva koostöö tugevdamine.

Meetmete eesmärk on siseriiklikke õigusakte arvesse võttes täiendada olemasolevaid meetmeid, tõhustades liikmesriikides koostööd domeeninimeregistritega ning ergutades positiivsete suhete arendamist väljaspool ELi asuvate registritega, et võimaldada ebaseadusliku sisuga materjalide varasemat avastamist ning minimeerida laste seksuaalset väärkohtlemist kujutavate materjalide poolest tuntud veebisaitide ülevaloleku aega.

3)   Turvalisema võrgukeskkonna edendamine

Meetmed viivad kokku sidusrühmad eesmärgiga leida võimalusi võrgukeskkonna turvalisemaks muutmiseks ja laste kaitsmiseks kahjulike materjalide eest. Peamised kavandatavad meetmed on järgmised:

| 1. | Sidusrühmade koostöö ning teabe, kogemuste ja parimate tavade vahetamise edendamine.
  Meetmete eesmärk on parandada koostööd, ühtlustada lähenemisviise laste jaoks turvalisema võrgukeskkonna loomisele ning võimaldada parimate tavade ja töömeetodite vahetamist. Meetmete eesmärk on pakkuda sidusrühmadele avatud keskkonda, kus nad saavad arutada küsimusi, mis on seotud võrgukeskkonna turvalisemaks muutmisega ja laste kaitsmisega eri keskkondades levivate materjalide eest, mis võivad neid kahjustada. |
| --- | --- |

1.

Sidusrühmade koostöö ning teabe, kogemuste ja parimate tavade vahetamise edendamine.

Meetmete eesmärk on parandada koostööd, ühtlustada lähenemisviise laste jaoks turvalisema võrgukeskkonna loomisele ning võimaldada parimate tavade ja töömeetodite vahetamist. Meetmete eesmärk on pakkuda sidusrühmadele avatud keskkonda, kus nad saavad arutada küsimusi, mis on seotud võrgukeskkonna turvalisemaks muutmisega ja laste kaitsmisega eri keskkondades levivate materjalide eest, mis võivad neid kahjustada.

| 2. | Sidusrühmade ergutamine, et nad töötaksid välja piisavad enese- ja kaasregulatsiooni süsteemid ja neid rakendaksid. Meetmete eesmärk on soodustada ise- ja kaasregulatsiooni algatuste loomist ja rakendamist ning julgustada sidusrühmi võtma kõikide uute tehnoloogiate ja teenuste väljatöötamisel arvesse laste turvalisust. |
| --- | --- |

2.

Sidusrühmade ergutamine, et nad töötaksid välja piisavad enese- ja kaasregulatsiooni süsteemid ja neid rakendaksid. Meetmete eesmärk on soodustada ise- ja kaasregulatsiooni algatuste loomist ja rakendamist ning julgustada sidusrühmi võtma kõikide uute tehnoloogiate ja teenuste väljatöötamisel arvesse laste turvalisust.

| 3. | Teenuseosutajate julgustamine ja abistamine märgistuse väljatöötamisel.
  Meetmete eesmärk on julgustada ja abistada internetiteenuste osutajaid iseregulatsiooni vahendina märgise „lastele turvaline” väljatöötamist veebisaitidele. Need meetmed võivad muu hulgas hõlmata võimaluse uurimist luua ühiste kirjeldavate sümbolite süsteem või hoiatava sisuga sõnumid, mis viitavad eagrupile ja/või nendele sisuaspektidele, mis on põhjustanud teatud vanusepiirangu seadmise, ning mis aitaksid suurendada kasutajate teadlikkust võrgus levivatest potentsiaalselt ohtlikest materjalidest. |
| --- | --- |

3.

Teenuseosutajate julgustamine ja abistamine märgistuse väljatöötamisel.

Meetmete eesmärk on julgustada ja abistada internetiteenuste osutajaid iseregulatsiooni vahendina märgise „lastele turvaline” väljatöötamist veebisaitidele. Need meetmed võivad muu hulgas hõlmata võimaluse uurimist luua ühiste kirjeldavate sümbolite süsteem või hoiatava sisuga sõnumid, mis viitavad eagrupile ja/või nendele sisuaspektidele, mis on põhjustanud teatud vanusepiirangu seadmise, ning mis aitaksid suurendada kasutajate teadlikkust võrgus levivatest potentsiaalselt ohtlikest materjalidest.

| 4. | Laste turvalisema võrgukeskkonna loomisse kaasamise innustamine.
  Meetmete eesmärk on poiste ja tüdrukute võrdset osalust tagades kaasata lapsi, et paremini mõista nende seisukohti ja kogemusi sidustehnoloogiate kasutamisel ning arvamusi selle kohta, kuidas spetsialistide abiga luua laste jaoks turvalisemat võrgukeskkonda. Selline kaasamine toimub regulaarselt niisuguste tegevuste raames nagu lapse õiguste Euroopa foorum, turvalisema Interneti foorum jt. |
| --- | --- |

4.

Laste turvalisema võrgukeskkonna loomisse kaasamise innustamine.

Meetmete eesmärk on poiste ja tüdrukute võrdset osalust tagades kaasata lapsi, et paremini mõista nende seisukohti ja kogemusi sidustehnoloogiate kasutamisel ning arvamusi selle kohta, kuidas spetsialistide abiga luua laste jaoks turvalisemat võrgukeskkonda. Selline kaasamine toimub regulaarselt niisuguste tegevuste raames nagu lapse õiguste Euroopa foorum, turvalisema Interneti foorum jt.

| 5. | Võrgus leviva kahjuliku tegevusega võitlemise vahendite kohta piisava teabe andmine.
  Meetmete eesmärk on anda eelkõige vanematele, hooldajatele, õpetajatele ja haridustöötajatele rohkem teavet selle kohta, kuidas toimivad ja kui tõhusad on võrgus leviva kahjuliku tegevusega võitlemise vahendid, nt filtreerimissüsteemid, ning varustada kõik kasutajad korrapäraselt lihtsa õpetliku teabe, vahendite ja rakendustega, mis toetavad neid piisavalt eri keskkondades leviva kahjuliku tegevusega võitlemisel. |
| --- | --- |

5.

Võrgus leviva kahjuliku tegevusega võitlemise vahendite kohta piisava teabe andmine.

Meetmete eesmärk on anda eelkõige vanematele, hooldajatele, õpetajatele ja haridustöötajatele rohkem teavet selle kohta, kuidas toimivad ja kui tõhusad on võrgus leviva kahjuliku tegevusega võitlemise vahendid, nt filtreerimissüsteemid, ning varustada kõik kasutajad korrapäraselt lihtsa õpetliku teabe, vahendite ja rakendustega, mis toetavad neid piisavalt eri keskkondades leviva kahjuliku tegevusega võitlemisel.

| 6. | Euroopa Liidu ja rahvusvahelisel tasandil kasutatavate lähenemisviiside kokkusobivuse tagamine.
  Meetmete eesmärk on soodustada sidusrühmade vahelist koostööd ning teabe, kogemuste ja parimate tavade vahetamist ELi ja rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

6.

Euroopa Liidu ja rahvusvahelisel tasandil kasutatavate lähenemisviiside kokkusobivuse tagamine.

Meetmete eesmärk on soodustada sidusrühmade vahelist koostööd ning teabe, kogemuste ja parimate tavade vahetamist ELi ja rahvusvahelisel tasandil.

4)   Teadmistebaasi loomine

Meetmete eesmärk on teadmistebaasi loomine, et piisaval määral tegeleda nii olemasolevate kui ka uute võrgukeskkonna kasutusviisidega ning nendega seotud ohtude ja tagajärgedega, selleks et töötada välja piisavad meetmed, mis tagavad turvalise võrgu kõikidele kasutajatele. Kõnesoleva teadmistebaasi sisu jagatakse sidusrühmadega ja seda levitatakse liikmesriikides. Peamised kavandatavad meetmed on järgmised:

| 1. | Asjassepuutuvates valdkondades läbiviidavaid uuringuid hõlmava lähenemisviisi kooskõlastamine.
  Meetmete eesmärk on viia ühise jõupingutuse tulemusel kokku teadlased ja eksperdid, kes tegelevad ELis laste turvalisuse tagamisega võrgus, soodustada rahvusvahelist koostööd ja kooskõlastamist ning luua ajakohastatud ülevaated olemasolevatest ja uutest uuringutest. |
| --- | --- |

1.

Asjassepuutuvates valdkondades läbiviidavaid uuringuid hõlmava lähenemisviisi kooskõlastamine.

Meetmete eesmärk on viia ühise jõupingutuse tulemusel kokku teadlased ja eksperdid, kes tegelevad ELis laste turvalisuse tagamisega võrgus, soodustada rahvusvahelist koostööd ja kooskõlastamist ning luua ajakohastatud ülevaated olemasolevatest ja uutest uuringutest.

| 2. | Ajakohastatud teabe pakkumine selle kohta, kuidas lapsed sidustehnoloogiaid kasutavad.
  Võetakse meetmeid ajakohastatud teabe kogumiseks selle kohta, kuidas lapsed sidustehnoloogiaid kasutavad ning kuidas lapsed, vanemad, hooldajad, õpetajad ja haridustöötajad kasutavad võimalusi ja väldivad ohte. Meetmed hõlmavad nii kvantitatiivseid kui ka kvalitatiivseid aspekte. Meetmete eesmärk on suurendada teadmisi strateegiatest, mida lapsed ise kasutavad võrgukeskkonnas varitsevate ohtudega toimetulemiseks, ning hinnata kõnealuste strateegiate tõhusust. |
| --- | --- |

2.

Ajakohastatud teabe pakkumine selle kohta, kuidas lapsed sidustehnoloogiaid kasutavad.

Võetakse meetmeid ajakohastatud teabe kogumiseks selle kohta, kuidas lapsed sidustehnoloogiaid kasutavad ning kuidas lapsed, vanemad, hooldajad, õpetajad ja haridustöötajad kasutavad võimalusi ja väldivad ohte. Meetmed hõlmavad nii kvantitatiivseid kui ka kvalitatiivseid aspekte. Meetmete eesmärk on suurendada teadmisi strateegiatest, mida lapsed ise kasutavad võrgukeskkonnas varitsevate ohtudega toimetulemiseks, ning hinnata kõnealuste strateegiate tõhusust.

| 3. | Eri liikmesriikide statistika ning suundumuste analüüs.
  Võetakse meetmeid, et analüüsida eri liikmesriikide statistikat ja suundumusi eesmärgiga võimaldada õiguskaitseorganitel ja liikmesriikide asjakohastel ametiasutustel vähendada tehtavate pingutuste dubleerimist ja tõhustada olemasolevate ja ettenähtud ressursside kasutamist. |
| --- | --- |

3.

Eri liikmesriikide statistika ning suundumuste analüüs.

Võetakse meetmeid, et analüüsida eri liikmesriikide statistikat ja suundumusi eesmärgiga võimaldada õiguskaitseorganitel ja liikmesriikide asjakohastel ametiasutustel vähendada tehtavate pingutuste dubleerimist ja tõhustada olemasolevate ja ettenähtud ressursside kasutamist.

| 4. | Laste ohvristamist võrgus käsitleva uurimistöö toetamine.
  Sootundlikku lähenemisviisi järgivate meetmete eesmärk on uurida tehnilisi, psühholoogilisi ja sotsioloogilisi küsimusi, mis on seotud laste ohvristamisega võrgus, sh küberkiusamise, seksuaalse väärkohtlemise eesmärgil kontakti otsimise ja võrgus levivate, laste seksuaalset väärkohtlemist kujutavate materjalidega ning uute tegevustega, mis lapsi ohustavad. |
| --- | --- |

4.

Laste ohvristamist võrgus käsitleva uurimistöö toetamine.

Sootundlikku lähenemisviisi järgivate meetmete eesmärk on uurida tehnilisi, psühholoogilisi ja sotsioloogilisi küsimusi, mis on seotud laste ohvristamisega võrgus, sh küberkiusamise, seksuaalse väärkohtlemise eesmärgil kontakti otsimise ja võrgus levivate, laste seksuaalset väärkohtlemist kujutavate materjalidega ning uute tegevustega, mis lapsi ohustavad.

| 5. | Sidustehnoloogiate turvaliste kasutusviiside uurimise edendamine.
  Meetmed võivad hõlmata teadlikkuse suurendamise meetodite ja vahendite, tõhusate kaas- ja eneseregulatsiooni kavade, eri tehniliste ja muude lahenduste tõhususe ning muude asjakohaste küsimuste uurimist ja katsetamist. |
| --- | --- |

5.

Sidustehnoloogiate turvaliste kasutusviiside uurimise edendamine.

Meetmed võivad hõlmata teadlikkuse suurendamise meetodite ja vahendite, tõhusate kaas- ja eneseregulatsiooni kavade, eri tehniliste ja muude lahenduste tõhususe ning muude asjakohaste küsimuste uurimist ja katsetamist.

| 6. | Teadmiste suurendamine valdkonnas, mis hõlmab praeguste ja uute tehnoloogiate kasutamise mõju lastele.
  Sootundlikku lähenemisviisi järgivate meetmete eesmärk on paremini mõista, millist psühholoogilist, käitumuslikku ja sotsioloogilist mõju avaldab lastele sidustehnoloogiate kasutamine – alates kahjuliku sisuga materjalidega kokkupuutumise ja kahjuliku tegevuse ohvriks langemise mõjust kuni seksuaalse väärkohtlemise eesmärgil kontakti otsimise ja küberkiusamise mõjuni – eri keskkondades alates arvutitest ja mobiiltelefonidest kuni videomängude ja teiste uute tehnoloogiateni. |
| --- | --- |

6.

Teadmiste suurendamine valdkonnas, mis hõlmab praeguste ja uute tehnoloogiate kasutamise mõju lastele.

Sootundlikku lähenemisviisi järgivate meetmete eesmärk on paremini mõista, millist psühholoogilist, käitumuslikku ja sotsioloogilist mõju avaldab lastele sidustehnoloogiate kasutamine – alates kahjuliku sisuga materjalidega kokkupuutumise ja kahjuliku tegevuse ohvriks langemise mõjust kuni seksuaalse väärkohtlemise eesmärgil kontakti otsimise ja küberkiusamise mõjuni – eri keskkondades alates arvutitest ja mobiiltelefonidest kuni videomängude ja teiste uute tehnoloogiateni.

---

II LISA

KULUDE SUUNAV JAOTUS

| 1) | Üldsuse teadlikkuse tagamine |
| --- | --- |

1)

Üldsuse teadlikkuse tagamine

48 %

| 2) | Võitlus ebaseadusliku sisuga materjalide ja Internetis leviva kahjuliku tegevusega |
| --- | --- |

2)

Võitlus ebaseadusliku sisuga materjalide ja Internetis leviva kahjuliku tegevusega

34 %

| 3) | Turvalisema võrgukeskkonna edendamine |
| --- | --- |

3)

Turvalisema võrgukeskkonna edendamine

10 %

| 4) | Teadmistebaasi loomine |
| --- | --- |

4)

Teadmistebaasi loomine

8 %

---

III LISA

PROGRAMMI RAKENDAMISE MEETODID

1)   Komisjon rakendab programmi I lisas sätestatud tehniliste eeskirjade kohaselt.

2)   Programmi rakendatakse järgmiste meetmete kaudu:

A.   Kaasrahastatavad meetmed

| 1. | Katseprojektid ja parimaid tavasid käsitlevad meetmed; sihtotstarbelised projektid programmiga seotud valdkondades, sealhulgas projektid, mis näitavad parimaid tavasid või hõlmavad olemasoleva tehnoloogia uuenduslikke kasutusi. |
| --- | --- |

1.

Katseprojektid ja parimaid tavasid käsitlevad meetmed; sihtotstarbelised projektid programmiga seotud valdkondades, sealhulgas projektid, mis näitavad parimaid tavasid või hõlmavad olemasoleva tehnoloogia uuenduslikke kasutusi.

| 2. | Võrgustikud ja siseriiklikud meetmed, mis toovad kokku mitmeid sidusrühmi, et tagada tegevus kogu Euroopas ning hõlbustada kooskõlastamist ja teadmiste edastamist. |
| --- | --- |

2.

Võrgustikud ja siseriiklikud meetmed, mis toovad kokku mitmeid sidusrühmi, et tagada tegevus kogu Euroopas ning hõlbustada kooskõlastamist ja teadmiste edastamist.

| 3. | Üleeuroopaline võrdlev uuring sidustehnoloogiate kasutamise kohta, millised on sellest tulenevad ohud ja kahjuliku tegevuse mõjud lastele ning selle käitumuslikud ja psühholoogilised aspektid; keskendutakse laste seksuaalsele väärkohtlemisele seoses sidustehnoloogiate kasutamisega, käitumise muutumisest või tehnoloogia arengust tulenevate uute ohtlike olukordade uurimisele jne. |
| --- | --- |

3.

Üleeuroopaline võrdlev uuring sidustehnoloogiate kasutamise kohta, millised on sellest tulenevad ohud ja kahjuliku tegevuse mõjud lastele ning selle käitumuslikud ja psühholoogilised aspektid; keskendutakse laste seksuaalsele väärkohtlemisele seoses sidustehnoloogiate kasutamisega, käitumise muutumisest või tehnoloogia arengust tulenevate uute ohtlike olukordade uurimisele jne.

| 4. | Tehnoloogia kasutamise projektid. |
| --- | --- |

4.

Tehnoloogia kasutamise projektid.

B.   Lisameetmed

Lisameetmetega toetatakse programmi rakendamist või tulevaste meetmete ettevalmistamist.

| 1. | Võrdlus- ja arvamusuuringud sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise andmete saamiseks kõikide liikmesriikide kohta usaldusväärsete ja võrreldavate meetodite abil. |
| --- | --- |

1.

Võrdlus- ja arvamusuuringud sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise andmete saamiseks kõikide liikmesriikide kohta usaldusväärsete ja võrreldavate meetodite abil.

| 2. | Selliste tehnoloogiate tehniline hindamine, mis on välja töötatud Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamiseks (nt filtreerimine). |
| --- | --- |

2.

Selliste tehnoloogiate tehniline hindamine, mis on välja töötatud Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamiseks (nt filtreerimine).

| 3. | Uuringud programmi ja selle meetmete toetuseks. |
| --- | --- |

3.

Uuringud programmi ja selle meetmete toetuseks.

| 4. | Teabevahetus konverentside, seminaride, töörühmade või muude kohtumiste kaudu ja rühmades toimuva tegevuse juhtimine. |
| --- | --- |

4.

Teabevahetus konverentside, seminaride, töörühmade või muude kohtumiste kaudu ja rühmades toimuva tegevuse juhtimine.

| 5. | Teabe levitamise, teavitamise ja kommunikatsiooniga seotud meetmed. |
| --- | --- |

5.

Teabe levitamise, teavitamise ja kommunikatsiooniga seotud meetmed.

3)   Kooskõlas artikli 2 lõikega 2 võivad rahvusvahelised organisatsioonid ja kolmandates riikides asutatud juriidilised isikud osaleda kaasrahastatavates meetmetes, mida rahastab või ei rahasta ühendus, järgmistel tingimustel:

| a) | meede peab kuuluma iga-aastastes tööprogrammides kindlaksmääratud rahvusvahelise koostöö prioriteetide hulka. Kõnealused prioriteedid võib määratleda teemavaldkonna või geograafilise kriteeriumi või mõlema alusel; |
| --- | --- |

a)

meede peab kuuluma iga-aastastes tööprogrammides kindlaksmääratud rahvusvahelise koostöö prioriteetide hulka. Kõnealused prioriteedid võib määratleda teemavaldkonna või geograafilise kriteeriumi või mõlema alusel;

| b) | iga-aastastes tööprogrammides võib kindlaks määrata lisakriteeriumid ja -tingimused, mida rahvusvahelised organisatsioonid ja kolmandates riikides asutatud juriidilised isikud peavad täitma ühenduse toetuse saamiseks. |
| --- | --- |

b)

iga-aastastes tööprogrammides võib kindlaks määrata lisakriteeriumid ja -tingimused, mida rahvusvahelised organisatsioonid ja kolmandates riikides asutatud juriidilised isikud peavad täitma ühenduse toetuse saamiseks.

---

| 24.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/128 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/128

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1352/2008/EÜ,

16. detsember 2008,

millega muudetakse otsust nr 1855/2006/EÜ, millega luuakse programm „Kultuur” (2007–2013)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 151 lõike 5 esimest taanet,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

olles konsulteerinud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega,

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1855/2006/EÜ (2) on loodud ajavahemikuks 2007–2013 programm „Kultuur”. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1855/2006/EÜ (2) on loodud ajavahemikuks 2007–2013 programm „Kultuur”.

| (2) | Otsuse nr 1855/2006/EÜ artikli 8 lõikega 3 on ette nähtud, et lõikes 2 loetlemata programmi rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu kõnealuse otsuse artikli 9 lõikes 3 osutatud nõuandemenetluse korras, mis on kehtestatud nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (3) |
| --- | --- |

(2)

Otsuse nr 1855/2006/EÜ artikli 8 lõikega 3 on ette nähtud, et lõikes 2 loetlemata programmi rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu kõnealuse otsuse artikli 9 lõikes 3 osutatud nõuandemenetluse korras, mis on kehtestatud nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (3)

| (3) | Otsuse nr 1855/2006/EÜ selline sõnastus tähendab, et valikuotsuste puhul, millele selle otsuse artikli 8 lõikes 2 ei osutata, kohaldatakse nõuandemenetlust ja Euroopa Parlamendi kontrolliõigust. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse nr 1855/2006/EÜ selline sõnastus tähendab, et valikuotsuste puhul, millele selle otsuse artikli 8 lõikes 2 ei osutata, kohaldatakse nõuandemenetlust ja Euroopa Parlamendi kontrolliõigust.

| (4) | Samal ajal on valikuotsused enamasti seotud lühiajaliste projektidega, mis ei sobi kokku pikaajaliste otsustamisprotsessidega; samuti ei eelda need poliitiliselt tundlike otsuste tegemist. |
| --- | --- |

(4)

Samal ajal on valikuotsused enamasti seotud lühiajaliste projektidega, mis ei sobi kokku pikaajaliste otsustamisprotsessidega; samuti ei eelda need poliitiliselt tundlike otsuste tegemist.

| (5) | Kõnealuste menetlusnõuete järgimine pikendab taotlejatele toetuste eraldamist 2–3 kuu võrra. Menetlusnõuded põhjustavad arvukalt viivitusi taotlejatele, panevad programmi haldamiseks loodud struktuuridele ebaproportsionaalselt suure koormuse, kuid ei loo toetuse olemust silmas pidades mingit lisaväärtust. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuste menetlusnõuete järgimine pikendab taotlejatele toetuste eraldamist 2–3 kuu võrra. Menetlusnõuded põhjustavad arvukalt viivitusi taotlejatele, panevad programmi haldamiseks loodud struktuuridele ebaproportsionaalselt suure koormuse, kuid ei loo toetuse olemust silmas pidades mingit lisaväärtust.

| (6) | Nõuandemenetlus on vaja asendada komisjoni kohustusega teavitada Euroopa Parlamenti ja liikmesriike viivitamata otsuse nr 1855/2006/EÜ rakendamiseks ilma komitee abita võetud meetmetest, et valikuotsuseid saaks kiiremini ja tõhusamalt rakendada, |
| --- | --- |

(6)

Nõuandemenetlus on vaja asendada komisjoni kohustusega teavitada Euroopa Parlamenti ja liikmesriike viivitamata otsuse nr 1855/2006/EÜ rakendamiseks ilma komitee abita võetud meetmetest, et valikuotsuseid saaks kiiremini ja tõhusamalt rakendada,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust nr 1855/2006/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjon teavitab artiklis 9 osutatud komiteed ja Euroopa Parlamenti kõigist muudest valikuotsustest, mille ta on käesoleva otsuse rakendamisel teinud, kahe tööpäeva jooksul pärast kõnealuste otsuste vastuvõtmist. Selle teabe hulka kuuluvad saadud taotluste kirjeldused ja analüüs, hindamis- ja valikumenetluse kirjeldus ning nii toetuse andmiseks esitatud projektide kui ka tagasilükatud projektide nimekirjad.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon teavitab artiklis 9 osutatud komiteed ja Euroopa Parlamenti kõigist muudest valikuotsustest, mille ta on käesoleva otsuse rakendamisel teinud, kahe tööpäeva jooksul pärast kõnealuste otsuste vastuvõtmist. Selle teabe hulka kuuluvad saadud taotluste kirjeldused ja analüüs, hindamis- ja valikumenetluse kirjeldus ning nii toetuse andmiseks esitatud projektide kui ka tagasilükatud projektide nimekirjad.”

| 2) | Artikli 9 lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Artikli 9 lõige 3 jäetakse välja.

Artikkel 2

Hiljemalt 25. juuniks 2010 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva otsuse mõju kohta.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 16. detsember 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

B. LE MAIRE

---

(1)  Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 20. novembri 2008. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 372, 27.12.2006, lk 1.

2

(3)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

3

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 24.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/130 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/130

---

NÕUKOGU OTSUS 2008/976/JSK,

16. detsember 2008,

Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 31 ja artikli 34 lõike 2 punkti c,

võttes arvesse Austria Vabariigi, Belgia Kuningriigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Tšehhi Vabariigi algatust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu lõi ühismeetmega 98/428/JSK (2) Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku, mis on näidanud oma kasulikkust kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö hõlbustamisel. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu lõi ühismeetmega 98/428/JSK (2) Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku, mis on näidanud oma kasulikkust kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö hõlbustamisel.

| (2) | Vastavalt Euroopa Liidu liikmesriikide vahel kriminaalasjades antavat vastastikust õigusabi käsitleva konventsiooni (3) artiklile 6 antakse vastastikust õigusabi pädevate õigusasutuste vaheliste otsekontaktide kaudu. Vastastikuse õigusabi sellist detsentraliseerimist rakendatakse praegu laialdaselt. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt Euroopa Liidu liikmesriikide vahel kriminaalasjades antavat vastastikust õigusabi käsitleva konventsiooni (3) artiklile 6 antakse vastastikust õigusabi pädevate õigusasutuste vaheliste otsekontaktide kaudu. Vastastikuse õigusabi sellist detsentraliseerimist rakendatakse praegu laialdaselt.

| (3) | Järk-järgult juurutatakse kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtet. See üksnes ei tugevda pädevate õigusasutuste vahel otseste kontaktide loomise põhimõtet, vaid ka kiirendab menetlusi ja muudab need täielikult kohtulikuks. |
| --- | --- |

(3)

Järk-järgult juurutatakse kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtet. See üksnes ei tugevda pädevate õigusasutuste vahel otseste kontaktide loomise põhimõtet, vaid ka kiirendab menetlusi ja muudab need täielikult kohtulikuks.

| (4) | Euroopa Liidu laienemine 2004. ja 2007. aastal suurendas veelgi mõju, mida need muutused on avaldanud õigusalasele koostööle. Nende arengute tõttu on Euroopa õigusalase koostöö võrgustik veelgi vajalikum kui oma loomise ajal ja seetõttu tuleks seda tugevdada. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu laienemine 2004. ja 2007. aastal suurendas veelgi mõju, mida need muutused on avaldanud õigusalasele koostööle. Nende arengute tõttu on Euroopa õigusalase koostöö võrgustik veelgi vajalikum kui oma loomise ajal ja seetõttu tuleks seda tugevdada.

| (5) | Otsusega 2002/187/JSK (4) moodustas nõukogu Eurojusti, et parandada liikmesriikide pädevate asutuste vahelist koordineerimist ja koostööd. Otsuses 2002/187/JSK on sätestatud, et Eurojustil on Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga konsulteerimisel ja vastastikusel täiendavusel põhinevad erisuhted. |
| --- | --- |

(5)

Otsusega 2002/187/JSK (4) moodustas nõukogu Eurojusti, et parandada liikmesriikide pädevate asutuste vahelist koordineerimist ja koostööd. Otsuses 2002/187/JSK on sätestatud, et Eurojustil on Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga konsulteerimisel ja vastastikusel täiendavusel põhinevad erisuhted.

| (6) | Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku viieaastane kooseksisteerimine on näidanud vajadust mõlemad struktuurid säilitada ja nendevaheline suhe selgemaks muuta. |
| --- | --- |

(6)

Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku viieaastane kooseksisteerimine on näidanud vajadust mõlemad struktuurid säilitada ja nendevaheline suhe selgemaks muuta.

| (7) | Käesolevat otsust ei tohiks tõlgendada selliselt, et see mõjutaks kontaktasutuste sõltumatust, mida kontaktasutused võivad siseriikliku õiguse kohaselt omada. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevat otsust ei tohiks tõlgendada selliselt, et see mõjutaks kontaktasutuste sõltumatust, mida kontaktasutused võivad siseriikliku õiguse kohaselt omada.

| (8) | Liikmesriikide vahelist õigusalast koostööd tuleb tugevdada ning selleks tuleb võimaldada Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutustel ja Eurojustil vajaduse korral omavahel otse ja tõhusamalt turvatud sideühenduse kaudu suhelda. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriikide vahelist õigusalast koostööd tuleb tugevdada ning selleks tuleb võimaldada Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutustel ja Eurojustil vajaduse korral omavahel otse ja tõhusamalt turvatud sideühenduse kaudu suhelda.

| (9) | Ühismeede 98/428/JSK tuleks seega kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva otsusega, |
| --- | --- |

(9)

Ühismeede 98/428/JSK tuleks seega kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva otsusega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Loomine

Ühismeetme 98/428/JSK alusel loodud liikmesriikide vaheliste õigusalaste kontaktasutuste võrk (edaspidi „Euroopa õiguslase koostöö võrgustik”) jätkab tegevust käesoleva otsuse sätete kohaselt.

Artikkel 2

Koosseis

1.   Võttes arvesse liikmesriikide põhiõiguslikke norme, õigustavasid ja siseriiklikku struktuuri, koosneb Euroopa õigusalase koostöö võrgustik rahvusvahelise õigusalase koostöö eest vastutavatest keskasutustest ning õigusasutustest või teistest pädevatest asutustest, kellel on konkreetsed kohustused rahvusvahelise koostöö raames.

2.   Igas liikmesriigis luuakse kooskõlas siseriiklike eeskirjade ja ülesannete jaotusega üks kontaktasutus või mitu kontaktasutust, hoolitsedes selle eest, et kogu liikmesriigi territoorium oleks hõlmatud.

3.   Iga liikmesriik nimetab kontaktasutuste seast Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku siseriikliku kontaktisiku.

4.   Iga liikmesriik nimetab õigusalase koostöö võrgustiku tehniliste küsimuste kontaktisiku.

5.   Iga liikmesriik tagab, et tema kontaktasutused täidavad kriminaalasjades tehtava õigusalase koostööga seotud ülesandeid ning et kontaktasutuste töötajad oskavad peale oma riigikeele piisaval tasemel veel ühte Euroopa Liidu ametlikku keelt, nii et nad on suutelised suhtlema teiste liikmesriikide kontaktasutustega.

6.   Kui liikmesriigis on nimetatud ametisse nõukogu 22. aprilli 1996. aasta ühismeetmes 96/277/JSK (mis käsitleb sidekohtunike vahetuse süsteemi Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise õigusalase koostöö tõhustamiseks) (5) osutatud sidekohtunikud, kelle ülesanded on sarnased käesoleva otsuse artikliga 4 kontaktasutustele antud ülesannetega, seob sidekohtunikud ametisse nimetanud liikmesriik nad enda sätestatud korras Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga ja käesoleva otsuse artiklis 9 ettenähtud turvatud sideühendusega.

7.   Komisjon määrab kontaktasutuse tema pädevusse kuuluvate valdkondade jaoks.

8.   Euroopa õigusalase koostöö võrgustikul on sekretariaat, kes vastutab võrgustiku haldamise eest.

Artikkel 3

Võrgustiku tegevus

Euroopa õigusalase koostöö võrgustik tegutseb eelkõige kolmel järgmisel viisil:

| a) | hõlbustab artiklis 4 sätestatud ülesannete täitmiseks vajalike kontaktide loomist liikmesriikide kontaktasutuste vahel; |
| --- | --- |

a)

hõlbustab artiklis 4 sätestatud ülesannete täitmiseks vajalike kontaktide loomist liikmesriikide kontaktasutuste vahel;

| b) | korraldab artiklites 5 ja 6 sätestatud korras liikmesriikide esindajate regulaarseid koosolekuid; |
| --- | --- |

b)

korraldab artiklites 5 ja 6 sätestatud korras liikmesriikide esindajate regulaarseid koosolekuid;

| c) | annab artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud korras pidevalt ajakohastatud taustteavet, eelkõige asjakohase sidevõrgu vahendusel. |
| --- | --- |

c)

annab artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud korras pidevalt ajakohastatud taustteavet, eelkõige asjakohase sidevõrgu vahendusel.

Artikkel 4

Kontaktasutuste ülesanded

1.   Kontaktasutused on aktiivsed vahendajad, kelle ülesanne on hõlbustada liikmesriikide vahelist õigusalast koostööd, eelkõige raskete kuritegude vastu võitlemises. Nad on kättesaadavad oma riigi kohalikele õigusasutustele ja teistele pädevatele asutustele, teiste liikmesriikide kontaktasutustele ja teiste liikmesriikide kohalikele õigusasutustele ning teistele pädevatele asutustele, et võimaldada neil luua kõige asjakohasemaid otsekontakte.

Vajaduse korral võivad nad asjaomaste valitsusasutuste vahelise kokkuleppe alusel kohtuda teiste liikmesriikide kontaktasutustega.

2.   Kontaktasutused annavad oma riigi kohalikele õigusasutustele, teiste liikmesriikide kontaktasutustele ja teiste liikmesriikide kohalikele õigusasutustele vajalikku õigusalast ja praktilist teavet, et võimaldada neil tõhusalt koostada õigusalase koostöö taotlusi või tõhustada üldiselt õigusalast koostööd.

3.   Kontaktasutused osalevad oma riigi pädevatele asutustele asjakohasel tasemel koolituskursuste korraldamisel õigusalase koostöö valdkonnas ja nende korraldamise edendamisel, tehes vajadusel koostööd Euroopa õigusalase koostöö koolitusvõrgustikuga.

4.   Lisaks lõigetes 1–3 nimetatud kohustustele seoses kontaktasutusega on siseriiklik kontaktisik eelkõige:

| a) | oma liikmesriigis vastutav võrgustiku sisemise toimimisega seotud küsimuste, sealhulgas teabenõuete ja pädevate siseriiklike asutuste saadetud vastuste koordineerimise eest; |
| --- | --- |

a)

oma liikmesriigis vastutav võrgustiku sisemise toimimisega seotud küsimuste, sealhulgas teabenõuete ja pädevate siseriiklike asutuste saadetud vastuste koordineerimise eest;

| b) | peamine isik, kes vastutab Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaadiga peetavate kontaktide eest, muu hulgas osaledes artiklis 6 nimetatud koosolekutel; |
| --- | --- |

b)

peamine isik, kes vastutab Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaadiga peetavate kontaktide eest, muu hulgas osaledes artiklis 6 nimetatud koosolekutel;

| c) | taotluse korral arvamuse esitajaks uute kontaktasutuste määramise kohta. |
| --- | --- |

c)

taotluse korral arvamuse esitajaks uute kontaktasutuste määramise kohta.

5.   Õigusalaste koostöö võrgustiku tehniliste küsimuste kontaktisik, kes võib olla samuti lõigetes 1–4 nimetatud kontaktisik, tagab tema liikmesriigiga seotud ja artiklis 7 nimetatud teabe esitamise ja artikli 8 kohase ajakohastamise.

Artikkel 5

Kontaktasutuste üldkoosolekute eesmärk ja toimumiskoht

1.   Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku üldkoosolekutel, millele kutsutakse vähemalt kolm kontaktasutust igast liikmesriigist, on järgmised eesmärgid:

| a) | võimaldada kontaktasutustel üksteisega tutvuda ning vahetada kogemusi, eelkõige seoses võrgustiku toimimisega; |
| --- | --- |

a)

võimaldada kontaktasutustel üksteisega tutvuda ning vahetada kogemusi, eelkõige seoses võrgustiku toimimisega;

| b) | tegutseda selliste praktiliste ja õigusalaste küsimuste arutamise kohana, mis liikmesriikidel on tekkinud õigusalase koostöö raames, pidades silmas eelkõige Euroopa Liidu võetud meetmete rakendamist. |
| --- | --- |

b)

tegutseda selliste praktiliste ja õigusalaste küsimuste arutamise kohana, mis liikmesriikidel on tekkinud õigusalase koostöö raames, pidades silmas eelkõige Euroopa Liidu võetud meetmete rakendamist.

2.   Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku raames saadud kogemusi jagatakse nõukogule ja komisjonile, kes saavad neid kasutada lähtealusena õigusnormide võimaliku muutmise ja rahvusvahelise õigusalase koostöö praktilise tõhustamise arutamisel.

3.   Lõikes 1 nimetatud koosolekud korraldatakse korrapäraselt ja vähemalt kolm korda aastas. Kord aastas võivad koosolekud toimuda nõukogu tööruumides Brüsselis või Eurojusti tööruumides Haagis. Nõukogu ja Eurojusti tööruumides korraldatavatele koosolekutele kutsutakse kaks kontaktasutust igast liikmesriigist.

Võib pidada ka muid koosolekuid liikmesriikides, et kõikide liikmesriikide kontaktasutused saaksid lisaks vastuvõtva liikmesriigi kontaktasutustele kohtuda ka teiste selle liikmesriigi asutustega ning tutvuda asjakohase liikmesriigi konkreetsete organitega, kelle ülesanded on seotud rahvusvahelise õigusalase koostööga või teatavate raskete kuritegude vastu võitlemisega. Kontaktasutused osalevad nendel koosolekutel oma kulul.

Artikkel 6

Siseriiklike kontaktisikute koosolekud

1.   Siseriiklikud kontaktisikud tulevad kokku vastavalt Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku liikmete vajadusele vähemalt kord aastas nõukogus eesistujariigiks oleva liikmesriigi siseriikliku kontaktisiku kutsel, kes võtab samuti arvesse liikmesriikide soove kontaktisikute koosoleku kokkukutsumiseks. Nendel koosolekutel arutatakse eelkõige võrgustikuga seotud haldusalaseid küsimusi.

2.   Õigusalase koostöö võrgustiku tehniliste küsimuste kontaktisikud tulevad kokku vastavalt võrgustiku liikmete vajadusele vähemalt üks kord aastas eesistujariigiks oleva liikmesriigi tehniliste küsimuste kontaktisiku kutsel. Nendel koosolekutel käsitletakse artikli 4 lõikes 5 nimetatud teemasid.

Artikkel 7

Euroopa õigusalase koostöö võrgustikus levitatava teabe sisu

Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaat teeb kontaktasutustele ja pädevatele õigusasutustele kättesaadavaks järgmise teabe:

| a) | kõikide liikmesriikide kontaktasutuste täielikud andmed ning vajaduse korral selgitused nende ülesannete kohta siseriiklikul tasandil; |
| --- | --- |

a)

kõikide liikmesriikide kontaktasutuste täielikud andmed ning vajaduse korral selgitused nende ülesannete kohta siseriiklikul tasandil;

| b) | infotehnoloogiline vahend, mis võimaldab abi taotleval või otsuse teinud liikmesriigi taotlust esitaval asutusel teha kindlaks teise liikmesriigi pädev asutus, kes vastutab seoses õigusaktide, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktidega esitatava õigusalase koostöö taotluse vastuvõtmise ja täitmise ja õigusalase koostöö kohta otsuste tegemise eest; |
| --- | --- |

b)

infotehnoloogiline vahend, mis võimaldab abi taotleval või otsuse teinud liikmesriigi taotlust esitaval asutusel teha kindlaks teise liikmesriigi pädev asutus, kes vastutab seoses õigusaktide, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktidega esitatava õigusalase koostöö taotluse vastuvõtmise ja täitmise ja õigusalase koostöö kohta otsuste tegemise eest;

| c) | ülevaatlik õigusalane ja praktiline teave liikmesriikide kohtu- ja menetlussüsteemide kohta; |
| --- | --- |

c)

ülevaatlik õigusalane ja praktiline teave liikmesriikide kohtu- ja menetlussüsteemide kohta;

| d) | asjakohaste õigusaktide tekstid ning kehtivate konventsioonide puhul deklaratsioonide ja reservatsioonide tekstid. |
| --- | --- |

d)

asjakohaste õigusaktide tekstid ning kehtivate konventsioonide puhul deklaratsioonide ja reservatsioonide tekstid.

Artikkel 8

Teabe ajakohastamine

1.   Euroopa õigusalase koostöö võrgustikus levitatavat teavet ajakohastatakse pidevalt.

2.   Iga liikmesriigi ülesanne on kontrollida süsteemis sisalduvate andmete õigsust ning teavitada Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaati, kui mõne artiklis 7 nimetatud nelja punktiga seonduvaid andmeid on vaja muuta.

Artikkel 9

Sidevahendid

1.   Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaat tagab, et artikli 7 alusel esitatud teave tehakse kättesaadavaks pidevalt ajakohastataval veebisaidil.

2.   Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutuste operatiivtööks luuakse turvatud sideühendus. Turvatud sideühenduse loomisega seotud kulud kaetakse Euroopa Liidu üldeelarvest.

Turvatud sideühenduse loomine võimaldab edastada õigusalaseks koostööks andmeid ja kõiki taotlusi liikmesriikide vahel.

3.   Lõikes 2 osutatud turvatud sideühendust võivad oma operatiivtöös samuti kasutada Eurojusti siseriiklikud kontaktisikud, Eurojusti siseriiklikud kontaktisikud terrorismi küsimuses, Eurojusti liikmesriikide liikmed ja Eurojusti nimetatud sidekohtunikud. Selle võib ühendada otsuse 2002/187/JSK artiklis 16 osutatud Eurojusti kohtuasjade haldamise süsteemiga.

4.   Käesolevas artiklis sätestatut ei käsitata selliselt, et see mõjutab pädevate õigusasutuste vahelisi otsesidemeid, mis on sätestatud õigusalast koostööd käsitlevates õigusaktides, nagu näiteks Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise kriminaalasjades vastastikuse abi andmise konventsiooni artiklis 6.

Artikkel 10

Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku vaheline suhe

Euroopa õigusalase koostöö võrgustik ja Eurojust säilitavad konsulteerimisel ja vastastikusel täiendavusel põhinevad omavahelised erisuhted, eelkõige liikmesriigi kontaktasutuste ning sama liikmesriigi Eurojusti liikme ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku siseriiklike kontaktisikute vahel. Tõhusa koostöö tagamiseks võetakse järgmised meetmed:

| a) | Euroopa õigusalase koostöö võrgustik teeb Eurojustile kättesaadavaks artiklis 7 nimetatud koondteabe ning võimaldab kasutada artikli 9 kohaselt loodud turvatud sideühendust; |
| --- | --- |

a)

Euroopa õigusalase koostöö võrgustik teeb Eurojustile kättesaadavaks artiklis 7 nimetatud koondteabe ning võimaldab kasutada artikli 9 kohaselt loodud turvatud sideühendust;

| b) | Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutused teavitavad iga üksikjuhtumi puhul oma liikmesriigi liiget kõikidest kohtuasjadest, mille puhul nad leiavad, et on asjakohasem, kui asja menetleks Eurojust; |
| --- | --- |

b)

Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutused teavitavad iga üksikjuhtumi puhul oma liikmesriigi liiget kõikidest kohtuasjadest, mille puhul nad leiavad, et on asjakohasem, kui asja menetleks Eurojust;

| c) | Eurojusti liikmesriikide liikmed võivad osaleda Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku koosolekutel viimase kutsel. |
| --- | --- |

c)

Eurojusti liikmesriikide liikmed võivad osaleda Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku koosolekutel viimase kutsel.

Artikkel 11

Eelarve

Selleks et Euroopa õigusalase koostöö võrgustikul oleks võimalik oma ülesandeid täita, on Eurojusti eelarves Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaadi tegevust puudutav osa.

Artikkel 12

Territoriaalne kohaldatavus

Ühendkuningriik teatab nõukogu eesistujale kirjalikult, millal ta soovib käesolevat otsust Kanalisaarte ja Mani saare suhtes kohaldada. Otsuse selle taotluse kohta teeb nõukogu.

Artikkel 13

Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku töö hindamine

1.   Euroopa õigusalase koostöö võrgustik esitab alates 24. detsembrist 2008 Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile iga kahe aasta tagant kirjaliku aruande oma tegevuse ja juhtimise kohta.

2.   Euroopa õigusalase koostöö võrgustik võib lõikes 1 nimetatud aruandes osutada samuti mis tahes kriminaalpoliitikaprobleemidele Euroopa Liidus, mis on Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku tegevuse tulemusel esile kerkinud, ja ta võib samuti teha ettepanekuid õigusalase koostöö parandamiseks kriminaalasjades.

3.   Samuti võib Euroopa õigusalase koostöö võrgustik esitada mis tahes muid aruandeid või mis tahes muud teavet oma tegevuse kohta, kui nõukogu seda temalt taotleb.

4.   Nõukogu viib alates 24. detsembrist 2008 iga nelja aasta järel läbi Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku tegevuse hindamise, tuginedes komisjoni poolt koostöös Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga koostatud aruandele.

Artikkel 14

Ühismeetme 98/428/JSK kehtetuks tunnistamine

Ühismeede 98/428/JSK tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 16. detsember 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

R. BACHELOT-NARQUIN

---

(1)  2. septembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 4.

2

(3)  EÜT C 197, 12.7.2000, lk 3.

3

(4)  EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1.

4

(5)  EÜT L 105, 27.4.1996, lk 1.

5

---

24.12.2008

| 24.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---