# Uradni list L 350/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 350 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5130. december 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 350

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5130. december 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1353/2008 z dne 18. decembra 2008 o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 74/2004 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve pri uvozu bombažnega posteljnega perila s poreklom iz Indije | 1 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1354/2008 z dne 18. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1628/2004 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije in Uredbe (ES) št. 1629/2004 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije | 24 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1355/2008 z dne 18. decembra 2008 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 35 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1356/2008 z dne 23. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 593/2007 o taksah in dajatvah, ki jih obračunava Evropska agencija za varnost v letalstvu (
  1
  ) | 46 |
| | | ODLOČBE/SKLEPI, KI JIH SKUPAJ SPREJMETA EVROPSKI PARLAMENT IN SVET |
| | * | Sklep št. 1357/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o spremembi Sklepa št. 1720/2006/ES o uvedbi akcijskega programa na področju vseživljenjskega učenja (
  1
  ) | 56 |
| | * | Sklep št. 1358/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o spremembi Sklepa št. 1904/2006/ES o uvedbi programa Evropa za državljane za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva za obdobje 2007–2013 | 58 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 1353/2008 z dne 18. decembra 2008 o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 74/2004 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve pri uvozu bombažnega posteljnega perila s poreklom iz Indije

1

*

Uredba Sveta (ES) št. 1354/2008 z dne 18. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1628/2004 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije in Uredbe (ES) št. 1629/2004 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije

24

*

Uredba Sveta (ES) št. 1355/2008 z dne 18. decembra 2008 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

35

*

Uredba Komisije (ES) št. 1356/2008 z dne 23. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 593/2007 o taksah in dajatvah, ki jih obračunava Evropska agencija za varnost v letalstvu (
  1
  )

1

46

ODLOČBE/SKLEPI, KI JIH SKUPAJ SPREJMETA EVROPSKI PARLAMENT IN SVET

*

Sklep št. 1357/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o spremembi Sklepa št. 1720/2006/ES o uvedbi akcijskega programa na področju vseživljenjskega učenja (
  1
  )

1

56

*

Sklep št. 1358/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o spremembi Sklepa št. 1904/2006/ES o uvedbi programa Evropa za državljane za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva za obdobje 2007–2013

58

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU |
| | * | Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah | 60 |
| | * | Okvirni sklep Sveta 2008/978/PNZ z dne 18. decembra 2008 o evropskem dokaznem nalogu za namene pridobitve predmetov, dokumentov in podatkov za uporabo v kazenskih postopkih | 72 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU

*

Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah

60

*

Okvirni sklep Sveta 2008/978/PNZ z dne 18. decembra 2008 o evropskem dokaznem nalogu za namene pridobitve predmetov, dokumentov in podatkov za uporabo v kazenskih postopkih

72

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 30.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 350/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 350/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1353/2008

z dne 18. decembra 2008

o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 74/2004 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve pri uvozu bombažnega posteljnega perila s poreklom iz Indije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti členov 15 in 19 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Prejšnja preiskava in veljavni ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 74/2004 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz bombažnega posteljnega perila, uvrščenega pod oznake KN ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 00 in ex 6302 32 90, s poreklom iz Indije. Stopnja dajatve je med 4,4 % in 10,4 % za posamezne vzorčene družbe, pri čemer je povprečna stopnja sodelujoče družbe 7,6 % in stopnja preostale dajatve 10,4 %. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 74/2004 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz bombažnega posteljnega perila, uvrščenega pod oznake KN ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 00 in ex 6302 32 90, s poreklom iz Indije. Stopnja dajatve je med 4,4 % in 10,4 % za posamezne vzorčene družbe, pri čemer je povprečna stopnja sodelujoče družbe 7,6 % in stopnja preostale dajatve 10,4 %.

1.2   Začetek delnega vmesnega pregleda po uradni dolžnosti

| (2) | Indijska vlada je po uvedbi dokončne izravnalne dajatve navedla, da so se okoliščine v zvezi z dvema subvencijskima shemama (Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev in Shema oprostitve davka od dohodka v skladu z oddelkom 80 HHC Zakona o davku na dohodek) spremenile in da so te spremembe trajne. Trdila je, da se je stopnja subvencioniranja torej verjetno zmanjšala in da je treba zato pregledati ukrepe, ki so bili določeni delno na podlagi teh shem. |
| --- | --- |

(2)

Indijska vlada je po uvedbi dokončne izravnalne dajatve navedla, da so se okoliščine v zvezi z dvema subvencijskima shemama (Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev in Shema oprostitve davka od dohodka v skladu z oddelkom 80 HHC Zakona o davku na dohodek) spremenile in da so te spremembe trajne. Trdila je, da se je stopnja subvencioniranja torej verjetno zmanjšala in da je treba zato pregledati ukrepe, ki so bili določeni delno na podlagi teh shem.

| (3) | Komisija je preučila dokaze, ki jih je predložila indijska vlada, in ugotovila, da zadoščajo za utemeljitev začetka pregleda v skladu z določbami člena 19 osnovne uredbe. Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), po uradni dolžnosti začela delni vmesni pregled uvedenih ukrepov. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je preučila dokaze, ki jih je predložila indijska vlada, in ugotovila, da zadoščajo za utemeljitev začetka pregleda v skladu z določbami člena 19 osnovne uredbe. Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), po uradni dolžnosti začela delni vmesni pregled uvedenih ukrepov.

| (4) | Namen te preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom je oceniti potrebo po nadaljevanju, odpravi ali spremembi obstoječih ukrepov za tiste družbe, ki so bile deležne ugodnosti iz ene ali obeh domnevno spremenjenih subvencijskih shem, za katere so bili predloženi zadostni dokazi v skladu z ustreznimi zahtevami iz obvestila o začetku postopka. Preiskava bo na podlagi ugotovitev ocenila tudi potrebo po reviziji ukrepov, ki se uporabljajo za druge družbe, ki so sodelovale v prvotni preiskavi, in/ali preostalih ukrepov, ki se uporabljajo za vse druge družbe. |
| --- | --- |

(4)

Namen te preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom je oceniti potrebo po nadaljevanju, odpravi ali spremembi obstoječih ukrepov za tiste družbe, ki so bile deležne ugodnosti iz ene ali obeh domnevno spremenjenih subvencijskih shem, za katere so bili predloženi zadostni dokazi v skladu z ustreznimi zahtevami iz obvestila o začetku postopka. Preiskava bo na podlagi ugotovitev ocenila tudi potrebo po reviziji ukrepov, ki se uporabljajo za druge družbe, ki so sodelovale v prvotni preiskavi, in/ali preostalih ukrepov, ki se uporabljajo za vse druge družbe.

1.3   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

| (5) | Preiskava je zajela obdobje od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). |
| --- | --- |

(5)

Preiskava je zajela obdobje od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

1.4   Stranke, ki jih preiskava zadeva

| (6) | Komisija je o začetku preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom uradno obvestila indijsko vlado in tiste indijske proizvajalce izvoznike, ki so sodelovali v prejšnji preiskavi, za katere se je ugotovilo, da so deležni ugodnosti iz ene ali obeh domnevno spremenjenih subvencijskih shem, in ki so bili navedeni v obvestilu o začetku delnega vmesnega pregleda, ter predstavnike industrije Skupnosti. Zainteresiranim strankam je bilo omogočeno, da pisno predložijo svoja mnenja in zahtevajo zaslišanje. Ustne in pisne pripombe, ki so jih dale stranke, so bile obravnavane in glede na ustreznost tudi upoštevane. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je o začetku preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom uradno obvestila indijsko vlado in tiste indijske proizvajalce izvoznike, ki so sodelovali v prejšnji preiskavi, za katere se je ugotovilo, da so deležni ugodnosti iz ene ali obeh domnevno spremenjenih subvencijskih shem, in ki so bili navedeni v obvestilu o začetku delnega vmesnega pregleda, ter predstavnike industrije Skupnosti. Zainteresiranim strankam je bilo omogočeno, da pisno predložijo svoja mnenja in zahtevajo zaslišanje. Ustne in pisne pripombe, ki so jih dale stranke, so bile obravnavane in glede na ustreznost tudi upoštevane.

| (7) | Glede na očitno veliko število strank, ki so bile vključene v ta pregled, je bila predlagana uporaba tehnik vzorčenja za preiskavo subvencioniranja določena v skladu s členom 27 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Glede na očitno veliko število strank, ki so bile vključene v ta pregled, je bila predlagana uporaba tehnik vzorčenja za preiskavo subvencioniranja določena v skladu s členom 27 osnovne uredbe.

| (8) | Da bi Komisija lahko izbrala vzorec, so bili v skladu s členom 27(2) osnovne uredbe izvozniki in njihovi predstavniki pozvani, da se javijo v treh tednih po uvedbi postopka in dajo na voljo osnovne informacije o svojem izvozu in prihodku od domače prodaje ter o posebnih subvencijskih shemah, ter imena in dejavnosti vseh povezanih družb. Obveščeni so bili tudi indijski organi. |
| --- | --- |

(8)

Da bi Komisija lahko izbrala vzorec, so bili v skladu s členom 27(2) osnovne uredbe izvozniki in njihovi predstavniki pozvani, da se javijo v treh tednih po uvedbi postopka in dajo na voljo osnovne informacije o svojem izvozu in prihodku od domače prodaje ter o posebnih subvencijskih shemah, ter imena in dejavnosti vseh povezanih družb. Obveščeni so bili tudi indijski organi.

| (9) | Več kot 80 družb se je odzvalo in predložilo zahtevane informacije za vzorčenje. Te družbe so v obdobju vzorčenja predstavljale 95 % celotnega indijskega uvoza v Skupnost. |
| --- | --- |

(9)

Več kot 80 družb se je odzvalo in predložilo zahtevane informacije za vzorčenje. Te družbe so v obdobju vzorčenja predstavljale 95 % celotnega indijskega uvoza v Skupnost.

| (10) | Glede na veliko število družb je bil po posvetovanju z industrijo Skupnosti, indijskim tekstilnim združenjem Texprocil in indijsko vlado izbran vzorec 11 družb in skupin izvoznic z največjim obsegom izvoza v Skupnost. |
| --- | --- |

(10)

Glede na veliko število družb je bil po posvetovanju z industrijo Skupnosti, indijskim tekstilnim združenjem Texprocil in indijsko vlado izbran vzorec 11 družb in skupin izvoznic z največjim obsegom izvoza v Skupnost.

| (11) | Vzorec je predstavljal 64 % celotnega izvoza zadevnega izdelka iz Indije v EU v obdobju vzorčenja (od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007). Izbrani vzorec je v skladu s členom 27 osnovne uredbe zajel največji reprezentativni obseg izvoza, ki ga je bilo možno ustrezno preiskati v razpoložljivem času. |
| --- | --- |

(11)

Vzorec je predstavljal 64 % celotnega izvoza zadevnega izdelka iz Indije v EU v obdobju vzorčenja (od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007). Izbrani vzorec je v skladu s členom 27 osnovne uredbe zajel največji reprezentativni obseg izvoza, ki ga je bilo možno ustrezno preiskati v razpoložljivem času.

| (12) | Štiri družbe, ki niso bile izbrane v vzorec, so predložile zahtevke za določitev individualnih stopenj subvencije v skladu s členom 27(3) osnovne uredbe. Vendar je zaradi velikega števila zahtevkov in družb, vključenih v vzorec, prevladalo mnenje, da bi bili takšni individualni pregledi nepotrebno obremenjujoči v smislu člena 27(3) in bi preprečevali pravočasni zaključek preiskave. Zato so bili zahtevki štirih družb, ki niso bile izbrane v vzorec, za določitev individualnih stopenj zavrnjeni. |
| --- | --- |

(12)

Štiri družbe, ki niso bile izbrane v vzorec, so predložile zahtevke za določitev individualnih stopenj subvencije v skladu s členom 27(3) osnovne uredbe. Vendar je zaradi velikega števila zahtevkov in družb, vključenih v vzorec, prevladalo mnenje, da bi bili takšni individualni pregledi nepotrebno obremenjujoči v smislu člena 27(3) in bi preprečevali pravočasni zaključek preiskave. Zato so bili zahtevki štirih družb, ki niso bile izbrane v vzorec, za določitev individualnih stopenj zavrnjeni.

| (13) | Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da dve povezani družbi dveh vzorčenih družb izvoznic nista proizvajali, izvažali ali na notranjem trgu prodajali zadevnega izdelka, proizvedenega med OPP. Prav tako nista izrazili nikakršnega namena za takšno delovanje v prihodnosti. Zato je bila sprejeta odločitev, da se ti povezani družbi izključita iz vzorca in izračuna individualnih stopenj subvencije. |
| --- | --- |

(13)

Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da dve povezani družbi dveh vzorčenih družb izvoznic nista proizvajali, izvažali ali na notranjem trgu prodajali zadevnega izdelka, proizvedenega med OPP. Prav tako nista izrazili nikakršnega namena za takšno delovanje v prihodnosti. Zato je bila sprejeta odločitev, da se ti povezani družbi izključita iz vzorca in izračuna individualnih stopenj subvencije.

| (14) | Družbe, ki niso bile izbrane v vzorec, so bile obveščene, da bodo morebitne protisubvencijske dajatve na njihov izvoz izračunane v skladu s členom 15(3) osnovne uredbe, tj. ne bodo presegle tehtanega povprečja zneska subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, določenih za družbe v vzorcu. |
| --- | --- |

(14)

Družbe, ki niso bile izbrane v vzorec, so bile obveščene, da bodo morebitne protisubvencijske dajatve na njihov izvoz izračunane v skladu s členom 15(3) osnovne uredbe, tj. ne bodo presegle tehtanega povprečja zneska subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, določenih za družbe v vzorcu.

| (15) | Družbe, ki se niso javile v roku iz obvestila o začetku postopka, se niso obravnavale kot zainteresirane stranke. |
| --- | --- |

(15)

Družbe, ki se niso javile v roku iz obvestila o začetku postopka, se niso obravnavale kot zainteresirane stranke.

| (16) | Izpolnjene vprašalnike so poslali vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki v Indiji. |
| --- | --- |

(16)

Izpolnjene vprašalnike so poslali vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki v Indiji.

| (17) | Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev subvencioniranja. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strank: | Indijska vlada







  — | Ministrstvo za trgovino, New Delhi |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev subvencioniranja. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strank:

Indijska vlada

—

Ministrstvo za trgovino, New Delhi

| | Proizvajalci izvozniki v Indiji:






  — | Anunay Fab. Limited, Ahmedabad |
| --- | --- | --- |

Proizvajalci izvozniki v Indiji:

—

Anunay Fab. Limited, Ahmedabad

| — | Brijmohan Purusottamdas, Mumbai in Incotex Impex Pvt. Limited, Mumbai |
| --- | --- |

—

Brijmohan Purusottamdas, Mumbai in Incotex Impex Pvt. Limited, Mumbai

| — | Divya Global Pvt. Ltd., Mumbai |
| --- | --- |

—

Divya Global Pvt. Ltd., Mumbai

| — | Intex Exports, Pattex Exports in Sunny Made-ups, Mumbai |
| --- | --- |

—

Intex Exports, Pattex Exports in Sunny Made-ups, Mumbai

| — | Jindal Worldwide Ltd, Progressive Enterprise in Texcellence Overseas, Ahmedabad in Mumbai |
| --- | --- |

—

Jindal Worldwide Ltd, Progressive Enterprise in Texcellence Overseas, Ahmedabad in Mumbai

| — | Madhu Industries Limited in Madhu International, Ahmedabad |
| --- | --- |

—

Madhu Industries Limited in Madhu International, Ahmedabad

| — | Mahalaxmi Exports in Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd, Ahmedabad |
| --- | --- |

—

Mahalaxmi Exports in Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd, Ahmedabad

| — | Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd, Mumbai |
| --- | --- |

—

Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd, Mumbai

| — | Prem Textiles, Indore |
| --- | --- |

—

Prem Textiles, Indore

| — | The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., N W Exports Limited in Nowrosjee Wadia & Sons Limited, Mumbai |
| --- | --- |

—

The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., N W Exports Limited in Nowrosjee Wadia & Sons Limited, Mumbai

| — | Vigneshwara Exports Limited, Mumbai |
| --- | --- |

—

Vigneshwara Exports Limited, Mumbai

1.5   Razkritje in pripombe na postopek

| (18) | Indijska vlada in ostale zainteresirane stranke so bile seznanjene z bistvenimi dejstvi in premisleki, na podlagi katerih naj bi se predlagala sprememba veljavnih stopenj dajatve in nadaljnja uporaba obstoječih ukrepov. Določen je bil tudi razumen rok za pripombe. Vsi predlogi in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kot je opisano v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(18)

Indijska vlada in ostale zainteresirane stranke so bile seznanjene z bistvenimi dejstvi in premisleki, na podlagi katerih naj bi se predlagala sprememba veljavnih stopenj dajatve in nadaljnja uporaba obstoječih ukrepov. Določen je bil tudi razumen rok za pripombe. Vsi predlogi in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kot je opisano v nadaljevanju.

2.   ZADEVNI IZDELEK

| (19) | Izdelek, ki se pregleduje, je posteljno perilo iz bombažnih vlaken, čistih ali mešanih z umetnimi vlakni ali lanom (kjer lan ni prevladujoče vlakno), beljeno, barvano ali tiskano, s poreklom iz Indije („zadevni izdelek“), trenutno uvrščeno pod oznake KN ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 00 in ex 6302 32 90, ter kot je opredeljeno v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(19)

Izdelek, ki se pregleduje, je posteljno perilo iz bombažnih vlaken, čistih ali mešanih z umetnimi vlakni ali lanom (kjer lan ni prevladujoče vlakno), beljeno, barvano ali tiskano, s poreklom iz Indije („zadevni izdelek“), trenutno uvrščeno pod oznake KN ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 00 in ex 6302 32 90, ter kot je opredeljeno v prvotni preiskavi.

3.   SUBVENCIJE

3.1   Uvod

| (20) | Na podlagi razpoložljivih informacij in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij: Subvencijske sheme, pregledane med prvotno preiskavo: | Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („Duty Entitlement Passbook“ – DEPB);






  1. | Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (DEPB) |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Na podlagi razpoložljivih informacij in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij: Subvencijske sheme, pregledane med prvotno preiskavo:

Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („Duty Entitlement Passbook“ – DEPB);

1.

Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (DEPB)

| 2. | Shema potrdila o oprostitvi davkov pri uvozu glede na izvedene izvoze (DFRC)/Shema odobritve uvoza brez dajatev (DFIA) |
| --- | --- |

2.

Shema potrdila o oprostitvi davkov pri uvozu glede na izvedene izvoze (DFRC)/Shema odobritve uvoza brez dajatev (DFIA)

| 3. | Shema za podporo izvozu investicijskega blaga (EPCG) |
| --- | --- |

3.

Shema za podporo izvozu investicijskega blaga (EPCG)

| 4. | Shema vnaprej pridobljenih dovoljenj (ALS)/Shema vnaprejšnjih odobritev (AAS) |
| --- | --- |

4.

Shema vnaprej pridobljenih dovoljenj (ALS)/Shema vnaprejšnjih odobritev (AAS)

| 5. | Izvozne predelovalne cone/Izvozno usmerjene enote (EPZ/EOU) |
| --- | --- |

5.

Izvozne predelovalne cone/Izvozno usmerjene enote (EPZ/EOU)

| 6. | Shema oprostitve davka od dohodka (ITES) |
| --- | --- |

6.

Shema oprostitve davka od dohodka (ITES)

| | Subvencijske sheme, ki niso bile proučene v prvotni preiskavi:






  7. | Shema za povračilo dajatev (DDS) |
| --- | --- | --- |

Subvencijske sheme, ki niso bile proučene v prvotni preiskavi:

7.

Shema za povračilo dajatev (DDS)

| 8. | Shema za financiranje posodabljanja tehnologije (TUFS) |
| --- | --- |

8.

Shema za financiranje posodabljanja tehnologije (TUFS)

| 9. | Shema izvoznih kreditov (pred odpremo in po odpremi) (ECS) |
| --- | --- |

9.

Shema izvoznih kreditov (pred odpremo in po odpremi) (ECS)

| (21) | Zgoraj navedene sheme od (1) do (5) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju pooblašča indijsko vlado, da izdaja uradna obvestila glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „izvozne in uvozne politike“, ki jih izdaja Ministrstvo za trgovino vsakih pet let in se redno posodabljajo. Ta so povzeta v dokumentih „izvozne in uvozne politike“, ki jih izdaja Ministrstvo za trgovino vsakih pet let in se redno posodabljajo. V tem primeru je za OPP ustrezen eden od dokumentov izvozne in uvozne politike, tj. petletni načrt za obdobje od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009 („politika EXIM 2004–2009“). Poleg tega indijska vlada v Priročniku o postopkih – od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009, Zvezek I („HOP I 04–09“), določa tudi postopke, ki urejajo politiko EXIM 2004–2009. Priročnik o postopkih se prav tako redno posodablja. |
| --- | --- |

(21)

Zgoraj navedene sheme od (1) do (5) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju pooblašča indijsko vlado, da izdaja uradna obvestila glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „izvozne in uvozne politike“, ki jih izdaja Ministrstvo za trgovino vsakih pet let in se redno posodabljajo. Ta so povzeta v dokumentih „izvozne in uvozne politike“, ki jih izdaja Ministrstvo za trgovino vsakih pet let in se redno posodabljajo. V tem primeru je za OPP ustrezen eden od dokumentov izvozne in uvozne politike, tj. petletni načrt za obdobje od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009 („politika EXIM 2004–2009“). Poleg tega indijska vlada v Priročniku o postopkih – od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009, Zvezek I („HOP I 04–09“), določa tudi postopke, ki urejajo politiko EXIM 2004–2009. Priročnik o postopkih se prav tako redno posodablja.

| (22) | Shema oprostitve davka od dohodka temelji na Zakonu o davku na dohodek iz leta 1961, ki je vsako leto spremenjen s Finančnim zakonom. |
| --- | --- |

(22)

Shema oprostitve davka od dohodka temelji na Zakonu o davku na dohodek iz leta 1961, ki je vsako leto spremenjen s Finančnim zakonom.

| (23) | Shema za povračilo dajatev temelji na oddelku 75 Carinskega zakona iz leta 1962, oddelku 37(2)(xvi) Zakona o trošarinah iz leta 1944 ter oddelkih 93A in 94 Finančnega zakona iz leta 1994. To je nova shema, ki še ni bila pregledana. |
| --- | --- |

(23)

Shema za povračilo dajatev temelji na oddelku 75 Carinskega zakona iz leta 1962, oddelku 37(2)(xvi) Zakona o trošarinah iz leta 1944 ter oddelkih 93A in 94 Finančnega zakona iz leta 1994. To je nova shema, ki še ni bila pregledana.

| (24) | Shema za financiranje posodabljanja tehnologije temelji na resoluciji ministrstva indijske vlade za tekstilno industrijo, objavljeni v Uradnem listu Indije, posebni del I, oddelek I, z dne 31. marca 1999. To je nova shema, ki še ni bila pregledana. |
| --- | --- |

(24)

Shema za financiranje posodabljanja tehnologije temelji na resoluciji ministrstva indijske vlade za tekstilno industrijo, objavljeni v Uradnem listu Indije, posebni del I, oddelek I, z dne 31. marca 1999. To je nova shema, ki še ni bila pregledana.

| (25) | Shema izvoznih kreditov temelji na oddelkih 21 in 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki indijski centralni banki (ICB) omogoča usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov. |
| --- | --- |

(25)

Shema izvoznih kreditov temelji na oddelkih 21 in 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki indijski centralni banki (ICB) omogoča usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov.

| (26) | V skladu s členom 11(10) osnovne uredbe je Komisija povabila indijsko vlado na dodatna posvetovanja o spremenjenih in nespremenjenih shemah ter shemah, ki še niso bile pregledane, na katerih bi razjasnili dejansko stanje v zvezi z domnevnimi shemami in dosegli sporazumno rešitev. Po teh posvetovanjih in glede na to, da ni bila dosežena sporazumna rešitev v zvezi s temi shemami, je Komisija v preiskavo subvencioniranja vključila vse sheme. |
| --- | --- |

(26)

V skladu s členom 11(10) osnovne uredbe je Komisija povabila indijsko vlado na dodatna posvetovanja o spremenjenih in nespremenjenih shemah ter shemah, ki še niso bile pregledane, na katerih bi razjasnili dejansko stanje v zvezi z domnevnimi shemami in dosegli sporazumno rešitev. Po teh posvetovanjih in glede na to, da ni bila dosežena sporazumna rešitev v zvezi s temi shemami, je Komisija v preiskavo subvencioniranja vključila vse sheme.

3.2   Specifične sheme

3.2.1   Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (DEPB)

3.2.1.1   Pravna podlaga

| (27) | Podroben opis sheme DEPB je vključen v odstavek 4.3 politike EXIM 2004–2009 in poglavje 4 HOP I 2004–2009. |
| --- | --- |

(27)

Podroben opis sheme DEPB je vključen v odstavek 4.3 politike EXIM 2004–2009 in poglavje 4 HOP I 2004–2009.

3.2.1.2   Upravičenost

| (28) | Vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik je upravičen do te sheme. |
| --- | --- |

(28)

Vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik je upravičen do te sheme.

3.2.1.3   Praktično izvajanje

| (29) | Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za kredite DEPB, ki so izračunani kot delež vrednosti izdelkov, izvoženih na podlagi te sheme. Takšne stopnje DEPB so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na podlagi standardnih „input-output“ norm („SION“) ob upoštevanju domnevne uvozne količine surovin v izvoznem izdelku in učinka carin na takšne domnevne količine uvoza, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. |
| --- | --- |

(29)

Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za kredite DEPB, ki so izračunani kot delež vrednosti izdelkov, izvoženih na podlagi te sheme. Takšne stopnje DEPB so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na podlagi standardnih „input-output“ norm („SION“) ob upoštevanju domnevne uvozne količine surovin v izvoznem izdelku in učinka carin na takšne domnevne količine uvoza, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne.

| (30) | Da je upravičeno do ugodnosti iz te sheme, mora družba izvažati. Izvoznik mora ob izvozu indijske organe obvestiti, da izvoz poteka na podlagi sheme DEPB. Za izvoz blaga indijski carinski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. V tem dokumentu je navedena višina kredita DEPB, ki se bo dodelila za ta izvoz, zato je izvoznik seznanjen z ugodnostmi, ki jih bo takrat deležen. |
| --- | --- |

(30)

Da je upravičeno do ugodnosti iz te sheme, mora družba izvažati. Izvoznik mora ob izvozu indijske organe obvestiti, da izvoz poteka na podlagi sheme DEPB. Za izvoz blaga indijski carinski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. V tem dokumentu je navedena višina kredita DEPB, ki se bo dodelila za ta izvoz, zato je izvoznik seznanjen z ugodnostmi, ki jih bo takrat deležen.

| (31) | Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, indijska vlada ne more več odločati o dodelitvi kredita DEPB. Primerna stopnja DEPB za izračun ugodnosti je tista, ki je bila uporabljena v času izdaje izvozne deklaracije. Med OPP so se neobičajno retroaktivno povečale stopnje DEPB, s čimer so se povečale ugodnosti DEPB za izvoz med 1. aprilom 2007 in 12. julijem 2008. Vendar ni mogoče predvidevati, da se lahko retroaktivno zmanjšanje stopenj DEPB izvede na podlagi načela pravne varnosti kot negativna upravna odločitev. Zato se lahko sklene, da je zmogljivost indijske vlade za retroaktivno spreminjanje stopnje ugodnosti omejena. |
| --- | --- |

(31)

Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, indijska vlada ne more več odločati o dodelitvi kredita DEPB. Primerna stopnja DEPB za izračun ugodnosti je tista, ki je bila uporabljena v času izdaje izvozne deklaracije. Med OPP so se neobičajno retroaktivno povečale stopnje DEPB, s čimer so se povečale ugodnosti DEPB za izvoz med 1. aprilom 2007 in 12. julijem 2008. Vendar ni mogoče predvidevati, da se lahko retroaktivno zmanjšanje stopenj DEPB izvede na podlagi načela pravne varnosti kot negativna upravna odločitev. Zato se lahko sklene, da je zmogljivost indijske vlade za retroaktivno spreminjanje stopnje ugodnosti omejena.

| (32) | Krediti DEPB se lahko prosto prenašajo in so veljavni 12 mesecev od datuma izdaje. Uporabljajo se lahko za plačilo carin na poznejši uvoz vsakršnega blaga, za katerega ne veljajo uvozne omejitve, razen investicijskega blaga. Blago, uvoženo na podlagi takšnih kreditov, se lahko proda na notranjem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali se uporabi v druge namene. |
| --- | --- |

(32)

Krediti DEPB se lahko prosto prenašajo in so veljavni 12 mesecev od datuma izdaje. Uporabljajo se lahko za plačilo carin na poznejši uvoz vsakršnega blaga, za katerega ne veljajo uvozne omejitve, razen investicijskega blaga. Blago, uvoženo na podlagi takšnih kreditov, se lahko proda na notranjem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali se uporabi v druge namene.

| (33) | Vloge za kredite DEPB se vlagajo elektronsko in lahko vključujejo neomejeno število izvoznih transakcij. Dejansko ni strogih rokov za predložitev vloge za kredite DEPB. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje sheme DEPB, ne izključi samodejno izvoznih transakcij, pri katerih se ne upošteva rok za predložitev vlog iz poglavja 4.47 HOP I 2004–2009. Poleg tega poglavje 9.3 HOP I 2004–2009 jasno določa, da se lahko vloge, prejete po izteku roka za predložitev, vseeno upoštevajo na podlagi določitve manjše kazni (10 % upravičenega zneska). |
| --- | --- |

(33)

Vloge za kredite DEPB se vlagajo elektronsko in lahko vključujejo neomejeno število izvoznih transakcij. Dejansko ni strogih rokov za predložitev vloge za kredite DEPB. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje sheme DEPB, ne izključi samodejno izvoznih transakcij, pri katerih se ne upošteva rok za predložitev vlog iz poglavja 4.47 HOP I 2004–2009. Poleg tega poglavje 9.3 HOP I 2004–2009 jasno določa, da se lahko vloge, prejete po izteku roka za predložitev, vseeno upoštevajo na podlagi določitve manjše kazni (10 % upravičenega zneska).

| (34) | Medtem ko je bila stopnja DEPB za izvoz zadevnega izdelka v obdobju prvotne preiskave 8 %, je bila na začetku OPP le 3,7 %, kar se je v obdobju OPP spremenilo na 6,7 % (12. julija 2007), kar je neobičajno veljalo retroaktivno za izvoz od 1. aprila 2007. |
| --- | --- |

(34)

Medtem ko je bila stopnja DEPB za izvoz zadevnega izdelka v obdobju prvotne preiskave 8 %, je bila na začetku OPP le 3,7 %, kar se je v obdobju OPP spremenilo na 6,7 % (12. julija 2007), kar je neobičajno veljalo retroaktivno za izvoz od 1. aprila 2007.

3.2.1.4   Pripombe o razkritju

| (35) | Indijska vlada in družba Texprocil sta trdili, da ni prišlo do presežnega odpusta pri uporabi sheme DEPB ter da zato proti njej ni možno uvesti izravnalnih ukrepov. Ta trditev se ovrže v smislu ugotovitve uvodne izjave (38), da se shema ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 2(1)(a)(ii) in prilog I (i), II in III k osnovni uredbi. Posledično je možno uvesti izravnalne ukrepe proti celotnemu znesku opuščenih dajatev. |
| --- | --- |

(35)

Indijska vlada in družba Texprocil sta trdili, da ni prišlo do presežnega odpusta pri uporabi sheme DEPB ter da zato proti njej ni možno uvesti izravnalnih ukrepov. Ta trditev se ovrže v smislu ugotovitve uvodne izjave (38), da se shema ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 2(1)(a)(ii) in prilog I (i), II in III k osnovni uredbi. Posledično je možno uvesti izravnalne ukrepe proti celotnemu znesku opuščenih dajatev.

3.2.1.5   Zaključek

| (36) | Shema DEPB zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Kredit DEPB je finančni prispevek indijske vlade, saj bo na koncu uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega kredit DEPB za izvoznika pomeni ugodnost, ker izboljša njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(36)

Shema DEPB zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Kredit DEPB je finančni prispevek indijske vlade, saj bo na koncu uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega kredit DEPB za izvoznika pomeni ugodnost, ker izboljša njegovo likvidnost.

| (37) | Poleg tega je shema DEPB zakonsko odvisna od izvoza in se zato obravnava kot specifična, proti njej pa se lahko v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(37)

Poleg tega je shema DEPB zakonsko odvisna od izvoza in se zato obravnava kot specifična, proti njej pa se lahko v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi.

| (38) | Ta shema se ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje namreč strogih predpisov iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, in znesek kredita ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Poleg tega ne obstaja sistem ali postopek, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v postopku proizvodnje izvoznega izdelka ter ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je upravičen do ugodnosti DEPB ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za upravičenost do ugodnosti zadošča, da izvoznik enostavno izvaža blago, ne da bi dokazal, da je bila kakršna koli surovina uvožena. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporabi kot surovina, upravičeni do ugodnosti DEPB. |
| --- | --- |

(38)

Ta shema se ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje namreč strogih predpisov iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, in znesek kredita ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Poleg tega ne obstaja sistem ali postopek, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v postopku proizvodnje izvoznega izdelka ter ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je upravičen do ugodnosti DEPB ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za upravičenost do ugodnosti zadošča, da izvoznik enostavno izvaža blago, ne da bi dokazal, da je bila kakršna koli surovina uvožena. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporabi kot surovina, upravičeni do ugodnosti DEPB.

3.2.1.6   Izračun višine subvencije

| (39) | V skladu s členoma 2(2) in 5 osnovne uredbe je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan glede na ugodnost prejemnika, katere obstoj je bil ugotovljen med OPP. V tem smislu se šteje, da se ugodnost dodeli prejemniku v trenutku, ko je izvedena izvozna transakcija na podlagi te sheme. V tem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar pomeni finančni prispevek v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja višino kredita DEPB, ki se bo dodelil za to izvozno transakcijo, indijska vlada ne more več odločati o dodelitvi subvencije. Poleg tega so sodelujoči proizvajalci izvozniki kredite DEPB po obračunskem načelu knjižili kot prihodek ob izvozni transakciji. |
| --- | --- |

(39)

V skladu s členoma 2(2) in 5 osnovne uredbe je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan glede na ugodnost prejemnika, katere obstoj je bil ugotovljen med OPP. V tem smislu se šteje, da se ugodnost dodeli prejemniku v trenutku, ko je izvedena izvozna transakcija na podlagi te sheme. V tem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar pomeni finančni prispevek v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja višino kredita DEPB, ki se bo dodelil za to izvozno transakcijo, indijska vlada ne more več odločati o dodelitvi subvencije. Poleg tega so sodelujoči proizvajalci izvozniki kredite DEPB po obračunskem načelu knjižili kot prihodek ob izvozni transakciji.

| (40) | Da bi se upošteval učinek retroaktivnega povečanja stopenj, se je vrednost kredita DEPB, knjiženega za izvoz med 1. aprilom in 12. julijem 2007, po potrebi povečala, ker so dejanske ugodnosti, do katerih bodo upravičene družbe ob prejemu kredita od indijske vlade, višje, kot so jih uradno zahtevale ob izvozu. |
| --- | --- |

(40)

Da bi se upošteval učinek retroaktivnega povečanja stopenj, se je vrednost kredita DEPB, knjiženega za izvoz med 1. aprilom in 12. julijem 2007, po potrebi povečala, ker so dejanske ugodnosti, do katerih bodo upravičene družbe ob prejemu kredita od indijske vlade, višje, kot so jih uradno zahtevale ob izvozu.

| (41) | Kjer so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile nujne pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih kreditov, s čimer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za skupni prihodek od izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(41)

Kjer so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile nujne pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih kreditov, s čimer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za skupni prihodek od izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.

| (42) | Predložene so bile nekatere pripombe v zvezi z nekaterimi podrobnostmi izračuna ugodnosti iz sheme DEPB. Kadar so bile te pripombe upravičene, so bili izračuni ustrezno prilagojeni. |
| --- | --- |

(42)

Predložene so bile nekatere pripombe v zvezi z nekaterimi podrobnostmi izračuna ugodnosti iz sheme DEPB. Kadar so bile te pripombe upravičene, so bili izračuni ustrezno prilagojeni.

| (43) | V nasprotju z navedbami nekaterih proizvajalcev izvoznikov se mora pri ugotavljanju višine izravnalnega DEPBS-kredita upoštevati tudi DEPBS-kredite, prejete za izvoz izdelkov, različnih od zadevnega izdelka. V skladu z DEPBS ni omejitev glede uporabe kreditov za uvoz surovinskega materiala brez dajatev, povezanega z določenim izdelkom. Nasprotno, DEPBS-krediti so popolnoma prenosljivi, lahko se celo prodajo in uporabijo za uvoz vsega blaga, ki se neomejeno uvaža (surovinski materiali za zadevni izdelek spadajo v to kategorijo), razen investicijskega blaga. Posledično se lahko v zvezi z zadevnim izdelkom koristijo vse prejete ugodnosti iz DEPBS. |
| --- | --- |

(43)

V nasprotju z navedbami nekaterih proizvajalcev izvoznikov se mora pri ugotavljanju višine izravnalnega DEPBS-kredita upoštevati tudi DEPBS-kredite, prejete za izvoz izdelkov, različnih od zadevnega izdelka. V skladu z DEPBS ni omejitev glede uporabe kreditov za uvoz surovinskega materiala brez dajatev, povezanega z določenim izdelkom. Nasprotno, DEPBS-krediti so popolnoma prenosljivi, lahko se celo prodajo in uporabijo za uvoz vsega blaga, ki se neomejeno uvaža (surovinski materiali za zadevni izdelek spadajo v to kategorijo), razen investicijskega blaga. Posledično se lahko v zvezi z zadevnim izdelkom koristijo vse prejete ugodnosti iz DEPBS.

| (44) | Pet družb iz vzorca je imelo med OPP ugodnosti iz sheme DEPB, pri čemer so bile stopnje subvencije od 0,15 % do 3,96 %. |
| --- | --- |

(44)

Pet družb iz vzorca je imelo med OPP ugodnosti iz sheme DEPB, pri čemer so bile stopnje subvencije od 0,15 % do 3,96 %.

3.2.2   Shema odobritve uvoza brez dajatev (DFIA)/Shema potrdila o oprostitvi davkov pri uvozu glede na izvedene izvoze (DFRC)

3.2.2.1   Pravna podlaga

| (45) | Podroben opis DFIA je vključen v poglavje 4 politike EXIM 2004–2009 in poglavje 4 HOP I 2004–2009. Shema je bila uvedena 1. maja 2006 in je zamenjala shemo DFRC, ki jo je nadomestila prvotna uredba. |
| --- | --- |

(45)

Podroben opis DFIA je vključen v poglavje 4 politike EXIM 2004–2009 in poglavje 4 HOP I 2004–2009. Shema je bila uvedena 1. maja 2006 in je zamenjala shemo DFRC, ki jo je nadomestila prvotna uredba.

3.2.2.2   Upravičenost

| (46) | DFIA se izda vsakemu trgovcu izvozniku ali proizvajalcu izvozniku za uvoz surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo blaga za izvoz brez plačila osnovne carine, dodatne carine, davka za izobraževanje, protidampinških dajatev in zaščitnih dajatev, če so določene. |
| --- | --- |

(46)

DFIA se izda vsakemu trgovcu izvozniku ali proizvajalcu izvozniku za uvoz surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo blaga za izvoz brez plačila osnovne carine, dodatne carine, davka za izobraževanje, protidampinških dajatev in zaščitnih dajatev, če so določene.

3.2.2.3   Praktično izvajanje

| (47) | DFIA je pred- in poizvozna shema, ki omogoča uvoz blaga, določenega na podlagi norm SION, ki pa ga v primeru prenosljive odobritve DFIA ni treba uporabljati za proizvodnjo izvoznega izdelka. |
| --- | --- |

(47)

DFIA je pred- in poizvozna shema, ki omogoča uvoz blaga, določenega na podlagi norm SION, ki pa ga v primeru prenosljive odobritve DFIA ni treba uporabljati za proizvodnjo izvoznega izdelka.

| (48) | DFIA zajema le uvoz surovin, kot je določeno v normativih SION. Upravičeni uvoz je omejen na količino in vrednost, navedeno v normah SION, vendar jo lahko regionalni organi na zahtevo spremenijo. |
| --- | --- |

(48)

DFIA zajema le uvoz surovin, kot je določeno v normativih SION. Upravičeni uvoz je omejen na količino in vrednost, navedeno v normah SION, vendar jo lahko regionalni organi na zahtevo spremenijo.

| (49) | Za izvozno obveznost velja minimalna zahteva za dodano vrednost v višini 20 %. Izvoz se lahko izvaja pred odobritvijo DFIA in v tem primeru se upravičeni uvoz določi sorazmerno glede na začasni izvoz. |
| --- | --- |

(49)

Za izvozno obveznost velja minimalna zahteva za dodano vrednost v višini 20 %. Izvoz se lahko izvaja pred odobritvijo DFIA in v tem primeru se upravičeni uvoz določi sorazmerno glede na začasni izvoz.

| (50) | Ko se izpolni izvozna obveznost, lahko izvoznik zahteva prenosljivost odobritve DFIA, kar v praksi pomeni dovoljenje za tržno prodajo licence za uvoz brez plačila dajatev. |
| --- | --- |

(50)

Ko se izpolni izvozna obveznost, lahko izvoznik zahteva prenosljivost odobritve DFIA, kar v praksi pomeni dovoljenje za tržno prodajo licence za uvoz brez plačila dajatev.

3.2.2.4   Pripombe o razkritju

| (51) | Indijska vlada in družba Texprocil sta trdili, da je DFRC zakonita shema nadomestnega povračila, ker omogoča dopolnitev surovin, uporabljenih v izvoznem izdelku, in ocenili, da je upravičena, učinkovita in da temelji na splošno sprejetih trgovinskih praksah v Indiji. Ker so količina, kakovost ter tehnične značilnosti in specifikacije enake kot pri surovinah, uporabljenih v izvoznem izdelku, bi bila po mnenju indijske vlade in družbe Texprocil ta shema dovoljena po Sporazumu o subvencijah in izravnalnih ukrepih (ASCM). Indijska vlada in družba Texprocil sta tudi trdili, da je pri ugotavljanju, ali je to zakonita shema nadomestnega povračila, ključno, kaj se uvaža in ne kdo uvaža. Prav tako se je trdilo, da vlada ni odobrila nobene dodatne ugodnosti. Trdilo se je, da proti shemi zato ni možno uvesti izravnalnih ukrepov. Novi dokazi, ki bi podprli te trditve, niso bili predloženi, zato se te trditve ovržejo v smislu ugotovitev iz uvodnih izjav od (52) to (55), tj. da se nobena podshema ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 2(1)(a)(ii) in prilog I (i), II ter III k osnovni uredbi. Posledično je možno uvesti izravnalne ukrepe proti celotnemu znesku. |
| --- | --- |

(51)

Indijska vlada in družba Texprocil sta trdili, da je DFRC zakonita shema nadomestnega povračila, ker omogoča dopolnitev surovin, uporabljenih v izvoznem izdelku, in ocenili, da je upravičena, učinkovita in da temelji na splošno sprejetih trgovinskih praksah v Indiji. Ker so količina, kakovost ter tehnične značilnosti in specifikacije enake kot pri surovinah, uporabljenih v izvoznem izdelku, bi bila po mnenju indijske vlade in družbe Texprocil ta shema dovoljena po Sporazumu o subvencijah in izravnalnih ukrepih (ASCM). Indijska vlada in družba Texprocil sta tudi trdili, da je pri ugotavljanju, ali je to zakonita shema nadomestnega povračila, ključno, kaj se uvaža in ne kdo uvaža. Prav tako se je trdilo, da vlada ni odobrila nobene dodatne ugodnosti. Trdilo se je, da proti shemi zato ni možno uvesti izravnalnih ukrepov. Novi dokazi, ki bi podprli te trditve, niso bili predloženi, zato se te trditve ovržejo v smislu ugotovitev iz uvodnih izjav od (52) to (55), tj. da se nobena podshema ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 2(1)(a)(ii) in prilog I (i), II ter III k osnovni uredbi. Posledično je možno uvesti izravnalne ukrepe proti celotnemu znesku.

3.2.2.5   Zaključek

| (52) | Kljub nekaterim razlikam pri izvajanju nove sheme DFIA v primerjavi s prejšnjo zamenjano shemo DFRC je treba novo shemo DFIA obravnavati kot nadaljevanje sheme DFRC, ker prevzema njene glavne elemente. |
| --- | --- |

(52)

Kljub nekaterim razlikam pri izvajanju nove sheme DFIA v primerjavi s prejšnjo zamenjano shemo DFRC je treba novo shemo DFIA obravnavati kot nadaljevanje sheme DFRC, ker prevzema njene glavne elemente.

| (53) | Shemi DFRC in DFIA pomenita subvencije v smislu člena 2(1)(a)(i) in (ii) ter člena 2(2) osnovne uredbe, tj. finančni prispevek v obliki nepovratnih sredstev. Vključujeta neposredni prenos sredstev, saj se ju lahko proda ali zamenja za gotovino ali uporabi za izravnavo uvoznih dajatev, zaradi česar se indijska vlada odreče prihodku, ki ji sicer pripada. Poleg tega shemi DFRC in DFIA za izvoznika pomenita ugodnost, ker izboljšata njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(53)

Shemi DFRC in DFIA pomenita subvencije v smislu člena 2(1)(a)(i) in (ii) ter člena 2(2) osnovne uredbe, tj. finančni prispevek v obliki nepovratnih sredstev. Vključujeta neposredni prenos sredstev, saj se ju lahko proda ali zamenja za gotovino ali uporabi za izravnavo uvoznih dajatev, zaradi česar se indijska vlada odreče prihodku, ki ji sicer pripada. Poleg tega shemi DFRC in DFIA za izvoznika pomenita ugodnost, ker izboljšata njegovo likvidnost.

| (54) | Shemi DFRC in DFIA sta zakonsko pogojeni z izvozom in se zato štejeta za specifični, zanju pa se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(54)

Shemi DFRC in DFIA sta zakonsko pogojeni z izvozom in se zato štejeta za specifični, zanju pa se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe.

| (55) | Končno, nobena od obeh shem se ne more šteti kot dovoljen sistem povračil dajatev ali sistem nadomestnih povračil v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Nista v skladu s strogimi predpisi iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Pri tem zlasti velja naslednje: (i) dopuščajo ex post nadomestilo ali povračilo uvoznih dajatev na surovine, ki se uporabljajo v procesu proizvodnje drugega izdelka; (ii) ne obstaja sistem ali postopek preverjanja, ki bi potrdil, ali se surovine uporabljajo v postopku proizvodnje izvoznega izdelka in katere so te surovine ter ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi, in (iii) prenosljivost potrdil/odobritev pomeni, da izvozniku, ki se mu dodeli DFRC ali DFIA, dejansko ni treba uporabiti potrdila za uvoz surovin. |
| --- | --- |

(55)

Končno, nobena od obeh shem se ne more šteti kot dovoljen sistem povračil dajatev ali sistem nadomestnih povračil v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Nista v skladu s strogimi predpisi iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Pri tem zlasti velja naslednje: (i) dopuščajo ex post nadomestilo ali povračilo uvoznih dajatev na surovine, ki se uporabljajo v procesu proizvodnje drugega izdelka; (ii) ne obstaja sistem ali postopek preverjanja, ki bi potrdil, ali se surovine uporabljajo v postopku proizvodnje izvoznega izdelka in katere so te surovine ter ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi, in (iii) prenosljivost potrdil/odobritev pomeni, da izvozniku, ki se mu dodeli DFRC ali DFIA, dejansko ni treba uporabiti potrdila za uvoz surovin.

3.2.2.6   Izračun višine subvencije

| (56) | Za opredelitev ugodnosti se šteje, da v nasprotju z DEPB dovoljenja DFRC in DFIA nimajo nominalne vrednosti ali stopnje davčne olajšave. Dovoljenje določa celotni obseg dovoljenih surovin, ki se lahko uvozijo, in največjo skupno vrednost CIF takšnega uvoza. Zato ugodnosti v času izvoza niso znane ter se jih lahko opredeli in knjiži v evidenco šele, ko se dovoljenje uporabi za uvoz ali se proda. |
| --- | --- |

(56)

Za opredelitev ugodnosti se šteje, da v nasprotju z DEPB dovoljenja DFRC in DFIA nimajo nominalne vrednosti ali stopnje davčne olajšave. Dovoljenje določa celotni obseg dovoljenih surovin, ki se lahko uvozijo, in največjo skupno vrednost CIF takšnega uvoza. Zato ugodnosti v času izvoza niso znane ter se jih lahko opredeli in knjiži v evidenco šele, ko se dovoljenje uporabi za uvoz ali se proda.

| (57) | Tako so se v primerih, ko so se dovoljenja uporabila za uvoz, ugodnosti za družbe izračunale na podlagi števila opuščenih uvoznih dajatev. V primerih prenosa (prodaje) dovoljenj so se ugodnosti izračunale na podlagi prihodka od takšne prodaje med OPP. |
| --- | --- |

(57)

Tako so se v primerih, ko so se dovoljenja uporabila za uvoz, ugodnosti za družbe izračunale na podlagi števila opuščenih uvoznih dajatev. V primerih prenosa (prodaje) dovoljenj so se ugodnosti izračunale na podlagi prihodka od takšne prodaje med OPP.

| (58) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je pet družb, ki so izvažale na podlagi DFRC in/ali DFIA, svoja dovoljenja/potrdila prodalo tretjim strankam. |
| --- | --- |

(58)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je pet družb, ki so izvažale na podlagi DFRC in/ali DFIA, svoja dovoljenja/potrdila prodalo tretjim strankam.

| (59) | Eden od proizvajalcev izvoznikov je trdil, da je uporabil eno od svojih dovoljenj DFIA kot nadomestno povračilo in da ni imel presežnega odpusta uvoznih dajatev na podlagi tega dovoljenja. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da se uvozne in izvozne količine na podlagi tega dovoljenje niso izčrpale ter da dovoljenje še ni bilo zaključeno in preverjeno v skladu s pravili, ki jih predpisuje politika EXIM. Zato je bilo ob upoštevanju ugotovitev iz uvodne izjave (55) sklenjeno, da družba ne more dokazati, da na podlagi tega dovoljenja ni nastal presežni odpust. Tako se celotni znesek dajatev, privarčevanih pri uvozu na podlagi tega dovoljenja, obravnava kot subvencija in zahtevek se je torej zavrnil. |
| --- | --- |

(59)

Eden od proizvajalcev izvoznikov je trdil, da je uporabil eno od svojih dovoljenj DFIA kot nadomestno povračilo in da ni imel presežnega odpusta uvoznih dajatev na podlagi tega dovoljenja. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da se uvozne in izvozne količine na podlagi tega dovoljenje niso izčrpale ter da dovoljenje še ni bilo zaključeno in preverjeno v skladu s pravili, ki jih predpisuje politika EXIM. Zato je bilo ob upoštevanju ugotovitev iz uvodne izjave (55) sklenjeno, da družba ne more dokazati, da na podlagi tega dovoljenja ni nastal presežni odpust. Tako se celotni znesek dajatev, privarčevanih pri uvozu na podlagi tega dovoljenja, obravnava kot subvencija in zahtevek se je torej zavrnil.

| (60) | Kjer so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile nujne pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih ugodnosti, s čimer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za skupni prihodek od izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(60)

Kjer so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile nujne pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih ugodnosti, s čimer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za skupni prihodek od izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.

| (61) | Predložene so bile nekatere pripombe v zvezi z nekaterimi podrobnostmi izračuna ugodnosti iz shem DFRC/DFIA. Kadar so bile te pripombe upravičene, so bili izračuni ustrezno prilagojeni. |
| --- | --- |

(61)

Predložene so bile nekatere pripombe v zvezi z nekaterimi podrobnostmi izračuna ugodnosti iz shem DFRC/DFIA. Kadar so bile te pripombe upravičene, so bili izračuni ustrezno prilagojeni.

| (62) | V nasprotju z navedbami nekaterih proizvajalcev izvoznikov je treba pri ugotavljanju ugodnosti, proti kateri je možno uvesti izravnalne ukrepe, upoštevati tudi DFRC/DFIA-kredite, prejete za izvoz izdelkov, različnih od zadevnega izdelka. V skladu z DFRC/DFIA ni omejitev glede uporabe kreditov za uvoz surovinskega materiala brez dajatev, povezanega z določenim izdelkom. Nasprotno, DFRC/DFIA-krediti so popolnoma prenosljivi, lahko se celo prodajo in uporabijo za uvoz vsega blaga, ki se neomejeno uvaža (surovinski material za zadevni izdelek spadajo v to kategorijo), razen investicijskega blaga. Posledično se lahko v zvezi z zadevnim izdelkom koristijo vse prejete ugodnosti iz DFRC/DFIA. |
| --- | --- |

(62)

V nasprotju z navedbami nekaterih proizvajalcev izvoznikov je treba pri ugotavljanju ugodnosti, proti kateri je možno uvesti izravnalne ukrepe, upoštevati tudi DFRC/DFIA-kredite, prejete za izvoz izdelkov, različnih od zadevnega izdelka. V skladu z DFRC/DFIA ni omejitev glede uporabe kreditov za uvoz surovinskega materiala brez dajatev, povezanega z določenim izdelkom. Nasprotno, DFRC/DFIA-krediti so popolnoma prenosljivi, lahko se celo prodajo in uporabijo za uvoz vsega blaga, ki se neomejeno uvaža (surovinski material za zadevni izdelek spadajo v to kategorijo), razen investicijskega blaga. Posledično se lahko v zvezi z zadevnim izdelkom koristijo vse prejete ugodnosti iz DFRC/DFIA.

| (63) | Štiri družbe v vzorcu so imele med OPP ugodnosti iz teh shem, pri čemer so bile stopnje subvencije od 0,09 % do 2,03 %. |
| --- | --- |

(63)

Štiri družbe v vzorcu so imele med OPP ugodnosti iz teh shem, pri čemer so bile stopnje subvencije od 0,09 % do 2,03 %.

3.2.3   Shema za podporo izvozu investicijskega blaga (EPCG)

3.2.3.1   Pravna podlaga

| (64) | Podroben opis sheme EPCG je vključen v poglavje 5 politike EXIM 2004–2009 in poglavje 5 HOP I 2004–2009. |
| --- | --- |

(64)

Podroben opis sheme EPCG je vključen v poglavje 5 politike EXIM 2004–2009 in poglavje 5 HOP I 2004–2009.

3.2.3.2   Upravičenost

| (65) | Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, ki so „vezani“ na spremljajoče proizvajalce in izvajalci storitev, so upravičeni do te sheme. |
| --- | --- |

(65)

Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, ki so „vezani“ na spremljajoče proizvajalce in izvajalci storitev, so upravičeni do te sheme.

3.2.3.3   Praktično izvajanje

| (66) | Indijska vlada bo pod pogojem izvozne obveznosti na podlagi vloge in plačila pristojbine izdala dovoljenje EPCG. To dovoljenje družbi omogoča uvoz investicijskega blaga (novega in – od aprila 2003 – do deset let starega že rabljenega investicijskega blaga) po znižani stopnji dajatve. Do 31. marca 2000 je veljala stopnja dajatve 11 % (vključno z dodatno dajatvijo 10 %) in, v primeru uvoza z visoko vrednostjo, stopnja dajatve nič. Shema od aprila 2000 določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 %, ki se uporablja za vse investicijsko blago, uvoženo na podlagi sheme. Za izpolnjevanje izvozne obveznosti je treba uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. Indijska vlada je 9. maja 2008, tj. zunaj OPP, objavila znižanje dajatev za uvoz na podlagi EPGC na 3 %. |
| --- | --- |

(66)

Indijska vlada bo pod pogojem izvozne obveznosti na podlagi vloge in plačila pristojbine izdala dovoljenje EPCG. To dovoljenje družbi omogoča uvoz investicijskega blaga (novega in – od aprila 2003 – do deset let starega že rabljenega investicijskega blaga) po znižani stopnji dajatve. Do 31. marca 2000 je veljala stopnja dajatve 11 % (vključno z dodatno dajatvijo 10 %) in, v primeru uvoza z visoko vrednostjo, stopnja dajatve nič. Shema od aprila 2000 določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 %, ki se uporablja za vse investicijsko blago, uvoženo na podlagi sheme. Za izpolnjevanje izvozne obveznosti je treba uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. Indijska vlada je 9. maja 2008, tj. zunaj OPP, objavila znižanje dajatev za uvoz na podlagi EPGC na 3 %.

| (67) | Imetnik dovoljenja EPCG lahko nabavlja investicijsko blago tudi na domačem trgu. V takšnem primeru imetnik dovoljenja EPCG predloži vlogo za razveljavitev svojega dovoljenja. Domači proizvajalec investicijskega blaga, naveden v obvestilu o razveljavitvi, postane upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza in do ugodnosti uvoza sestavnih delov, potrebnih za proizvodnjo takšnega investicijskega blaga, brez plačila dajatev. Vendar se lahko trošarine, ki se plačajo za nakup investicijskega blaga s strani imetnika dovoljenja EPCG na domačem trgu, povrnejo ali oprostijo. Imetnik dovoljenja EPCG je še naprej odgovoren za izpolnjevanje izvozne obveznosti, ki je določena glede na nominalne uvozne dajatve, privarčevane glede na vrednost FOB uvoznega blaga. |
| --- | --- |

(67)

Imetnik dovoljenja EPCG lahko nabavlja investicijsko blago tudi na domačem trgu. V takšnem primeru imetnik dovoljenja EPCG predloži vlogo za razveljavitev svojega dovoljenja. Domači proizvajalec investicijskega blaga, naveden v obvestilu o razveljavitvi, postane upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza in do ugodnosti uvoza sestavnih delov, potrebnih za proizvodnjo takšnega investicijskega blaga, brez plačila dajatev. Vendar se lahko trošarine, ki se plačajo za nakup investicijskega blaga s strani imetnika dovoljenja EPCG na domačem trgu, povrnejo ali oprostijo. Imetnik dovoljenja EPCG je še naprej odgovoren za izpolnjevanje izvozne obveznosti, ki je določena glede na nominalne uvozne dajatve, privarčevane glede na vrednost FOB uvoznega blaga.

3.2.3.4   Pripombe o razkritju

| (68) | Indijska vlada je trdila, da ni nobenih ugodnosti, kadar imetnik dovoljenja EPCG zaprosi za razveljavitev svojega dovoljenja in investicijsko blago nabavi na domačem trgu, saj vlada ni izdala nobenega ustreznega predpisa, ki bi zagotavljal odstopanje od plačila trošarin za takšno nabavo. Vendar pa je indijska vlada tudi potrdila, da bi lahko v nekaterih okoliščinah imetnik dovoljenja EPCG nabavljal investicijsko blago brez plačila trošarine, tj. kadar ta dajatev ni obračunana po indijskem mehanizmu za davek na dodano vrednost (Central value added tax - CENVAT). Poleg tega je v takšnih primerih domači dobavitelj investicijskega blaga upravičen do davčnih olajšav, ki se bodo odražale v ceni dobavljenega investicijskega blaga. Ker je ta ugodnost pogojena z izvozom - v primeru razveljavitve se za imetnika dovoljenja EPCG ta pogoj ne spremeni - je treba to trditev ovreči, ugotovitve pa ostanejo nespremenjene. |
| --- | --- |

(68)

Indijska vlada je trdila, da ni nobenih ugodnosti, kadar imetnik dovoljenja EPCG zaprosi za razveljavitev svojega dovoljenja in investicijsko blago nabavi na domačem trgu, saj vlada ni izdala nobenega ustreznega predpisa, ki bi zagotavljal odstopanje od plačila trošarin za takšno nabavo. Vendar pa je indijska vlada tudi potrdila, da bi lahko v nekaterih okoliščinah imetnik dovoljenja EPCG nabavljal investicijsko blago brez plačila trošarine, tj. kadar ta dajatev ni obračunana po indijskem mehanizmu za davek na dodano vrednost (Central value added tax - CENVAT). Poleg tega je v takšnih primerih domači dobavitelj investicijskega blaga upravičen do davčnih olajšav, ki se bodo odražale v ceni dobavljenega investicijskega blaga. Ker je ta ugodnost pogojena z izvozom - v primeru razveljavitve se za imetnika dovoljenja EPCG ta pogoj ne spremeni - je treba to trditev ovreči, ugotovitve pa ostanejo nespremenjene.

3.2.3.5   Zaključek

| (69) | Shema EPCG zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatev ali v primeru nabave na notranjem trgu povračilo ali oprostitev davkov pomenijo finančni prispevek indijske vlade, saj ta koncesija zmanjša prihodek indijske vlade, ki bi ga sicer izterjala. |
| --- | --- |

(69)

Shema EPCG zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatev ali v primeru nabave na notranjem trgu povračilo ali oprostitev davkov pomenijo finančni prispevek indijske vlade, saj ta koncesija zmanjša prihodek indijske vlade, ki bi ga sicer izterjala.

| (70) | Poleg tega znižanje dajatve izvozniku prinese ugodnosti, saj dajatve, privarčevane pri uvozu, izboljšajo njegovo likvidnost. V primeru povračila/oprostitve trošarine to povračilo ali oprostitev izvozniku zagotavlja ugodnosti, ker dajatve, privarčevane pri nakupu investicijskega blaga, izboljšajo njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(70)

Poleg tega znižanje dajatve izvozniku prinese ugodnosti, saj dajatve, privarčevane pri uvozu, izboljšajo njegovo likvidnost. V primeru povračila/oprostitve trošarine to povračilo ali oprostitev izvozniku zagotavlja ugodnosti, ker dajatve, privarčevane pri nakupu investicijskega blaga, izboljšajo njegovo likvidnost.

| (71) | Poleg tega je shema EPCG zakonsko pogojena z izvozom, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez izpolnjevanja izvoznih obveznosti. Zato se šteje za specifično in proti njej se lahko v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(71)

Poleg tega je shema EPCG zakonsko pogojena z izvozom, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez izpolnjevanja izvoznih obveznosti. Zato se šteje za specifično in proti njej se lahko v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi.

| (72) | Ta shema se ne more šteti za dovoljen sistem odpusta kumulativnih posrednih davkov iz prve faze ali dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestnih povračil v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Dovoljeni sistemi iz točke (h) in (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne uporablja za proizvodnjo izvoznih izdelkov. V primeru odpusta kumulativnih posrednih davkov iz prve faze je treba upoštevati, da izvozniki ne bi bili upravičeni do enakega odpusta, če jih ne bi zavezovale izvozne obveznosti. |
| --- | --- |

(72)

Ta shema se ne more šteti za dovoljen sistem odpusta kumulativnih posrednih davkov iz prve faze ali dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestnih povračil v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Dovoljeni sistemi iz točke (h) in (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne uporablja za proizvodnjo izvoznih izdelkov. V primeru odpusta kumulativnih posrednih davkov iz prve faze je treba upoštevati, da izvozniki ne bi bili upravičeni do enakega odpusta, če jih ne bi zavezovale izvozne obveznosti.

3.2.3.6   Izračun višine subvencije

| (73) | Višina subvencije je bila izračunana v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na osnovi neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago ali neplačanih/povrnjenih trošarin na blago, kupljeno na notranjem trgu, med obdobjem, ki odraža običajno obdobje amortizacije takšnega investicijskega blaga. V skladu z ustaljeno prakso je bil tako izračunan znesek, ki se nanaša na OPP, prilagojen tako, da so se mu za to obdobje dodale obresti, s čimer se je upoštevala polna vrednost ugodnosti v določenem času. V ta namen se je kot primerna štela komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile od te vsote odštete nujne pristojbine za pridobitev subvencije, s čimer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodek od izvoza med OPP kot ustrezni imenovalec, ker je subvencija odvisna od izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(73)

Višina subvencije je bila izračunana v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na osnovi neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago ali neplačanih/povrnjenih trošarin na blago, kupljeno na notranjem trgu, med obdobjem, ki odraža običajno obdobje amortizacije takšnega investicijskega blaga. V skladu z ustaljeno prakso je bil tako izračunan znesek, ki se nanaša na OPP, prilagojen tako, da so se mu za to obdobje dodale obresti, s čimer se je upoštevala polna vrednost ugodnosti v določenem času. V ta namen se je kot primerna štela komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile od te vsote odštete nujne pristojbine za pridobitev subvencije, s čimer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodek od izvoza med OPP kot ustrezni imenovalec, ker je subvencija odvisna od izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.

| (74) | Predložene so bile nekatere pripombe v zvezi z nekaterimi podrobnostmi izračuna ugodnosti iz sheme EPCG. Kadar so bile te pripombe upravičene, so bili izračuni ustrezno prilagojeni. |
| --- | --- |

(74)

Predložene so bile nekatere pripombe v zvezi z nekaterimi podrobnostmi izračuna ugodnosti iz sheme EPCG. Kadar so bile te pripombe upravičene, so bili izračuni ustrezno prilagojeni.

| (75) | V nasprotju z navedbami nekaterih proizvajalcev izvoznikov je treba pri ugotavljanju ugodnosti, proti kateri je možno uvesti izravnalne ukrepe, upoštevati tudi EPCG-kredite, prejete za izvoz izdelkov, različnih od zadevnega izdelka. V skladu z EPCGS ni omejitev glede uporabe kreditov za uvoz surovinskega materiala brez dajatev, povezanega z določenim izdelkom. Posledično se lahko v zvezi z zadevnim izdelkom koristijo vse prejete ugodnosti iz EPCG. |
| --- | --- |

(75)

V nasprotju z navedbami nekaterih proizvajalcev izvoznikov je treba pri ugotavljanju ugodnosti, proti kateri je možno uvesti izravnalne ukrepe, upoštevati tudi EPCG-kredite, prejete za izvoz izdelkov, različnih od zadevnega izdelka. V skladu z EPCGS ni omejitev glede uporabe kreditov za uvoz surovinskega materiala brez dajatev, povezanega z določenim izdelkom. Posledično se lahko v zvezi z zadevnim izdelkom koristijo vse prejete ugodnosti iz EPCG.

| (76) | Štiri družbe v vzorcu so imele med OPP ugodnosti iz te sheme s stopnjami subvencije do 1,45 %, pri čemer so bile ugodnosti za eno družbo zanemarljive. |
| --- | --- |

(76)

Štiri družbe v vzorcu so imele med OPP ugodnosti iz te sheme s stopnjami subvencije do 1,45 %, pri čemer so bile ugodnosti za eno družbo zanemarljive.

3.2.4   Shema vnaprej pridobljenih dovoljenj (ALS)/Shema vnaprejšnjih odobritev (AAS)

3.2.4.1   Pravna podlaga

| (77) | Podroben opis sheme je vključen v odstavke 4.1.1 do 4.1.14 politike EXIM 2004–2009 in poglavja 4.1 do 4.30 HOP I 2004–2009. Ta shema se je med prejšnjo preiskavo v zvezi s pregledom, zaradi katere je bila uvedena zdaj veljavna dokončna izravnalna dajatev, imenovala „shema vnaprej pridobljenih dovoljenj“. |
| --- | --- |

(77)

Podroben opis sheme je vključen v odstavke 4.1.1 do 4.1.14 politike EXIM 2004–2009 in poglavja 4.1 do 4.30 HOP I 2004–2009. Ta shema se je med prejšnjo preiskavo v zvezi s pregledom, zaradi katere je bila uvedena zdaj veljavna dokončna izravnalna dajatev, imenovala „shema vnaprej pridobljenih dovoljenj“.

3.2.4.2   Upravičenost

| (78) | Shemo AAS sestavlja šest podshem, ki so natančneje opisane v uvodni izjavi (79). Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, ki so „vezani“ na spremljajoče proizvajalce, so upravičeni do fizičnega izvoza AAS in do AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki dobavljajo kategorijam „predvidenega izvoza“, navedenim v odstavku 8.2 politike EXIM 2004–2009, kot so dobavitelji za izvozno usmerjeno enoto (EOU), so upravičeni do predvidenega izvoza AAS. Končno so vmesni dobavitelji proizvajalcev izvoznikov upravičeni do ugodnosti „predvidenega izvoza“ v okviru podshem za vnaprejšnjo pripustitev naročil (ARO) in back to back notranjega akreditiva (back to back inland letter of credit). |
| --- | --- |

(78)

Shemo AAS sestavlja šest podshem, ki so natančneje opisane v uvodni izjavi (79). Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, ki so „vezani“ na spremljajoče proizvajalce, so upravičeni do fizičnega izvoza AAS in do AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki dobavljajo kategorijam „predvidenega izvoza“, navedenim v odstavku 8.2 politike EXIM 2004–2009, kot so dobavitelji za izvozno usmerjeno enoto (EOU), so upravičeni do predvidenega izvoza AAS. Končno so vmesni dobavitelji proizvajalcev izvoznikov upravičeni do ugodnosti „predvidenega izvoza“ v okviru podshem za vnaprejšnjo pripustitev naročil (ARO) in back to back notranjega akreditiva (back to back inland letter of credit).

3.2.4.3   Praktično izvajanje

| (79) | Vnaprejšnja dovoljenja se lahko izdajo za: | Fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz surovin za proizvodnjo posebnega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem primeru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Uvozno nadomestilo in izvozna obveznost, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta navedena v dovoljenju. |
| --- | --- | --- |

(79)

Vnaprejšnja dovoljenja se lahko izdajo za:

Fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz surovin za proizvodnjo posebnega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem primeru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Uvozno nadomestilo in izvozna obveznost, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta navedena v dovoljenju.

| | Letne potrebe: takšno dovoljenje ni vezano na določen izvozni izdelek, ampak na širšo skupino izdelkov (npr. kemični in sorodni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko – do določene mejne vrednosti, opredeljene glede na pretekli izvoz – brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v takšno skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli izdelka, ki spada v takšno skupino izdelkov. |
| --- | --- |

Letne potrebe: takšno dovoljenje ni vezano na določen izvozni izdelek, ampak na širšo skupino izdelkov (npr. kemični in sorodni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko – do določene mejne vrednosti, opredeljene glede na pretekli izvoz – brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v takšno skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli izdelka, ki spada v takšno skupino izdelkov.

| | Vmesne dobave: ta podshema zajema primere, kjer nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni postopek. Proizvajalec izvoznik izdeluje vmesni izdelek. Brez dajatev lahko uvaža surovine in za ta namen prejme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je obvezan izvoziti končni izdelek. |
| --- | --- |

Vmesne dobave: ta podshema zajema primere, kjer nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni postopek. Proizvajalec izvoznik izdeluje vmesni izdelek. Brez dajatev lahko uvaža surovine in za ta namen prejme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je obvezan izvoziti končni izdelek.

| | Predvideni izvoz: ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu brez dajatev uvažati surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ proda kategorijam kupcev iz odstavka 8.2.(b) do (f),(g),(i) in (j) politike EXIM 2004–2009. Indijska vlada trdi, da se predvideni izvoz nanaša na tiste transakcije, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Kot predvideni izvoz se šteje več kategorij dobave, če se blago izdeluje v Indiji, npr. dobava blaga EOU ali družbi v posebni ekonomski coni (SEZ). |
| --- | --- |

Predvideni izvoz: ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu brez dajatev uvažati surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ proda kategorijam kupcev iz odstavka 8.2.(b) do (f),(g),(i) in (j) politike EXIM 2004–2009. Indijska vlada trdi, da se predvideni izvoz nanaša na tiste transakcije, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Kot predvideni izvoz se šteje več kategorij dobave, če se blago izdeluje v Indiji, npr. dobava blaga EOU ali družbi v posebni ekonomski coni (SEZ).

| | ARO: Imetnik AAS, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, lahko surovine pridobiva z ARO. V takih primerih so vnaprejšnje odobritve validirane kot ARO in potrjene domačemu dobavitelju ob dobavi izdelkov, ki so določeni v njih. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kot so določene v odstavku 8.3 politike EXIM 2004–2009 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračilo za predvideni izvoz in povračilo končne trošarine). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine. |
| --- | --- |

ARO: Imetnik AAS, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, lahko surovine pridobiva z ARO. V takih primerih so vnaprejšnje odobritve validirane kot ARO in potrjene domačemu dobavitelju ob dobavi izdelkov, ki so določeni v njih. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kot so določene v odstavku 8.3 politike EXIM 2004–2009 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračilo za predvideni izvoz in povračilo končne trošarine). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine.

| | Back to back notranji akreditiv: Ta podshema spet zajema domače dobave imetniku vnaprejšnjega dovoljenja. Imetnik vnaprejšnjega dovoljenja lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka razveljavi dovoljenje za neposreden uvoz le za vrednosti in količine domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači dobavitelj je upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kot je določeno v odstavku 8.3 politike EXIM 2004–2009 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračilo za predvideni izvoz in povračilo končne trošarine). |
| --- | --- |

Back to back notranji akreditiv: Ta podshema spet zajema domače dobave imetniku vnaprejšnjega dovoljenja. Imetnik vnaprejšnjega dovoljenja lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka razveljavi dovoljenje za neposreden uvoz le za vrednosti in količine domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači dobavitelj je upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kot je določeno v odstavku 8.3 politike EXIM 2004–2009 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračilo za predvideni izvoz in povračilo končne trošarine).

| (80) | Ugotovljeno je bilo, da sta med OPP dva sodelujoča izvoznika imela ugodnosti od dveh navedenih podshem, povezanih z zadevnim izdelkom, in sicer (i) ALS/AAS za fizični izvoz in (ii) ALS za vmesne dobave. Zato ni bilo treba določiti možnosti uvedbe izravnalnega ukrepa za ostale podsheme. |
| --- | --- |

(80)

Ugotovljeno je bilo, da sta med OPP dva sodelujoča izvoznika imela ugodnosti od dveh navedenih podshem, povezanih z zadevnim izdelkom, in sicer (i) ALS/AAS za fizični izvoz in (ii) ALS za vmesne dobave. Zato ni bilo treba določiti možnosti uvedbe izravnalnega ukrepa za ostale podsheme.

| (81) | Indijska vlada je po vzpostavitvi zdaj veljavne dokončne izravnalne dajatve spremenila sistem preverjanja, ki se uporablja za ALS/AAS. Za namene preverjanja s strani indijskih organov je imetnik vnaprejšnjega dovoljenja zakonsko zavezan voditi „verodostojno in ustrezno poslovno knjigo potrošnje in porabe dajatev prostega uvoženega/na notranjem trgu nabavljenega blaga“ v določeni obliki (poglavji 4.26 in 4.30 ter dodatek 23 HOP I 2004–2009), tj. dejansko evidenco potrošnje. To evidenco mora preveriti zunanji zapriseženi revizor/poslovodni računovodja, ki izda potrdilo, da so predpisane evidence in ustrezna dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v skladu z dodatkom 23, verodostojne in pravilne z vseh vidikov. Vendar navedene določbe veljajo le za vnaprejšnja dovoljenja, izdana 13. maja 2005 ali pozneje. Za vse vnaprejšnje odobritve ali vnaprejšnja dovoljenja, izdana pred tem datumom, morajo imetniki upoštevati prejšnje določbe o preverjanju, tj. voditi morajo verodostojno in ustrezno poslovno knjigo potrošnje in porabe uvoženega blaga v zvezi z dovoljenjem v določeni obliki iz dodatka 18 (poglavje 4.30 in dodatek 18 HOP I 2002–2007). |
| --- | --- |

(81)

Indijska vlada je po vzpostavitvi zdaj veljavne dokončne izravnalne dajatve spremenila sistem preverjanja, ki se uporablja za ALS/AAS. Za namene preverjanja s strani indijskih organov je imetnik vnaprejšnjega dovoljenja zakonsko zavezan voditi „verodostojno in ustrezno poslovno knjigo potrošnje in porabe dajatev prostega uvoženega/na notranjem trgu nabavljenega blaga“ v določeni obliki (poglavji 4.26 in 4.30 ter dodatek 23 HOP I 2004–2009), tj. dejansko evidenco potrošnje. To evidenco mora preveriti zunanji zapriseženi revizor/poslovodni računovodja, ki izda potrdilo, da so predpisane evidence in ustrezna dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v skladu z dodatkom 23, verodostojne in pravilne z vseh vidikov. Vendar navedene določbe veljajo le za vnaprejšnja dovoljenja, izdana 13. maja 2005 ali pozneje. Za vse vnaprejšnje odobritve ali vnaprejšnja dovoljenja, izdana pred tem datumom, morajo imetniki upoštevati prejšnje določbe o preverjanju, tj. voditi morajo verodostojno in ustrezno poslovno knjigo potrošnje in porabe uvoženega blaga v zvezi z dovoljenjem v določeni obliki iz dodatka 18 (poglavje 4.30 in dodatek 18 HOP I 2002–2007).

| (82) | V zvezi s podshemami, ki sta jih med OPP uporabljala dva sodelujoča proizvajalca izvoznika v vzorcu, tj. fizični izvoz in vmesne dobave, indijska vlada določi vrednost in količino nadomestila za uvoz in izvozne obveznosti, kar je navedeno v dovoljenjih. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu na dovoljenje vpisati ustrezne transakcije. Količino uvoza, dovoljenega na podlagi te sheme, določi indijska vlada na podlagi standardnih input-output norm (SION). SION obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom, in so objavljene v HOP II 2004–2009. |
| --- | --- |

(82)

V zvezi s podshemami, ki sta jih med OPP uporabljala dva sodelujoča proizvajalca izvoznika v vzorcu, tj. fizični izvoz in vmesne dobave, indijska vlada določi vrednost in količino nadomestila za uvoz in izvozne obveznosti, kar je navedeno v dovoljenjih. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu na dovoljenje vpisati ustrezne transakcije. Količino uvoza, dovoljenega na podlagi te sheme, določi indijska vlada na podlagi standardnih input-output norm (SION). SION obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom, in so objavljene v HOP II 2004–2009.

| (83) | Uvožene surovine niso prenosljive in se morajo uporabiti za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem časovnem roku po izdaji dovoljenja (24 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj za šest mesecev). |
| --- | --- |

(83)

Uvožene surovine niso prenosljive in se morajo uporabiti za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem časovnem roku po izdaji dovoljenja (24 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj za šest mesecev).

3.2.4.4   Pripombe o razkritju

| (84) | Indijska vlada je trdila, da ima ustrezen sistem preverjanja za shemo v skladu z dodatkom 23 HOP I 2004 - 2009 in da ni prišlo do presežnih odpustov pri uporabi ALS/AAS. Zato se je trdilo, da proti tej shemi ni možno uvesti izravnalnih ukrepov. Novi dokazi, ki bi podprli te trditve, niso bili predloženi, zato se te trditve ovržejo v smislu ugotovitev, da se nobena od shem ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 2(1)(a)(ii) in prilog II in III k osnovni uredbi, ker ni bilo nobenega ustreznega sistema preverjanja. |
| --- | --- |

(84)

Indijska vlada je trdila, da ima ustrezen sistem preverjanja za shemo v skladu z dodatkom 23 HOP I 2004 - 2009 in da ni prišlo do presežnih odpustov pri uporabi ALS/AAS. Zato se je trdilo, da proti tej shemi ni možno uvesti izravnalnih ukrepov. Novi dokazi, ki bi podprli te trditve, niso bili predloženi, zato se te trditve ovržejo v smislu ugotovitev, da se nobena od shem ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 2(1)(a)(ii) in prilog II in III k osnovni uredbi, ker ni bilo nobenega ustreznega sistema preverjanja.

| (85) | Poleg tega lahko v skladu s Prilogo II(II)(5) in Prilogo III(II)(3) osnovne uredbe, kadar je bilo ugotovljeno, da ni ustreznega sistema preverjanja, država izvoznica z dodatno preiskavo dokaže, ali je prišlo do presežnega plačila. Ker takšna preiskava ni bila opravljena pred preveritvenim obiskom in ker ni bilo dokazano, da niso bila prejeta presežna plačila, se trditve ovržejo. |
| --- | --- |

(85)

Poleg tega lahko v skladu s Prilogo II(II)(5) in Prilogo III(II)(3) osnovne uredbe, kadar je bilo ugotovljeno, da ni ustreznega sistema preverjanja, država izvoznica z dodatno preiskavo dokaže, ali je prišlo do presežnega plačila. Ker takšna preiskava ni bila opravljena pred preveritvenim obiskom in ker ni bilo dokazano, da niso bila prejeta presežna plačila, se trditve ovržejo.

3.2.4.5   Zaključek

| (86) | Oprostitev uvoznih dajatev je subvencija v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe, tj. finančni prispevek indijske vlade, ki je za izvoznike pomenil ugodnost. |
| --- | --- |

(86)

Oprostitev uvoznih dajatev je subvencija v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe, tj. finančni prispevek indijske vlade, ki je za izvoznike pomenil ugodnost.

| (87) | Poleg tega so ALS/AAS za fizični izvoz in ALS za vmesne dobave očitno zakonsko odvisne od izvoza in se zato štejejo za specifične, proti njim pa se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more pridobiti ugodnosti na podlagi teh shem. |
| --- | --- |

(87)

Poleg tega so ALS/AAS za fizični izvoz in ALS za vmesne dobave očitno zakonsko odvisne od izvoza in se zato štejejo za specifične, proti njim pa se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more pridobiti ugodnosti na podlagi teh shem.

| (88) | Nobena od podshem, ki se uporabljata v tem primeru, tj. ALS/AAS za fizični izvoz in ALS za vmesne dobave, se ne more šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestnega povračila v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Nista v skladu s strogimi predpisi iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. |
| --- | --- |

(88)

Nobena od podshem, ki se uporabljata v tem primeru, tj. ALS/AAS za fizični izvoz in ALS za vmesne dobave, se ne more šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestnega povračila v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Nista v skladu s strogimi predpisi iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi.

| (89) | V zvezi s proizvajalcem izvoznikom, ki je uporabljal AAS, je preiskava potrdila, da nove zahteve glede preverjanja, ki so jih določili indijski organi, še niso bile preizkušene v praksi, ker se dovoljenja do preverjanja še niso zaključila in torej niso bila pregledana v skladu s pravili iz politike EXIM. Zato ta družba ni mogla dokazati, da na podlagi tega dovoljenja ni nastal presežni odpust. Celotni znesek dajatev, privarčevanih pri uvozu na podlagi tega dovoljenja, se torej šteje za subvencijo. |
| --- | --- |

(89)

V zvezi s proizvajalcem izvoznikom, ki je uporabljal AAS, je preiskava potrdila, da nove zahteve glede preverjanja, ki so jih določili indijski organi, še niso bile preizkušene v praksi, ker se dovoljenja do preverjanja še niso zaključila in torej niso bila pregledana v skladu s pravili iz politike EXIM. Zato ta družba ni mogla dokazati, da na podlagi tega dovoljenja ni nastal presežni odpust. Celotni znesek dajatev, privarčevanih pri uvozu na podlagi tega dovoljenja, se torej šteje za subvencijo.

| (90) | Indijska vlada ni učinkovito uporabila svojega sistema ali postopka preverjanja, s katerim bi se lahko preverila, ali so bile surovine porabljene pri proizvodnji blaga za izvoz in v kakšnem obsegu (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in, v primeru shem nadomestnega povračila, Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). SION se ne morejo šteti za sistem preverjanja dejanske potrošnje, ker so surovine, uvožene brez plačila dajatev v skladu z odobritvami/dovoljenji z različnimi izkoristki SION, združene v enakem proizvodnem postopku za izvozno blago. Takšen postopek indijski vladi ne omogoča dovolj natančnega preverjanja količin surovin, ki so bile porabljene v izvozni proizvodnji, in meril SION, v skladu s katerimi naj bi jih primerjali. |
| --- | --- |

(90)

Indijska vlada ni učinkovito uporabila svojega sistema ali postopka preverjanja, s katerim bi se lahko preverila, ali so bile surovine porabljene pri proizvodnji blaga za izvoz in v kakšnem obsegu (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in, v primeru shem nadomestnega povračila, Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). SION se ne morejo šteti za sistem preverjanja dejanske potrošnje, ker so surovine, uvožene brez plačila dajatev v skladu z odobritvami/dovoljenji z različnimi izkoristki SION, združene v enakem proizvodnem postopku za izvozno blago. Takšen postopek indijski vladi ne omogoča dovolj natančnega preverjanja količin surovin, ki so bile porabljene v izvozni proizvodnji, in meril SION, v skladu s katerimi naj bi jih primerjali.

| (91) | Poleg tega indijska vlada ni izvajala ali dokončala učinkovitega nadzora na podlagi pravilno vodene dejanske evidence potrošnje. Prav tako ni izvedla dodatnega pregleda na podlagi dejanskih količin surovin, čeprav bi ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja to običajno morala storiti (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi). |
| --- | --- |

(91)

Poleg tega indijska vlada ni izvajala ali dokončala učinkovitega nadzora na podlagi pravilno vodene dejanske evidence potrošnje. Prav tako ni izvedla dodatnega pregleda na podlagi dejanskih količin surovin, čeprav bi ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja to običajno morala storiti (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi).

| (92) | Proti tema podshemama je torej mogoče uvesti izravnalne ukrepe. |
| --- | --- |

(92)

Proti tema podshemama je torej mogoče uvesti izravnalne ukrepe.

3.2.4.6   Izračun višine subvencije

| (93) | Zaradi neobstoja dovoljenega sistema povračila dajatev ali sistema nadomestnih povračil pomeni ugodnost, proti kateri je možno uvesti izravnalne ukrepe, skupni znesek odpuščenih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. V zvezi s tem se ugotavlja, da osnovna uredba ne določa le izravnave „presežnega“ odpusta dajatev. V skladu s členom 2(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi se lahko izravna le presežne odpuste, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Vendar ti pogoji v tem primeru niso bili izpolnjeni. Če se ugotovi, da ne obstaja ustrezen postopek spremljanja, se ne uporablja navedena oprostitev za sheme povračila in velja običajno pravilo izravnave zneska (izpadlega dohodka) neplačanih dajatev namesto načrtovanega presežnega odpusta. Kot je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora ta samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja. |
| --- | --- |

(93)

Zaradi neobstoja dovoljenega sistema povračila dajatev ali sistema nadomestnih povračil pomeni ugodnost, proti kateri je možno uvesti izravnalne ukrepe, skupni znesek odpuščenih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. V zvezi s tem se ugotavlja, da osnovna uredba ne določa le izravnave „presežnega“ odpusta dajatev. V skladu s členom 2(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi se lahko izravna le presežne odpuste, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Vendar ti pogoji v tem primeru niso bili izpolnjeni. Če se ugotovi, da ne obstaja ustrezen postopek spremljanja, se ne uporablja navedena oprostitev za sheme povračila in velja običajno pravilo izravnave zneska (izpadlega dohodka) neplačanih dajatev namesto načrtovanega presežnega odpusta. Kot je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora ta samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja.

| (94) | Znesek subvencije je bil izračunan na podlagi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za material, ki je bil uvožen na podlagi podshem, uporabljenih za zadevni izdelek med OPP. V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile nujne pristojbine za pridobitev subvencije odštete od zneska subvencije, kadar so bili zahtevki upravičeni. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodke od izvoza zadevnega izdelka med OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(94)

Znesek subvencije je bil izračunan na podlagi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za material, ki je bil uvožen na podlagi podshem, uporabljenih za zadevni izdelek med OPP. V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile nujne pristojbine za pridobitev subvencije odštete od zneska subvencije, kadar so bili zahtevki upravičeni. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodke od izvoza zadevnega izdelka med OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.

| (95) | Predložene so bile nekatere pripombe v zvezi z nekaterimi podrobnostmi izračuna ugodnosti iz shem ALS/AAS. Kadar so bile te pripombe upravičene, so bili izračuni ustrezno prilagojeni. |
| --- | --- |

(95)

Predložene so bile nekatere pripombe v zvezi z nekaterimi podrobnostmi izračuna ugodnosti iz shem ALS/AAS. Kadar so bile te pripombe upravičene, so bili izračuni ustrezno prilagojeni.

| (96) | V nasprotju z navedbami nekaterih proizvajalcev izvoznikov je treba pri ugotavljanju ugodnosti, proti kateri je možno uvesti izravnalne ukrepe, upoštevati tudi ALS/AAS-kredite, prejete za izvoz izdelkov, različnih od zadevnega izdelka. V skladu z ALS ni omejitev glede uporabe kreditov za uvoz surovinskega materiala brez dajatev, povezanega z določenim izdelkom. Posledično se lahko v zvezi z zadevnim izdelkom koristijo vse prejete ugodnosti iz ALS/AAS. |
| --- | --- |

(96)

V nasprotju z navedbami nekaterih proizvajalcev izvoznikov je treba pri ugotavljanju ugodnosti, proti kateri je možno uvesti izravnalne ukrepe, upoštevati tudi ALS/AAS-kredite, prejete za izvoz izdelkov, različnih od zadevnega izdelka. V skladu z ALS ni omejitev glede uporabe kreditov za uvoz surovinskega materiala brez dajatev, povezanega z določenim izdelkom. Posledično se lahko v zvezi z zadevnim izdelkom koristijo vse prejete ugodnosti iz ALS/AAS.

| (97) | Dve družbi v vzorcu sta imeli ugodnosti iz ALS ali AAS, pri čemer je bila ugodnost med 0,17 % in 1,74 %. |
| --- | --- |

(97)

Dve družbi v vzorcu sta imeli ugodnosti iz ALS ali AAS, pri čemer je bila ugodnost med 0,17 % in 1,74 %.

3.2.5   Izvozne predelovalne cone (EPZ)/Izvozno usmerjene enote (EOU)

| (98) | Ugotovljeno je bilo, da ni nobeden od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov bil vključen v shemo posebnih ekonomskih con (SEZS) ali shemo proste carinske cone (EPZS) ali imel status izvozno usmerjene enote (EOU). Zato je bilo ugotovljeno, da v tej preiskavi ni treba dodatno analizirati te sheme. |
| --- | --- |

(98)

Ugotovljeno je bilo, da ni nobeden od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov bil vključen v shemo posebnih ekonomskih con (SEZS) ali shemo proste carinske cone (EPZS) ali imel status izvozno usmerjene enote (EOU). Zato je bilo ugotovljeno, da v tej preiskavi ni treba dodatno analizirati te sheme.

3.2.6   Shema oprostitve davka od dohodka (ITES)

| (99) | V skladu s to shemo lahko izvozniki izkoristijo delno oprostitev davka od dohodka za dobičke od izvoza. Pravna podlaga za to oprostitev je bila določena v oddelku 80HHC Zakona o davku od dohodka (ZDD). |
| --- | --- |

(99)

V skladu s to shemo lahko izvozniki izkoristijo delno oprostitev davka od dohodka za dobičke od izvoza. Pravna podlaga za to oprostitev je bila določena v oddelku 80HHC Zakona o davku od dohodka (ZDD).

| (100) | Ta določba je bila odpravljena za leto pregleda 2005–2006 (tj. za poslovno leto od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005) in zato oddelek 80HHC ZDD ne omogoča ugodnosti od 31. marca 2004. Med OPP ni bil nobeden od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov deležen ugodnosti na podlagi te sheme. Zato je bilo ugotovljeno, da v tej preiskavi ni treba dodatno analizirati te sheme. |
| --- | --- |

(100)

Ta določba je bila odpravljena za leto pregleda 2005–2006 (tj. za poslovno leto od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005) in zato oddelek 80HHC ZDD ne omogoča ugodnosti od 31. marca 2004. Med OPP ni bil nobeden od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov deležen ugodnosti na podlagi te sheme. Zato je bilo ugotovljeno, da v tej preiskavi ni treba dodatno analizirati te sheme.

3.2.7   Shema za povračilo dajatev (DDS)

3.2.7.1   Pravna podlaga

| (101) | Shema temelji na oddelku 75 Carinskega zakona iz leta 1962, oddelku 37(2)(xvi) Zakona o trošarinah iz leta 1944 ter oddelkih 93A in 94 Finančnega zakona iz leta 1994. |
| --- | --- |

(101)

Shema temelji na oddelku 75 Carinskega zakona iz leta 1962, oddelku 37(2)(xvi) Zakona o trošarinah iz leta 1944 ter oddelkih 93A in 94 Finančnega zakona iz leta 1994.

3.2.7.2   Upravičenost

| (102) | Do te sheme so upravičeni vsi izvozniki. |
| --- | --- |

(102)

Do te sheme so upravičeni vsi izvozniki.

3.2.7.3   Praktično izvajanje

| (103) | Indijska vlada je določila dve vrsti stopenj povračila dajatev, in sicer „vseindustrijske“ stopnje, ki se uporabljajo na podlagi pavšalnega zneska za vse izvoznike posameznega izdelka, in stopnje „glede na vrsto blaga“, ki se uporabljajo na ravni družb za izdelke, ki jih ne zajemajo „vseindustrijske“ stopnje. Za zadevni izdelek je ustrezna prva vrsta (vseindustrijska stopnja). |
| --- | --- |

(103)

Indijska vlada je določila dve vrsti stopenj povračila dajatev, in sicer „vseindustrijske“ stopnje, ki se uporabljajo na podlagi pavšalnega zneska za vse izvoznike posameznega izdelka, in stopnje „glede na vrsto blaga“, ki se uporabljajo na ravni družb za izdelke, ki jih ne zajemajo „vseindustrijske“ stopnje. Za zadevni izdelek je ustrezna prva vrsta (vseindustrijska stopnja).

| (104) | Vseindustrijske stopnje povračila se izračunajo kot odstotek vrednosti izdelkov, ki se izvažajo na podlagi te sheme. Takšne vseindustrijske stopnje povračila so indijski organi določili za različne izdelke, vključno z zadevnim izdelkom. Določijo se na podlagi domnevnih posrednih davkov in uvoznih dajatev na blago in storitve, ki se uporabljajo v procesu proizvodnje izvoznega izdelka (uvozne dajatve, trošarina, davek na storitev itd.), vključno z domnevnimi posrednimi davki in uvoznimi dajatvami na blago in storitve za proizvodnjo surovin, in ne glede na to, ali so bili ti davki dejansko plačani ali ne. Količina DDS je odvisna od najvišje dovoljene vrednosti izvoznega izdelka na enoto. Če lahko družba nekaj teh dajatev pridobi iz sistema CENVAT, je stopnja povračila nižja. |
| --- | --- |

(104)

Vseindustrijske stopnje povračila se izračunajo kot odstotek vrednosti izdelkov, ki se izvažajo na podlagi te sheme. Takšne vseindustrijske stopnje povračila so indijski organi določili za različne izdelke, vključno z zadevnim izdelkom. Določijo se na podlagi domnevnih posrednih davkov in uvoznih dajatev na blago in storitve, ki se uporabljajo v procesu proizvodnje izvoznega izdelka (uvozne dajatve, trošarina, davek na storitev itd.), vključno z domnevnimi posrednimi davki in uvoznimi dajatvami na blago in storitve za proizvodnjo surovin, in ne glede na to, ali so bili ti davki dejansko plačani ali ne. Količina DDS je odvisna od najvišje dovoljene vrednosti izvoznega izdelka na enoto. Če lahko družba nekaj teh dajatev pridobi iz sistema CENVAT, je stopnja povračila nižja.

| (105) | Stopnje povračila dajatev za zadevni izdelek so se med OPP večkrat spremenile. Veljavne stopnje so bile do 1. aprila 2007 od 6,4 % do 6,9 % glede na vrsto izdelka, do 1. septembra 2007 pa med 9,1 % in 9,8 %. Stopnje povračila so se 13. decembra 2007, tj. po koncu OPP, povečale na 10,1 % do 10,3 % in povečanje je veljalo retroaktivno za uvoz od 1. septembra 2007, tj. med OPP. |
| --- | --- |

(105)

Stopnje povračila dajatev za zadevni izdelek so se med OPP večkrat spremenile. Veljavne stopnje so bile do 1. aprila 2007 od 6,4 % do 6,9 % glede na vrsto izdelka, do 1. septembra 2007 pa med 9,1 % in 9,8 %. Stopnje povračila so se 13. decembra 2007, tj. po koncu OPP, povečale na 10,1 % do 10,3 % in povečanje je veljalo retroaktivno za uvoz od 1. septembra 2007, tj. med OPP.

| (106) | Da je upravičeno do ugodnosti iz te sheme, mora družba izvažati. V času izvoza mora izvoznik indijskim organom izdati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka na podlagi DDS. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim navaja znesek DDS, ki se dodeli za to izvozno transakcijo. Izvoznik je tako seznanjen z ugodnostmi, ki jih bo deležen, in jih vknjiži v evidenco kot znesek terjatve. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, indijski organi ne morejo več odločati o dodelitvi DDS. Primerna stopnja DDS za izračun ugodnosti je običajno tista, ki je bila uporabljena v času izdaje izvozne deklaracije. Med OPP je potekalo retroaktivno povečanje stopenj povračila, kar se je upoštevalo pri izračunu zneska subvencije. |
| --- | --- |

(106)

Da je upravičeno do ugodnosti iz te sheme, mora družba izvažati. V času izvoza mora izvoznik indijskim organom izdati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka na podlagi DDS. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim navaja znesek DDS, ki se dodeli za to izvozno transakcijo. Izvoznik je tako seznanjen z ugodnostmi, ki jih bo deležen, in jih vknjiži v evidenco kot znesek terjatve. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, indijski organi ne morejo več odločati o dodelitvi DDS. Primerna stopnja DDS za izračun ugodnosti je običajno tista, ki je bila uporabljena v času izdaje izvozne deklaracije. Med OPP je potekalo retroaktivno povečanje stopenj povračila, kar se je upoštevalo pri izračunu zneska subvencije.

3.2.7.4   Pripombe o razkritju

| (107) | Nekatere stranke so trdile, da proti shemi DDS ni možno uvesti izravnalnih ukrepov v tej preiskavi, ker shema ni bila izrecno navedena v protisubvencijskih vprašalnikih, razdeljenih na začetku preiskave. Ta trditev je ovržena na podlagi naslednjega. V skladu z obvestilom o začetku je namen tega pregleda ugotoviti „stopnjo subvencioniranja“, od katere so proizvajalci izvozniki zadevnega izdelka imeli koristi, tj. pregled vključuje vse subvencijske sheme indijske vlade. |
| --- | --- |

(107)

Nekatere stranke so trdile, da proti shemi DDS ni možno uvesti izravnalnih ukrepov v tej preiskavi, ker shema ni bila izrecno navedena v protisubvencijskih vprašalnikih, razdeljenih na začetku preiskave. Ta trditev je ovržena na podlagi naslednjega. V skladu z obvestilom o začetku je namen tega pregleda ugotoviti „stopnjo subvencioniranja“, od katere so proizvajalci izvozniki zadevnega izdelka imeli koristi, tj. pregled vključuje vse subvencijske sheme indijske vlade.

| (108) | Trdilo se je, da ugodnosti iz sheme DDS niso bile odvisne od izvoza, saj niso bile povezane z obsegom izvoza izvoznikov. Ta trditev se ovrže, ker je upravičenost do ugodnosti iz sheme DDS pogojena z izvozom, katerega obseg mora biti zadosten za izpolnjevanje merila pogojevanja z izvozom iz člena 3(4)(a) osnovne uredbe. Na podlagi tega sklepa ni treba proučiti trditve, da DDS ni specifična v smislu člena 3 (2) in (3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(108)

Trdilo se je, da ugodnosti iz sheme DDS niso bile odvisne od izvoza, saj niso bile povezane z obsegom izvoza izvoznikov. Ta trditev se ovrže, ker je upravičenost do ugodnosti iz sheme DDS pogojena z izvozom, katerega obseg mora biti zadosten za izpolnjevanje merila pogojevanja z izvozom iz člena 3(4)(a) osnovne uredbe. Na podlagi tega sklepa ni treba proučiti trditve, da DDS ni specifična v smislu člena 3 (2) in (3) osnovne uredbe.

| (109) | Indijska vlada je trdila, da je DDS sistem povračila dajatev, združljiv z določbami osnovne uredbe, in da je bil postopek določitve stopenj povračila za celotno industrijo primeren in učinkovit ter je temeljil na splošno priznanih trgovinskih praksah v državi izvoza v skladu s Prilogo II (II)(4) in Prilogo III (II)(2). Kot je navedeno v uvodni izjavi (104), je ta postopek vključeval na ravni celotne industrije narejene ocene surovin, uporabljenih v proizvodnji, uvoznih dajatev in posrednih davkov. Vendar ta postopek tudi po navedbah indijske vlade ni bil dovolj natančen. Indijska vlada je potrdila, da je postopek deloma temeljil na določanju srednje vrednosti, kar bi pomenilo, da je bilo dejansko plačano povračilo višje od dejansko plačanih dajatev. Prav tako ni izvedla dodatnega pregleda na podlagi dejanskih količin surovin, čeprav bi ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja to običajno morala storiti (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3)), niti ni dokazala, da ni prišlo do presežnih odpustov. Domnevna vzporednica s preverjanjem tehnik vzorčenja v smislu osnovne uredbe se ne upošteva, saj se te tehnike jasno navezujejo na protisubvencijske preiskave in niso del meril iz prilog II in III. Zato se te trditve ovržejo. |
| --- | --- |

(109)

Indijska vlada je trdila, da je DDS sistem povračila dajatev, združljiv z določbami osnovne uredbe, in da je bil postopek določitve stopenj povračila za celotno industrijo primeren in učinkovit ter je temeljil na splošno priznanih trgovinskih praksah v državi izvoza v skladu s Prilogo II (II)(4) in Prilogo III (II)(2). Kot je navedeno v uvodni izjavi (104), je ta postopek vključeval na ravni celotne industrije narejene ocene surovin, uporabljenih v proizvodnji, uvoznih dajatev in posrednih davkov. Vendar ta postopek tudi po navedbah indijske vlade ni bil dovolj natančen. Indijska vlada je potrdila, da je postopek deloma temeljil na določanju srednje vrednosti, kar bi pomenilo, da je bilo dejansko plačano povračilo višje od dejansko plačanih dajatev. Prav tako ni izvedla dodatnega pregleda na podlagi dejanskih količin surovin, čeprav bi ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja to običajno morala storiti (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3)), niti ni dokazala, da ni prišlo do presežnih odpustov. Domnevna vzporednica s preverjanjem tehnik vzorčenja v smislu osnovne uredbe se ne upošteva, saj se te tehnike jasno navezujejo na protisubvencijske preiskave in niso del meril iz prilog II in III. Zato se te trditve ovržejo.

| (110) | Prav tako se je trdilo, da o obstoju presežnih odpustov ni možno sklepati na podlagi dejstva, da indijska vlada pri shemi DDS ne upošteva vseh posrednih davkov, ki se v Indiji plačujejo v shemo DDS, ampak samo zvezne posredne davke. Ta trditev se ovrže, saj je treba presežne odpuste v skladu s Prilogo II (II) (4) in Prilogo III (II) (2) oceniti v okviru posebne subvencijske sheme. |
| --- | --- |

(110)

Prav tako se je trdilo, da o obstoju presežnih odpustov ni možno sklepati na podlagi dejstva, da indijska vlada pri shemi DDS ne upošteva vseh posrednih davkov, ki se v Indiji plačujejo v shemo DDS, ampak samo zvezne posredne davke. Ta trditev se ovrže, saj je treba presežne odpuste v skladu s Prilogo II (II) (4) in Prilogo III (II) (2) oceniti v okviru posebne subvencijske sheme.

3.2.7.5   Zaključek

| (111) | DDS zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Znesek povračila dajatve je enak izpadu prihodka vlade, ki bi se sicer izterjal in izplačal indijski vladi. Poleg tega DDS za izvoz za izvoznika pomeni ugodnost. |
| --- | --- |

(111)

DDS zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Znesek povračila dajatve je enak izpadu prihodka vlade, ki bi se sicer izterjal in izplačal indijski vladi. Poleg tega DDS za izvoz za izvoznika pomeni ugodnost.

| (112) | DDS je zakonsko odvisna od izvoza in se zato obravnava kot specifična, proti njej pa se lahko v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(112)

DDS je zakonsko odvisna od izvoza in se zato obravnava kot specifična, proti njej pa se lahko v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi.

| (113) | Več strank v postopku je trdilo, da je DDS sistem povračil, ki je v skladu z določbami osnovne uredbe, ter da se torej ugodnosti, dodeljene na njegovi podlagi, ne smejo izravnati. |
| --- | --- |

(113)

Več strank v postopku je trdilo, da je DDS sistem povračil, ki je v skladu z določbami osnovne uredbe, ter da se torej ugodnosti, dodeljene na njegovi podlagi, ne smejo izravnati.

| (114) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, da se ta shema ne more šteti za dovoljen sistem odpusta kumulativnih posrednih davkov iz prve faze ali dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestnih povračil v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih predpisov iz točk (h) in (i) Priloge I, Priloge II (smernice o porabi surovin v proizvodnem procesu) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) osnovne uredbe. Izvozniku ni treba (i) voditi evidence dajatev in davkov, plačanih za uvoženo/na notranjem trgu nabavljeno blago ali vključene storitve, ali (ii) dejansko uporabiti to blago in storitve v procesu proizvodnje in (iii) znesek povračila se ne izračuna glede na dejanske surovine, ki jih uporabi izvoznik, ter dejansko plačane dajatve in davke. |
| --- | --- |

(114)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, da se ta shema ne more šteti za dovoljen sistem odpusta kumulativnih posrednih davkov iz prve faze ali dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestnih povračil v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih predpisov iz točk (h) in (i) Priloge I, Priloge II (smernice o porabi surovin v proizvodnem procesu) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) osnovne uredbe. Izvozniku ni treba (i) voditi evidence dajatev in davkov, plačanih za uvoženo/na notranjem trgu nabavljeno blago ali vključene storitve, ali (ii) dejansko uporabiti to blago in storitve v procesu proizvodnje in (iii) znesek povračila se ne izračuna glede na dejanske surovine, ki jih uporabi izvoznik, ter dejansko plačane dajatve in davke.

| (115) | Poleg tega ni nobenega veljavnega sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine se uporabljajo v procesu proizvodnje izvoznega izdelka, in ali je prišlo do presežnega plačila domačih posrednih davkov v smislu točke (h) Priloge I in Priloge II k osnovni uredbi ali uvoznih dajatev, nastalih v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. |
| --- | --- |

(115)

Poleg tega ni nobenega veljavnega sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine se uporabljajo v procesu proizvodnje izvoznega izdelka, in ali je prišlo do presežnega plačila domačih posrednih davkov v smislu točke (h) Priloge I in Priloge II k osnovni uredbi ali uvoznih dajatev, nastalih v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi.

| (116) | Končno, izvoznik je upravičen do ugodnosti DDS ne glede na to, ali sploh uvaža ali na notranjem trgu kupuje surovine ter je plačal dajatve ali davke za ta nakup. Za upravičenost do ugodnosti je dovolj, če izvoznik enostavno izvaža blago, ne da bi dokazal, da je bila uvožena kakršna koli surovina ali da je bila kakršna koli surovina ali storitev kupljena na notranjem trgu ter da so bile plačane uvozne dajatve ali domači posredni davki. Zato ni nobene razlike med stopnjo povračila, če družba izvaja vse stopnje proizvodnje surovine in zadevnega izdelka ali če je le trgovec izvoznik. |
| --- | --- |

(116)

Končno, izvoznik je upravičen do ugodnosti DDS ne glede na to, ali sploh uvaža ali na notranjem trgu kupuje surovine ter je plačal dajatve ali davke za ta nakup. Za upravičenost do ugodnosti je dovolj, če izvoznik enostavno izvaža blago, ne da bi dokazal, da je bila uvožena kakršna koli surovina ali da je bila kakršna koli surovina ali storitev kupljena na notranjem trgu ter da so bile plačane uvozne dajatve ali domači posredni davki. Zato ni nobene razlike med stopnjo povračila, če družba izvaja vse stopnje proizvodnje surovine in zadevnega izdelka ali če je le trgovec izvoznik.

3.2.7.6   Izračun višine subvencije

| (117) | V skladu s členoma 2(2) in 5 osnovne uredbe je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan glede na ugodnost prejemnika, katere obstoj je bil ugotovljen med OPP. V tem smislu se šteje, da se ugodnost dodeli prejemniku v trenutku, ko je izvedena izvozna transakcija na podlagi te sheme. Od tega trenutka mora indijska vlada plačati znesek povračila zadevnim izvoznikom, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 2(1)(a)(i) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja višino DDS, ki se bo dodelila za to izvozno transakcijo, indijska vlada ne more več odločati o dodelitvi subvencije. Poleg tega so sodelujoči proizvajalci izvozniki DDS po obračunskem načelu knjižili kot prihodek ob vsaki izvozni transakciji. |
| --- | --- |

(117)

V skladu s členoma 2(2) in 5 osnovne uredbe je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan glede na ugodnost prejemnika, katere obstoj je bil ugotovljen med OPP. V tem smislu se šteje, da se ugodnost dodeli prejemniku v trenutku, ko je izvedena izvozna transakcija na podlagi te sheme. Od tega trenutka mora indijska vlada plačati znesek povračila zadevnim izvoznikom, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 2(1)(a)(i) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja višino DDS, ki se bo dodelila za to izvozno transakcijo, indijska vlada ne more več odločati o dodelitvi subvencije. Poleg tega so sodelujoči proizvajalci izvozniki DDS po obračunskem načelu knjižili kot prihodek ob vsaki izvozni transakciji.

| (118) | Da bi se upošteval učinek retroaktivnega povečanja stopenj, se je vrednost kredita DDS, knjiženega za izvoz med 1. septembrom in 30. septembrom 2007, po potrebi povečala, ker so dejanske ugodnosti, do katerih bodo upravičene družbe in jih bodo prejele od indijske vlade, višje, kot so jih uradno zahtevale v času izvoza. |
| --- | --- |

(118)

Da bi se upošteval učinek retroaktivnega povečanja stopenj, se je vrednost kredita DDS, knjiženega za izvoz med 1. septembrom in 30. septembrom 2007, po potrebi povečala, ker so dejanske ugodnosti, do katerih bodo upravičene družbe in jih bodo prejele od indijske vlade, višje, kot so jih uradno zahtevale v času izvoza.

| (119) | V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za skupni prihodek od izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(119)

V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za skupni prihodek od izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.

| (120) | Sedem družb v vzorcu je predložilo zahtevke, da kljub ugodnostim na podlagi DDS ni nastal presežni odpust, ker so njihovi davki ali uvozne dajatve presegli zneske povračila. Sprejeta je bila odločitev, da se te trditve ovržejo. V uvodnih izjavah (113) in (115) je bilo ugotovljeno, da indijska vlada nima ustreznega sistema preverjanja, kot določajo priloge I, II in III k osnovni uredbi. Preiskava je pokazala tudi, da družbe niso vodile evidenc potrošnje ali kakršnega koli drugega notranjega sistema poročanja, ki bi beležil morebitne presežne odpuste. Takšna poročila so pripravile družbe med preveritvenimi obiski in vključujejo zlasti davke, ki so jih na splošno plačale družbe. |
| --- | --- |

(120)

Sedem družb v vzorcu je predložilo zahtevke, da kljub ugodnostim na podlagi DDS ni nastal presežni odpust, ker so njihovi davki ali uvozne dajatve presegli zneske povračila. Sprejeta je bila odločitev, da se te trditve ovržejo. V uvodnih izjavah (113) in (115) je bilo ugotovljeno, da indijska vlada nima ustreznega sistema preverjanja, kot določajo priloge I, II in III k osnovni uredbi. Preiskava je pokazala tudi, da družbe niso vodile evidenc potrošnje ali kakršnega koli drugega notranjega sistema poročanja, ki bi beležil morebitne presežne odpuste. Takšna poročila so pripravile družbe med preveritvenimi obiski in vključujejo zlasti davke, ki so jih na splošno plačale družbe.

| (121) | Ker ni dovoljenih sistemov povračila dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni ugodnost, proti kateri je možno uvesti izravnalne ukrepe, odpust celotnega zneska povračil, odobrenih po DDS. V nasprotju s trditvami o razkritju, ki so jih predložili indijska vlada, družba Texprocil in nekateri izvozniki, osnovna uredba ne določa le izravnave za „presežni“ odpust dajatev. V skladu s členom 2(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi se lahko izravna le presežne odpuste, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Vendar v tem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če se ugotovi, da ni ustreznega postopka preverjanja, se navedena oprostitev za sheme povračila ne uporablja in velja običajno pravilo izravnave zneska povračila namesto načrtovanega presežnega odpusta. Kot je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora ta samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja. Nadalje je treba poudariti, da morajo indijski organi zaradi odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja pravočasno izvesti dodatno preiskavo, tj. običajno pred preveritvenimi obiski v preiskavi o izravnalni dajatvi. |
| --- | --- |

(121)

Ker ni dovoljenih sistemov povračila dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni ugodnost, proti kateri je možno uvesti izravnalne ukrepe, odpust celotnega zneska povračil, odobrenih po DDS. V nasprotju s trditvami o razkritju, ki so jih predložili indijska vlada, družba Texprocil in nekateri izvozniki, osnovna uredba ne določa le izravnave za „presežni“ odpust dajatev. V skladu s členom 2(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi se lahko izravna le presežne odpuste, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Vendar v tem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če se ugotovi, da ni ustreznega postopka preverjanja, se navedena oprostitev za sheme povračila ne uporablja in velja običajno pravilo izravnave zneska povračila namesto načrtovanega presežnega odpusta. Kot je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora ta samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja. Nadalje je treba poudariti, da morajo indijski organi zaradi odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja pravočasno izvesti dodatno preiskavo, tj. običajno pred preveritvenimi obiski v preiskavi o izravnalni dajatvi.

| (122) | V nasprotju s trditvami nekaterih proizvajalcev izvoznikov o razkritju je treba pri ugotavljanju višine ugodnosti, proti kateri je možno uvesti izravnalne ukrepe, upoštevati tudi DDS-kredit, prejet za izvoz izdelkov, ki niso zadevni izdelek. V skladu z DDS ni omejitev glede uporabe kreditov za uvoz surovinskega materiala brez dajatev, povezanega z določenim izdelkom. Posledično se lahko v zvezi z zadevnim izdelkom koristijo vse prejete ugodnosti iz DDS. |
| --- | --- |

(122)

V nasprotju s trditvami nekaterih proizvajalcev izvoznikov o razkritju je treba pri ugotavljanju višine ugodnosti, proti kateri je možno uvesti izravnalne ukrepe, upoštevati tudi DDS-kredit, prejet za izvoz izdelkov, ki niso zadevni izdelek. V skladu z DDS ni omejitev glede uporabe kreditov za uvoz surovinskega materiala brez dajatev, povezanega z določenim izdelkom. Posledično se lahko v zvezi z zadevnim izdelkom koristijo vse prejete ugodnosti iz DDS.

| (123) | Vse družbe v vzorcu so imele med OPP ugodnosti iz sheme DDS, pri čemer so bile stopnje subvencije od 1,45 % do 7,57 %. |
| --- | --- |

(123)

Vse družbe v vzorcu so imele med OPP ugodnosti iz sheme DDS, pri čemer so bile stopnje subvencije od 1,45 % do 7,57 %.

3.2.8   Shema za financiranje posodabljanja tehnologije (TUFS)

3.2.8.1   Pravna podlaga

| (124) | Shema TUFS je bila uvedena z resolucijo ministrstva indijske vlade za tekstilno industrijo, objavljeno v Uradnem listu Indije, posebni del I, oddelek I, z dne 31. marca 1999 (v nadaljevanju „resolucija“). Potrjeno je bilo, da je shema veljala od 1. aprila 1999 do 31. marca 2004. Podaljšala se je do 31. marca 2007 in pozneje do konca OPP. |
| --- | --- |

(124)

Shema TUFS je bila uvedena z resolucijo ministrstva indijske vlade za tekstilno industrijo, objavljeno v Uradnem listu Indije, posebni del I, oddelek I, z dne 31. marca 1999 (v nadaljevanju „resolucija“). Potrjeno je bilo, da je shema veljala od 1. aprila 1999 do 31. marca 2004. Podaljšala se je do 31. marca 2007 in pozneje do konca OPP.

3.2.8.2   Upravičenost

| (125) | Do ugodnosti iz te sheme so upravičeni obstoječi ali novi proizvajalci v sektorju predelave bombaža, tekstilne industrije in industrije jute. |
| --- | --- |

(125)

Do ugodnosti iz te sheme so upravičeni obstoječi ali novi proizvajalci v sektorju predelave bombaža, tekstilne industrije in industrije jute.

3.2.8.3   Praktično izvajanje

| (126) | Cilj sheme je zagotovitev pomoči za posodabljanje tehnologije v tekstilni industriji in industriji jute, vključno z enotami za predelavo vlaken, preje, tkanin, oblačil in končnih izdelkov. Shema zagotavlja različne vrste ugodnosti v obliki finančne subvencije, subvencioniranja obresti ali nadomestil za nihanje menjalnega tečaja pri deviznih kreditih. Programi na podlagi sheme razlikujejo med sektorjem tekstila in jute ter sektorjem strojnega in ročnega tkanja blaga. Shema TUFS vključuje naslednje programe:






  (a) | 5-odstotno povračilo običajnih obresti, ki jih zaračuna posojilna agencija za posojilo v rupijah, ali |
| --- | --- | --- |

(126)

Cilj sheme je zagotovitev pomoči za posodabljanje tehnologije v tekstilni industriji in industriji jute, vključno z enotami za predelavo vlaken, preje, tkanin, oblačil in končnih izdelkov. Shema zagotavlja različne vrste ugodnosti v obliki finančne subvencije, subvencioniranja obresti ali nadomestil za nihanje menjalnega tečaja pri deviznih kreditih. Programi na podlagi sheme razlikujejo med sektorjem tekstila in jute ter sektorjem strojnega in ročnega tkanja blaga. Shema TUFS vključuje naslednje programe:

(a)

5-odstotno povračilo običajnih obresti, ki jih zaračuna posojilna agencija za posojilo v rupijah, ali

| (b) | nadomestilo 5-odstotnega nihanja menjalnega tečaja (obresti in vračanje) od osnovne stopnje za devizni kredit, ali |
| --- | --- |

(b)

nadomestilo 5-odstotnega nihanja menjalnega tečaja (obresti in vračanje) od osnovne stopnje za devizni kredit, ali

| (c) | 15-odstotna finančna subvencija, vezana na kredit, za sektor tekstila in jute, ali |
| --- | --- |

(c)

15-odstotna finančna subvencija, vezana na kredit, za sektor tekstila in jute, ali

| (d) | 20-odstotna finančna subvencija, vezana na kredit, za sektor strojnega tkanja blaga, ali |
| --- | --- |

(d)

20-odstotna finančna subvencija, vezana na kredit, za sektor strojnega tkanja blaga, ali

| (e) | 5-odstotno povračilo obresti skupaj z 10-odstotno finančno subvencijo za posebne stroje za predelavo, in |
| --- | --- |

(e)

5-odstotno povračilo obresti skupaj z 10-odstotno finančno subvencijo za posebne stroje za predelavo, in

| (f) | 25-odstotna finančna subvencija pri nakupu novih strojev in opreme za dejavnosti pred in po tkanju, ročno tkanje/posodobitev ročnih statev ter preverjanje in nadzor kakovosti opreme za proizvodne enote za ročno tkanje. |
| --- | --- |

(f)

25-odstotna finančna subvencija pri nakupu novih strojev in opreme za dejavnosti pred in po tkanju, ročno tkanje/posodobitev ročnih statev ter preverjanje in nadzor kakovosti opreme za proizvodne enote za ročno tkanje.

| (127) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sta dve družbi v vzorcu pridobili ugodnosti na podlagi TUFS za nakup strojev, ki se uporabljajo za proizvodnjo zadevnega izdelka. Ti družbi sta uporabili posojila s povračilom obresti (shema (a)) in 10-odstotno finančno subvencijo za stroje za predelavo skupaj s 5-odstotnim povračilom obresti (shema (e)). |
| --- | --- |

(127)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sta dve družbi v vzorcu pridobili ugodnosti na podlagi TUFS za nakup strojev, ki se uporabljajo za proizvodnjo zadevnega izdelka. Ti družbi sta uporabili posojila s povračilom obresti (shema (a)) in 10-odstotno finančno subvencijo za stroje za predelavo skupaj s 5-odstotnim povračilom obresti (shema (e)).

| (128) | Resolucija vključuje seznam vrst strojev, nakup katerih se subvencionira na podlagi TUFS. Za upravičenost do ugodnosti iz TUFS se družbe prijavijo komercialnim bankam ali drugim posojilnim agencijam, ki dodeljujejo posojila družbam na podlagi lastne neodvisne ocene kreditne sposobnosti posojilojemalcev. Če je posojilojemalec upravičen do subvencioniranja obresti na podlagi sheme, komercialne banke zahtevek posredujejo „nodalni agenciji“, ki nato odobri znesek ugodnosti vključeni komercialni banki. Končno, komercialne banke nato nakažejo tako prejeta sredstva na račun posojilojemalca. Nodalne agencije prejmejo povračilo od ministrstva indijske vlade za tekstilno industrijo. Indijska vlada da zahtevana sredstva na voljo nodalnim agencijam vsake tri mesece. |
| --- | --- |

(128)

Resolucija vključuje seznam vrst strojev, nakup katerih se subvencionira na podlagi TUFS. Za upravičenost do ugodnosti iz TUFS se družbe prijavijo komercialnim bankam ali drugim posojilnim agencijam, ki dodeljujejo posojila družbam na podlagi lastne neodvisne ocene kreditne sposobnosti posojilojemalcev. Če je posojilojemalec upravičen do subvencioniranja obresti na podlagi sheme, komercialne banke zahtevek posredujejo „nodalni agenciji“, ki nato odobri znesek ugodnosti vključeni komercialni banki. Končno, komercialne banke nato nakažejo tako prejeta sredstva na račun posojilojemalca. Nodalne agencije prejmejo povračilo od ministrstva indijske vlade za tekstilno industrijo. Indijska vlada da zahtevana sredstva na voljo nodalnim agencijam vsake tri mesece.

3.2.8.4   Pripombe o razkritju

| (129) | Zainteresirane stranke niso dale nobenih pripomb v zvezi s to shemo. |
| --- | --- |

(129)

Zainteresirane stranke niso dale nobenih pripomb v zvezi s to shemo.

3.2.8.5   Zaključek

| (130) | TUFS je subvencija v smislu določb člena 2(1)(a)(i), ker vključuje neposredni prenos sredstev s strani vlade v obliki nepovratnih sredstev. Subvencija zagotavlja ugodnost z zmanjševanjem stroškov financiranja in obresti za nakup strojev. |
| --- | --- |

(130)

TUFS je subvencija v smislu določb člena 2(1)(a)(i), ker vključuje neposredni prenos sredstev s strani vlade v obliki nepovratnih sredstev. Subvencija zagotavlja ugodnost z zmanjševanjem stroškov financiranja in obresti za nakup strojev.

| (131) | Subvencija se obravnava kot specifična, zato se lahko proti njej v skladu s členom 3(2)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi, ker se posebej zagotavlja industriji ali skupini industrij, vključno s proizvodnjo zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(131)

Subvencija se obravnava kot specifična, zato se lahko proti njej v skladu s členom 3(2)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi, ker se posebej zagotavlja industriji ali skupini industrij, vključno s proizvodnjo zadevnega izdelka.

3.2.8.6   Izračun višine subvencije

| (132) | Višina finančne subvencije je bila izračunana v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na osnovi zneska, ki so ga privarčevale družbe prejemnice pri nakupu strojev med obdobjem, ki odraža običajno obdobje amortizacije takšnega investicijskega blaga. V skladu z ustaljeno prakso je bil tako izračunan znesek, ki se nanaša na OPP, prilagojen tako, da so se mu za to obdobje dodale obresti, s čimer se je upoštevala polna vrednost ugodnosti v določenem času. V ta namen se je kot primerna štela komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za celotni prihodek od tekstila med OPP kot ustrezen imenovalec, ker se subvencija ne dodeljuje glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(132)

Višina finančne subvencije je bila izračunana v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na osnovi zneska, ki so ga privarčevale družbe prejemnice pri nakupu strojev med obdobjem, ki odraža običajno obdobje amortizacije takšnega investicijskega blaga. V skladu z ustaljeno prakso je bil tako izračunan znesek, ki se nanaša na OPP, prilagojen tako, da so se mu za to obdobje dodale obresti, s čimer se je upoštevala polna vrednost ugodnosti v določenem času. V ta namen se je kot primerna štela komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za celotni prihodek od tekstila med OPP kot ustrezen imenovalec, ker se subvencija ne dodeljuje glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.

| (133) | Višina subvencioniranja obresti je bila izračunana v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi zneska, ki se je med OPP dejansko povrnil zadevnim družbam v zvezi z obrestmi, plačanimi za komercialna posojila za nakup zadevnih strojev. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za celotni prihodek od tekstila med OPP kot ustrezen imenovalec, ker se subvencija ne dodeljuje glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(133)

Višina subvencioniranja obresti je bila izračunana v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi zneska, ki se je med OPP dejansko povrnil zadevnim družbam v zvezi z obrestmi, plačanimi za komercialna posojila za nakup zadevnih strojev. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za celotni prihodek od tekstila med OPP kot ustrezen imenovalec, ker se subvencija ne dodeljuje glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.

| (134) | Dve družbi v vzorcu sta imeli med OPP ugodnosti iz te sheme, pri čemer so bile stopnje subvencije od 0,01 % do 0,31 %. |
| --- | --- |

(134)

Dve družbi v vzorcu sta imeli med OPP ugodnosti iz te sheme, pri čemer so bile stopnje subvencije od 0,01 % do 0,31 %.

3.2.9   Shema izvoznih kreditov (pred odpremo in po odpremi) (ECS)

3.2.9.1   Pravna podlaga

| (135) | Podrobnosti te sheme so določene v okrožnicah Master Circular IECD št. 02/04.02.02/2006-07 (izvozni kredit v tuji valuti), Master Circular IECD št. 01/04.02.02/2006-07 (izvozni kredit v rupijah) in Master Circular DBOD.DIR(Exp.) št. 01/04.02.02/2007-08 (konsolidiran za izvozni kredit v tuji valuti in v rupijah) indijske centralne banke (ICB), ki je bil naslovljen na vse komercialne banke v Indiji med OPP. Okrožnice Master Circulars se redno pregledujejo in posodabljajo. |
| --- | --- |

(135)

Podrobnosti te sheme so določene v okrožnicah Master Circular IECD št. 02/04.02.02/2006-07 (izvozni kredit v tuji valuti), Master Circular IECD št. 01/04.02.02/2006-07 (izvozni kredit v rupijah) in Master Circular DBOD.DIR(Exp.) št. 01/04.02.02/2007-08 (konsolidiran za izvozni kredit v tuji valuti in v rupijah) indijske centralne banke (ICB), ki je bil naslovljen na vse komercialne banke v Indiji med OPP. Okrožnice Master Circulars se redno pregledujejo in posodabljajo.

3.2.9.2   Upravičenost

| (136) | Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki. |
| --- | --- |

(136)

Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki.

3.2.9.3   Praktično izvajanje

| (137) | Na podlagi te sheme ICB določa najvišje obrestne mere za izvozne kredite v indijskih rupijah ali tuji valuti, ki jih lahko komercialne banke obračunajo izvozniku. ECS sestavljata dve podshemi, in sicer shema izvoznih kreditov pred odpremo („kredit za pripravo blaga na izvoz“), ki zajema kredite izvozniku za financiranje nakupa, predelave, izdelave, priprave in/ali odpreme blaga pred izvozom, ter shema izvoznih kreditov po odpremi, ki zagotavlja posojila za obratni kapital za financiranje izvoznih terjatev. ICB bankam tudi nalaga, da določen znesek svojih neto bančnih kreditov namenijo za financiranje izvoza. |
| --- | --- |

(137)

Na podlagi te sheme ICB določa najvišje obrestne mere za izvozne kredite v indijskih rupijah ali tuji valuti, ki jih lahko komercialne banke obračunajo izvozniku. ECS sestavljata dve podshemi, in sicer shema izvoznih kreditov pred odpremo („kredit za pripravo blaga na izvoz“), ki zajema kredite izvozniku za financiranje nakupa, predelave, izdelave, priprave in/ali odpreme blaga pred izvozom, ter shema izvoznih kreditov po odpremi, ki zagotavlja posojila za obratni kapital za financiranje izvoznih terjatev. ICB bankam tudi nalaga, da določen znesek svojih neto bančnih kreditov namenijo za financiranje izvoza.

| (138) | Kot posledica okrožnice Master Circular ICB lahko izvozniki pridobijo izvozne kredite po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite („gotovinski krediti“), ki so določene izključno pod tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(138)

Kot posledica okrožnice Master Circular ICB lahko izvozniki pridobijo izvozne kredite po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite („gotovinski krediti“), ki so določene izključno pod tržnimi pogoji.

3.2.9.4   Pripombe o razkritju

| (139) | Indijska vlada je trdila, da v zvezi z ECS Komisiji ni uspelo proučiti sheme v smislu določb točke (k) Priloge I k Sporazumu o subvencijah in izravnalnih ukrepih (ASCM) in da proti izvoznim kreditom v indijskih rupijah in tuji valuti ni možno uvesti izravnalnih ukrepov, zlasti ker so banke devizne kredite lahko dobivale po „mednarodno konkurenčnih obrestnih merah“. |
| --- | --- |

(139)

Indijska vlada je trdila, da v zvezi z ECS Komisiji ni uspelo proučiti sheme v smislu določb točke (k) Priloge I k Sporazumu o subvencijah in izravnalnih ukrepih (ASCM) in da proti izvoznim kreditom v indijskih rupijah in tuji valuti ni možno uvesti izravnalnih ukrepov, zlasti ker so banke devizne kredite lahko dobivale po „mednarodno konkurenčnih obrestnih merah“.

| (140) | Treba je omeniti, da sheme za izvozne kredite iz uvodne izjave (135) ne spadajo v področje uporabe točke (k) Priloge I k ASCM, saj v smislu navedene določbe za „izvozne kredite“ običajno velja samo najmanj dveletno financiranje izvoza v skladu z opredelitvijo izvoznih kreditov iz Dogovora OECD o smernicah za uradno podprte izvozne kredite. Ta trditev se zato ovrže. |
| --- | --- |

(140)

Treba je omeniti, da sheme za izvozne kredite iz uvodne izjave (135) ne spadajo v področje uporabe točke (k) Priloge I k ASCM, saj v smislu navedene določbe za „izvozne kredite“ običajno velja samo najmanj dveletno financiranje izvoza v skladu z opredelitvijo izvoznih kreditov iz Dogovora OECD o smernicah za uradno podprte izvozne kredite. Ta trditev se zato ovrže.

3.2.9.5   Zaključek

| (141) | Preferencialne obrestne mere kredita ECS, ki jih določajo okrožnice Master Circulars ICB, kot je navedeno v uvodni izjavi (135), lahko zmanjšajo stroške izvoznika za obresti v primerjavi s stroški kredita, ki so določeni izključno po tržnih pogojih, in v tem primeru prenesejo korist na takega uvoznika v smislu člena 2(2) osnovne uredbe. Izvozno kreditiranje samo po sebi ni varnejše kot domače financiranje. Dejansko se običajno šteje za bolj tvegano in višina zahtevane varščine za določen kredit, ne glede na objekt financiranja, je izključno tržna odločitev vsake komercialne banke. Razlike v obrestnih merah glede na različne banke so posledica metodologije, ki jo ICB uporablja za določanje najvišjih obrestnih mer za vsako komercialno banko posebej. Poleg tega komercialne banke ne bi bile obvezane posojilojemalcem izvoznih kreditov omogočati nobenih ugodnejših obrestnih mer za izvozne kredite v tuji valuti. |
| --- | --- |

(141)

Preferencialne obrestne mere kredita ECS, ki jih določajo okrožnice Master Circulars ICB, kot je navedeno v uvodni izjavi (135), lahko zmanjšajo stroške izvoznika za obresti v primerjavi s stroški kredita, ki so določeni izključno po tržnih pogojih, in v tem primeru prenesejo korist na takega uvoznika v smislu člena 2(2) osnovne uredbe. Izvozno kreditiranje samo po sebi ni varnejše kot domače financiranje. Dejansko se običajno šteje za bolj tvegano in višina zahtevane varščine za določen kredit, ne glede na objekt financiranja, je izključno tržna odločitev vsake komercialne banke. Razlike v obrestnih merah glede na različne banke so posledica metodologije, ki jo ICB uporablja za določanje najvišjih obrestnih mer za vsako komercialno banko posebej. Poleg tega komercialne banke ne bi bile obvezane posojilojemalcem izvoznih kreditov omogočati nobenih ugodnejših obrestnih mer za izvozne kredite v tuji valuti.

| (142) | Kljub dejstvu, da preferencialne kredite v okviru ECS dodelijo komercialne banke, so te ugodnosti finančni prispevek vlade v smislu člena 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe. V okviru tega je treba poudariti, da niti člen 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe niti Sporazum STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih ne zahtevata bremenitve javnih računov, npr. povračila indijske vlade komercialnim bankam, da bi se določila subvencija, temveč le odredbo vlade za izvajanje funkcij iz točk (i), (ii) ali (iii) člena 2(1)(a) osnovne uredbe. ICB je javni organ in tako spada pod „vlado“, kot je določeno v členu 1(3) osnovne uredbe. Je v stoodstotni lasti vlade, izpolnjuje cilje javne politike, npr. monetarno politiko, in njeno upravo imenuje indijska vlada. ICB usmerja zasebne organe, saj so komercialne banke vezane na nekatere pogoje, med drugim na najvišje dovoljene obrestne mere za izvozne kredite, določene v Master Circulars ICB, in na določbe ICB, da morajo komercialne banke določen znesek svojih neto bančnih kreditov usmeriti v financiranje izvoza. Ta usmeritev komercialne banke zavezuje k izvajanju funkcij iz člena 2(1)(a)(i) osnovne uredbe, v tem primeru posojil v obliki preferencialnega financiranja izvoza. Takšen neposreden prenos sredstev v obliki posojil pod določenimi pogoji bi bil običajno v pristojnosti vlade in ta praksa se v smislu člena 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe ne razlikuje bistveno od praks, ki jih običajno izvajajo. |
| --- | --- |

(142)

Kljub dejstvu, da preferencialne kredite v okviru ECS dodelijo komercialne banke, so te ugodnosti finančni prispevek vlade v smislu člena 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe. V okviru tega je treba poudariti, da niti člen 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe niti Sporazum STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih ne zahtevata bremenitve javnih računov, npr. povračila indijske vlade komercialnim bankam, da bi se določila subvencija, temveč le odredbo vlade za izvajanje funkcij iz točk (i), (ii) ali (iii) člena 2(1)(a) osnovne uredbe. ICB je javni organ in tako spada pod „vlado“, kot je določeno v členu 1(3) osnovne uredbe. Je v stoodstotni lasti vlade, izpolnjuje cilje javne politike, npr. monetarno politiko, in njeno upravo imenuje indijska vlada. ICB usmerja zasebne organe, saj so komercialne banke vezane na nekatere pogoje, med drugim na najvišje dovoljene obrestne mere za izvozne kredite, določene v Master Circulars ICB, in na določbe ICB, da morajo komercialne banke določen znesek svojih neto bančnih kreditov usmeriti v financiranje izvoza. Ta usmeritev komercialne banke zavezuje k izvajanju funkcij iz člena 2(1)(a)(i) osnovne uredbe, v tem primeru posojil v obliki preferencialnega financiranja izvoza. Takšen neposreden prenos sredstev v obliki posojil pod določenimi pogoji bi bil običajno v pristojnosti vlade in ta praksa se v smislu člena 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe ne razlikuje bistveno od praks, ki jih običajno izvajajo.

| (143) | Poleg tega se za to subvencijo šteje, da je specifična in se lahko proti njej uvedejo izravnalni ukrepi, ker so preferencialne obrestne mere dostopne le za financiranje izvoznih transakcij in torej odvisne od izvoza v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(143)

Poleg tega se za to subvencijo šteje, da je specifična in se lahko proti njej uvedejo izravnalni ukrepi, ker so preferencialne obrestne mere dostopne le za financiranje izvoznih transakcij in torej odvisne od izvoza v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe.

3.2.9.6   Izračun višine subvencije

| (144) | Znesek subvencije je bil izračunan na podlagi razlike med obrestmi, plačanimi za izvozne kredite, uporabljene med OPP, in zneskom, ki bi ga bilo treba plačati, če bi se uporabljale tržne obrestne mere za običajne komercialne kredite. Ta znesek subvencije (števec) je bil dodeljen za celotni prihodek od izvoza med OPP kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker je subvencija odvisna od izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(144)

Znesek subvencije je bil izračunan na podlagi razlike med obrestmi, plačanimi za izvozne kredite, uporabljene med OPP, in zneskom, ki bi ga bilo treba plačati, če bi se uporabljale tržne obrestne mere za običajne komercialne kredite. Ta znesek subvencije (števec) je bil dodeljen za celotni prihodek od izvoza med OPP kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker je subvencija odvisna od izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.

| (145) | Predložene so bile nekatere pripombe v zvezi z nekaterimi podrobnostmi izračuna ugodnosti iz sheme ECS. Kadar so bile te pripombe upravičene, so bili izračuni ustrezno prilagojeni. |
| --- | --- |

(145)

Predložene so bile nekatere pripombe v zvezi z nekaterimi podrobnostmi izračuna ugodnosti iz sheme ECS. Kadar so bile te pripombe upravičene, so bili izračuni ustrezno prilagojeni.

| (146) | Vse družbe in skupine v vzorcu so med OPP prejele subvencije iz te sheme s stopnjami do 1,05 %, pri čemer so bile ugodnosti za eno družbo zanemarljive. |
| --- | --- |

(146)

Vse družbe in skupine v vzorcu so med OPP prejele subvencije iz te sheme s stopnjami do 1,05 %, pri čemer so bile ugodnosti za eno družbo zanemarljive.

3.3   Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi

| (147) | Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, določen v skladu z določbami osnovne uredbe, izražen ad valorem, je bil za pregledane proizvajalce izvoznike med 5,2 % in 9,7 %. |
| --- | --- |

(147)

Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, določen v skladu z določbami osnovne uredbe, izražen ad valorem, je bil za pregledane proizvajalce izvoznike med 5,2 % in 9,7 %.

| (148) | V skladu s členom 15(3) osnovne uredbe je stopnja subvencije za sodelujoče družbe, ki niso zajete v vzorcu, 7,7 % in je izračunana na podlagi tehtanega povprečja zneska subvencij, določenega za družbe v vzorcu. Zaradi visoke ravni sodelovanja Indije (95 %) je bila meja preostale stopnje subvencije za vse ostale družbe postavljena na raven, določeno za družbo z najvišjo posamezno stopnjo, to je 9,7 %.















  Subvencijska shema →
  Družba/Skupina ↓ | DEPBS | DFRC/DFIA | EPCGS | ALS/AAS | EPZs/EOUs | ITES | ECS | DDS | TUFS | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anunay Fab. Ltd | 0,15 % | 2,03 % | | | | | 1,05 % | 4,58 % | | 7,8 % |
| The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd
  N W Exports Limited
  Nowrosjee Wadia & Sons Limited | 1,65 % | | 1,45 % | 1,74 % | | | 0,11 % | 4,15 % | 0,31 % | 9,4 % |
| Brijmohan Purusottamdas
  Incotex Impex Pvt. Ltd | | | | | | | 0,94 % | 7,39 % | | 8,3 % |
| Divya Global Pvt. Ltd | | 0,94 % | | | | | 0,04 % | 7,26 % | | 8,2 % |
| Intex Exports
  Pattex Exports
  Sunny Made-Ups | | | | | | | 0,08 % | 7,57 % | | 7,6 % |
| Jindal Worldwide Ltd
  Texcellence Overseas | 1,44 % | | 1,25 % | | | | 0,76 % | 4,57 % | | 8 % |
| Madhu Industries Ltd. | 3,96 % | | | | | | zanemarljivo | 1,45 % | | 5,4 % |
| Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd
  Mahalaxmi Exports | | | | | | | 0,07 % | 7,41 % | 0,01 % | 7,5 % |
| Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd | | 1,41 % | 1,17 % | | | | 0,34 % | 6,78 % | | 9,7 % |
| Prem Textiles | | | | | | | 0,88 % | 7,48 % | | 8,3 % |
| Vigneshwara Exports Ltd. | 0,5 % | 0,09 % | zanemarljivo | 0,17 % | | | 0,61 % | 3,84 % | | 5,2 % |

(148)

V skladu s členom 15(3) osnovne uredbe je stopnja subvencije za sodelujoče družbe, ki niso zajete v vzorcu, 7,7 % in je izračunana na podlagi tehtanega povprečja zneska subvencij, določenega za družbe v vzorcu. Zaradi visoke ravni sodelovanja Indije (95 %) je bila meja preostale stopnje subvencije za vse ostale družbe postavljena na raven, določeno za družbo z najvišjo posamezno stopnjo, to je 9,7 %.

Subvencijska shema →

Družba/Skupina ↓

DEPBS

DFRC/DFIA

EPCGS

ALS/AAS

EPZs/EOUs

ITES

ECS

DDS

TUFS

Skupaj

Anunay Fab. Ltd

0,15 %

2,03 %

1,05 %

4,58 %

7,8 %

The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd

N W Exports Limited

Nowrosjee Wadia & Sons Limited

1,65 %

1,45 %

1,74 %

0,11 %

4,15 %

0,31 %

9,4 %

Brijmohan Purusottamdas

Incotex Impex Pvt. Ltd

0,94 %

7,39 %

8,3 %

Divya Global Pvt. Ltd

0,94 %

0,04 %

7,26 %

8,2 %

Intex Exports

Pattex Exports

Sunny Made-Ups

0,08 %

7,57 %

7,6 %

Jindal Worldwide Ltd

Texcellence Overseas

1,44 %

1,25 %

0,76 %

4,57 %

8 %

Madhu Industries Ltd.

3,96 %

zanemarljivo

1,45 %

5,4 %

Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd

Mahalaxmi Exports

0,07 %

7,41 %

0,01 %

7,5 %

Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd

1,41 %

1,17 %

0,34 %

6,78 %

9,7 %

Prem Textiles

0,88 %

7,48 %

8,3 %

Vigneshwara Exports Ltd.

0,5 %

0,09 %

zanemarljivo

0,17 %

0,61 %

3,84 %

5,2 %

4.   IZRAVNALNI UKREPI

| (149) | V skladu z določbami člena 19 osnovne uredbe in razlogi za ta delni vmesni pregled iz točke 3 obvestila o začetku se ugotavlja, da se je stopnja subvencioniranja za sodelujoče proizvajalce spremenila in je treba zato ustrezno spremeniti stopnjo izravnalne dajatve, ki je uvedena z Uredbo (ES) št. 74/2004. |
| --- | --- |

(149)

V skladu z določbami člena 19 osnovne uredbe in razlogi za ta delni vmesni pregled iz točke 3 obvestila o začetku se ugotavlja, da se je stopnja subvencioniranja za sodelujoče proizvajalce spremenila in je treba zato ustrezno spremeniti stopnjo izravnalne dajatve, ki je uvedena z Uredbo (ES) št. 74/2004.

| (150) | Zdaj veljavna dokončna dajatev je bila vzpostavljena na podlagi stopenj izravnave, ker je bila stopnja odprave škode višja. Ker stopnje subvencije, ugotovljene med tem pregledom, prav tako niso presegle stopnje odprave škode, se dajatve v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe določijo na podlagi stopenj subvencije. |
| --- | --- |

(150)

Zdaj veljavna dokončna dajatev je bila vzpostavljena na podlagi stopenj izravnave, ker je bila stopnja odprave škode višja. Ker stopnje subvencije, ugotovljene med tem pregledom, prav tako niso presegle stopnje odprave škode, se dajatve v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe določijo na podlagi stopenj subvencije.

| (151) | Stopnja subvencija za družbo PSAUPATI Fabrics, ki ni bila vključena v ta pregled, se je ohranila na ravni, ugotovljeni med prvotno preiskavo, ker je bilo ugotovljeno, da ima ugodnosti iz subvencijske sheme, ki ni bila pregledana med to preiskavo. |
| --- | --- |

(151)

Stopnja subvencija za družbo PSAUPATI Fabrics, ki ni bila vključena v ta pregled, se je ohranila na ravni, ugotovljeni med prvotno preiskavo, ker je bilo ugotovljeno, da ima ugodnosti iz subvencijske sheme, ki ni bila pregledana med to preiskavo.

| (152) | Družbe, za katere je bilo ugotovljeno, da so povezane, so se obravnavale kot en pravni subjekt (skupina) za namene pobiranja dajatev in zanje se je torej uporabila ista izravnalna dajatev. Za zagotovitev ustreznega ponderiranja so se uporabile količine izvoza zadevnega izdelka s strani teh skupin med OPP. |
| --- | --- |

(152)

Družbe, za katere je bilo ugotovljeno, da so povezane, so se obravnavale kot en pravni subjekt (skupina) za namene pobiranja dajatev in zanje se je torej uporabila ista izravnalna dajatev. Za zagotovitev ustreznega ponderiranja so se uporabile količine izvoza zadevnega izdelka s strani teh skupin med OPP.

| (153) | Vzorčena družba Prem Textiles je predložila informacije med pregledom v zvezi s preiskavo, ki so kazale, da je družba spremenila svoje ime v „Prem Textiles (International) Pvt. Ltd.“ Po pregledu teh informacij in sklepu, da sprememba imena na noben način ne vpliva na ugotovitve tega pregleda, je bilo odločeno, da se ugodi tej zahtevi in se v tej uredbi navede kot „Prem Textiles (International) Pvt. Ltd.“ |
| --- | --- |

(153)

Vzorčena družba Prem Textiles je predložila informacije med pregledom v zvezi s preiskavo, ki so kazale, da je družba spremenila svoje ime v „Prem Textiles (International) Pvt. Ltd.“ Po pregledu teh informacij in sklepu, da sprememba imena na noben način ne vpliva na ugotovitve tega pregleda, je bilo odločeno, da se ugodi tej zahtevi in se v tej uredbi navede kot „Prem Textiles (International) Pvt. Ltd.“

| (154) | Zaradi visoke ravni sodelovanja Indije (95 %) je bila stopnja preostalih izravnalnih dajatev za vse ostale družbe postavljena na raven, določeno za družbo z najvišjo posamezno stopnjo, to je 9,7 %. |
| --- | --- |

(154)

Zaradi visoke ravni sodelovanja Indije (95 %) je bila stopnja preostalih izravnalnih dajatev za vse ostale družbe postavljena na raven, določeno za družbo z najvišjo posamezno stopnjo, to je 9,7 %.

| (155) | Zato velja naslednja dajatev:






  Družba/Skupina | Stopnja dajatve (%) |
| --- | --- | --- |
| Anunay Fab. Limited, Ahmedabad | 7,8 % |
| The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai
  N W Exports Limited, Mumbai
  Nowrosjee Wadia & Sons Limited, Mumbai | 9,4 % |
| Brijmohan Purusottamdas, Mumbai
  Incotex Impex Pvt. Limited, Mumbai | 8,3 % |
| Divya Global Pvt. Ltd., Mumbai | 8,2 % |
| Intex Exports, Mumbai
  Pattex Exports, Mumbai
  Sunny Made-Ups, Mumbai | 7,6 % |
| Jindal Worldwide Ltd, Ahmedabad
  Texcellence Overseas, Mumbai | 8 % |
| Madhu Industries Limited, Ahmedabad | 5,4 % |
| Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd., Ahmedabad
  Mahalaxmi Exports, Ahmedabad | 7,5 % |
| Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd, Mumbai | 9,7 % |
| Prem Textiles, Indore | 8,3 % |
| Vigneshwara Exports Limited, Mumbai | 5,2 % |
| Sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec | 7,7 % |
| Vse druge družbe | 9,7 % |

(155)

Zato velja naslednja dajatev:

Družba/Skupina

Stopnja dajatve (%)

Anunay Fab. Limited, Ahmedabad

7,8 %

The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai

N W Exports Limited, Mumbai

Nowrosjee Wadia & Sons Limited, Mumbai

9,4 %

Brijmohan Purusottamdas, Mumbai

Incotex Impex Pvt. Limited, Mumbai

8,3 %

Divya Global Pvt. Ltd., Mumbai

8,2 %

Intex Exports, Mumbai

Pattex Exports, Mumbai

Sunny Made-Ups, Mumbai

7,6 %

Jindal Worldwide Ltd, Ahmedabad

Texcellence Overseas, Mumbai

8 %

Madhu Industries Limited, Ahmedabad

5,4 %

Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd., Ahmedabad

Mahalaxmi Exports, Ahmedabad

7,5 %

Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd, Mumbai

9,7 %

Prem Textiles, Indore

8,3 %

Vigneshwara Exports Limited, Mumbai

5,2 %

Sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec

7,7 %

Vse druge družbe

9,7 %

| (156) | Stopnje individualnih izravnalnih dajatev iz te uredbe za posamezne družbe so bile določene na podlagi izsledkov te preiskave. Zato odražajo stanje, v kakršnem sta bili med preiskavo ti dve družbi. Te stopnje dajatve (v nasprotju s povprečno dajatvijo, ki se uporablja za družbe iz Priloge I in dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Indije, ki jih proizvajajo družbe, tj. posamezne navedene pravne osebe. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ne morejo uporabljati in za njih velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(156)

Stopnje individualnih izravnalnih dajatev iz te uredbe za posamezne družbe so bile določene na podlagi izsledkov te preiskave. Zato odražajo stanje, v kakršnem sta bili med preiskavo ti dve družbi. Te stopnje dajatve (v nasprotju s povprečno dajatvijo, ki se uporablja za družbe iz Priloge I in dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Indije, ki jih proizvajajo družbe, tj. posamezne navedene pravne osebe. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ne morejo uporabljati in za njih velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (157) | Vse zahtevke za uporabo teh stopenj izravnalnih dajatev za posamezne družbe (npr. po spremembi naziva subjekta ali po ustanovitvi novih proizvodnih ali prodajnih subjektov) se nemudoma naslovi na Komisijo, skupaj z vsemi ustreznimi podatki, zlasti o kakršni koli spremembi proizvodne dejavnosti družbe, povezani s proizvodnjo in izvozom, na primer spremembi naziva ali proizvodnih ali prodajnih subjektov. Komisija bo, če bo primerno, po posvetovanju s svetovalnim odborom Uredbo ustrezno spremenila, tako da bo posodobila seznam družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatev – |
| --- | --- |

(157)

Vse zahtevke za uporabo teh stopenj izravnalnih dajatev za posamezne družbe (npr. po spremembi naziva subjekta ali po ustanovitvi novih proizvodnih ali prodajnih subjektov) se nemudoma naslovi na Komisijo, skupaj z vsemi ustreznimi podatki, zlasti o kakršni koli spremembi proizvodne dejavnosti družbe, povezani s proizvodnjo in izvozom, na primer spremembi naziva ali proizvodnih ali prodajnih subjektov. Komisija bo, če bo primerno, po posvetovanju s svetovalnim odborom Uredbo ustrezno spremenila, tako da bo posodobila seznam družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatev –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 1 Uredbe (ES) št. 74/2004 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

1.   Uvede se dokončna izravnalna dajatev na uvoz posteljnega perila iz bombažnih vlaken, čistih ali mešanih z umetnimi vlakni ali lanom (kjer lan ni prevladujoče vlakno), beljenega, barvanega ali tiskanega, s poreklom iz Indije, uvrščenega pod oznake KN ex 6302 21 00 (oznaki TARIC 6302210081 in 6302210089), ex 6302 22 90 (oznaka TARIC 6302229019), ex 6302 31 00 (oznaka TARIC 6302310090) in ex 6302 32 90 (oznaka TARIC 6302329019).

2.   Za blago, ki ga proizvajajo naslednje družbe, je stopnja dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Skupnosti, dajatev neplačana, naslednja:

| Družba | Stopnja dajatve (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Anunay Fab. Limited, Ahmedabad | 7,8 | A902 |
| The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai | 9,4 | A488 |
| N.W. Exports Limited, Mumbai | 9,4 | A489 |
| Nowrosjee Wadia & Sons Limited, Mumbai | 9,4 | A490 |
| Brijmohan Purusottamdas, Mumbai | 8,3 | A491 |
| Incotex Impex Pvt. Limited, Mumbai | 8,3 | A903 |
| Divya Global Pvt. Ltd., Mumbai | 8,2 | A492 |
| Intex Exports, Mumbai | 7,6 | A904 |
| Pattex Exports, Mumbai | 7,6 | A905 |
| Sunny Made-Ups, Mumbai | 7,6 | A906 |
| Jindal Worldwide Ltd, Ahmedabad | 8 | A494 |
| Texcellence Overseas, Mumbai | 8 | A493 |
| Madhu Industries Limited, Ahmedabad | 5,4 | A907 |
| Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd., Ahmedabad | 7,5 | A908 |
| Mahalaxmi Exports, Ahmedabad | 7,5 | A495 |
| Pasupati Fabrics, New Delhi | 8,5 | A496 |
| Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd, Mumbai | 9,7 | 8048 |
| Prem Textiles (International) Pvt. Ltd, Indore | 8,3 | A909 |
| Vigneshwara Exports Limited, Mumbai | 5,2 | A497 |

Družba

Stopnja dajatve (%)

Dodatna oznaka TARIC

Anunay Fab. Limited, Ahmedabad

7,8

A902

The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai

9,4

A488

N.W. Exports Limited, Mumbai

9,4

A489

Nowrosjee Wadia & Sons Limited, Mumbai

9,4

A490

Brijmohan Purusottamdas, Mumbai

8,3

A491

Incotex Impex Pvt. Limited, Mumbai

8,3

A903

Divya Global Pvt. Ltd., Mumbai

8,2

A492

Intex Exports, Mumbai

7,6

A904

Pattex Exports, Mumbai

7,6

A905

Sunny Made-Ups, Mumbai

7,6

A906

Jindal Worldwide Ltd, Ahmedabad

8

A494

Texcellence Overseas, Mumbai

8

A493

Madhu Industries Limited, Ahmedabad

5,4

A907

Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd., Ahmedabad

7,5

A908

Mahalaxmi Exports, Ahmedabad

7,5

A495

Pasupati Fabrics, New Delhi

8,5

A496

Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd, Mumbai

9,7

8048

Prem Textiles (International) Pvt. Ltd, Indore

8,3

A909

Vigneshwara Exports Limited, Mumbai

5,2

A497

3.   Za blago, ki ga proizvajajo družbe iz Priloge, je stopnja dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Skupnosti, dajatev neplačana, 7,7 % (dodatna oznaka TARIC A498).

4.   Za blago, ki ga proizvajajo družbe, ki niso navedene v odstavkih 2 in 3, je stopnja dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Skupnosti, dajatev neplačana, 9,7 % (dodatna oznaka TARIC A999).

5.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.“

Člen 2

Priloga k Uredbi Sveta (ES) št. 74/2004 se nadomesti s Prilogo k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. decembra 2008

Za Svet

Predsednik

M. BARNIER

---

(1)  UL L 288, 21.10.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 12, 17.1.2004, str. 1.

2

(3)  UL C 230, 2.10.2007, str. 5.

3

---

PRILOGA

„PRILOGA

Dodatna oznaka Taric: A498

| Ajit Impex | Mumbai |
| --- | --- |
| Alok Industries Limited | Mumbai |
| Alps Industries Ltd | Ghaziabad |
| Ambaji Marketing Pvt. Ltd | Ahmedabad |
| Anglo French textiles | Pondicherry |
| Anjal Garments | Ghaziabad |
| Anjani Synthetics Limited | Ahmedabad |
| Aravali | Jaipur |
| Ashok Heryani Exports | New Delhi |
| At Home India Pvt. Ltd | New Delhi |
| Atul Impex Pvt. Ltd | Dombivli |
| Balloons | New Delhi |
| Beepee Enterprise | Mumbai |
| Bhairav India International | Ahmedabad |
| Bunts Exports Pvt Ltd | Mumbai |
| Chemi Palace | Mumbai |
| Consultech Dynamics | Mumbai |
| Cotfab Exports | Mumbai |
| Country House | New Delhi |
| Creative Mobus Fabrics Limited | Mumbai |
| Deepak Traders | Mumbai |
| Dimple Impex (India) Pvt Ltd | New Delhi |
| Eleganza Furnishings Pvt. Ltd | Mumbai |
| Emperor Trading Company | Tirupur |
| Estocorp (India) Pvt. Ltd | New Delhi |
| Exemplar International | Hyderabad |
| Falcon Finstock Pvt. Ltd | Ahmedabad |
| G-2 International export Ltd | Ahmedabad |
| Gauranga Homefashions | Mumbai |
| GHCL Ltd | Gujarat |
| Good Shepherd Health Education & Dispensary | Tamilnadu |
| Harimann International Private Limited | Mumbai |
| Heirloom Collections (P) Ltd | New Delhi |
| Hemlines Textile Exports Pvt. Ltd | Mumbai |
| Himalaya Overseas | New Delhi |
| Home Fashions International | Kerala |
| Ibats | New Delhi |
| Indian Arts and Crafts Syndicate | New Delhi |
| Indian Craft Creations | New Delhi |
| Indo Euro Textiles Pvt. Ltd | New Delhi |
| Kabra Brothers | Mumbai |
| Kalam Designs | Ahmedabad |
| Kanodia Fabrics (International) | Mumbai |
| Karthi Krishna Exports | Tirupur |
| Kaushalya Export | Ahmedabad |
| Kirti Overseas | Ahmedabad |
| La Sorogeeka Incorporated | New Delhi |
| Lalit & Company | Mumbai |
| Manubhai Vithaldas | Mumbai |
| Marwaha Exports | New Delhi |
| Milano International (India) Pvt. Ltd | Chennai |
| Mohan Overseas (P) Ltd | New Delhi |
| M/s. Opera Clothing | Mumbai |
| M/S Vijayeswari Textiles Limited | Coimbatore |
| Nandlal & Sons | Mumbai |
| Natural Collection | New Delhi |
| Oracle Exports Home Textiles Pvt. Ltd | Mumbai |
| Pacific Exports | Ahmedabad |
| Petite Point | New Delhi |
| Pradip Exports | Ahmedabad |
| Pradip Overseas Pvt. Ltd | Ahmedabad |
| Punch Exporters | Mumbai |
| Radiant Expo Global Pvt. Ltd | New Delhi |
| Radiant Exports | New Delhi |
| Raghuvir Exim Limited | Ahmedabad |
| Ramesh Textiles India Pvt. Ltd | Indore |
| Ramlaks Exports Pvt. Ltd | Mumbai |
| Redial Exim Pvt. Ltd | Mumbai |
| S. D. Entreprises | Mumbai |
| Samria Fabrics | Indore |
| Sanskrut Intertex Pvt. Ltd | Ahmedabad |
| Sarah Exports | Mumbai |
| Shades of India Crafts Pvt. Ltd | New Delhi |
| Shanker Kapda Niryat Pvt. Ltd | Baroda |
| Shetty Garments Pvt Ltd | Mumbai |
| Shivani Exports | Mumbai |
| Shivani Impex | Mumbai |
| Shrijee Enterprises | Mumbai |
| S.P. Impex | Indore |
| Starline Exports | Mumbai |
| Stitchwell Garments | Ahmedabad |
| Sumangalam Exports Pvt. Ltd | Mumbai |
| Summer India Textile Mills (P) Ltd | Salem |
| Surendra Textile | Indore |
| Suresh & Co. | Mumbai |
| Synergy Lifestyles Pvt. Ltd | Mumbai |
| Syntex Corporation Pvt. Ltd | Mumbai |
| Texel Industries | Chennai |
| Texmart Import export | Ahmedabad |
| Textrade International Private Limited | Mumbai |
| The Hindoostan Spinning & Weaving Mills Ltd | Mumbai |
| Trend Setters | Mumbai |
| Trend Setters K.F.T.Z. | Mumbai |
| Utkarsh Exim Pvt Ltd | Ahmedabad |
| V & K Associates | Mumbai |
| Valiant Glass Works Private Ltd | Mumbai |
| Visma International | Tamilnadu |
| VPMSK A Traders | Karur |
| V.S.N.C. Narasimha Chettiar Sons | Karur |
| Welspun India Limited | Mumbai |
| Yellows Spun and Linens Private Limited | Mumbai“ |

Ajit Impex

Mumbai

Alok Industries Limited

Mumbai

Alps Industries Ltd

Ghaziabad

Ambaji Marketing Pvt. Ltd

Ahmedabad

Anglo French textiles

Pondicherry

Anjal Garments

Ghaziabad

Anjani Synthetics Limited

Ahmedabad

Aravali

Jaipur

Ashok Heryani Exports

New Delhi

At Home India Pvt. Ltd

New Delhi

Atul Impex Pvt. Ltd

Dombivli

Balloons

New Delhi

Beepee Enterprise

Mumbai

Bhairav India International

Ahmedabad

Bunts Exports Pvt Ltd

Mumbai

Chemi Palace

Mumbai

Consultech Dynamics

Mumbai

Cotfab Exports

Mumbai

Country House

New Delhi

Creative Mobus Fabrics Limited

Mumbai

Deepak Traders

Mumbai

Dimple Impex (India) Pvt Ltd

New Delhi

Eleganza Furnishings Pvt. Ltd

Mumbai

Emperor Trading Company

Tirupur

Estocorp (India) Pvt. Ltd

New Delhi

Exemplar International

Hyderabad

Falcon Finstock Pvt. Ltd

Ahmedabad

G-2 International export Ltd

Ahmedabad

Gauranga Homefashions

Mumbai

GHCL Ltd

Gujarat

Good Shepherd Health Education & Dispensary

Tamilnadu

Harimann International Private Limited

Mumbai

Heirloom Collections (P) Ltd

New Delhi

Hemlines Textile Exports Pvt. Ltd

Mumbai

Himalaya Overseas

New Delhi

Home Fashions International

Kerala

Ibats

New Delhi

Indian Arts and Crafts Syndicate

New Delhi

Indian Craft Creations

New Delhi

Indo Euro Textiles Pvt. Ltd

New Delhi

Kabra Brothers

Mumbai

Kalam Designs

Ahmedabad

Kanodia Fabrics (International)

Mumbai

Karthi Krishna Exports

Tirupur

Kaushalya Export

Ahmedabad

Kirti Overseas

Ahmedabad

La Sorogeeka Incorporated

New Delhi

Lalit & Company

Mumbai

Manubhai Vithaldas

Mumbai

Marwaha Exports

New Delhi

Milano International (India) Pvt. Ltd

Chennai

Mohan Overseas (P) Ltd

New Delhi

M/s. Opera Clothing

Mumbai

M/S Vijayeswari Textiles Limited

Coimbatore

Nandlal & Sons

Mumbai

Natural Collection

New Delhi

Oracle Exports Home Textiles Pvt. Ltd

Mumbai

Pacific Exports

Ahmedabad

Petite Point

New Delhi

Pradip Exports

Ahmedabad

Pradip Overseas Pvt. Ltd

Ahmedabad

Punch Exporters

Mumbai

Radiant Expo Global Pvt. Ltd

New Delhi

Radiant Exports

New Delhi

Raghuvir Exim Limited

Ahmedabad

Ramesh Textiles India Pvt. Ltd

Indore

Ramlaks Exports Pvt. Ltd

Mumbai

Redial Exim Pvt. Ltd

Mumbai

S. D. Entreprises

Mumbai

Samria Fabrics

Indore

Sanskrut Intertex Pvt. Ltd

Ahmedabad

Sarah Exports

Mumbai

Shades of India Crafts Pvt. Ltd

New Delhi

Shanker Kapda Niryat Pvt. Ltd

Baroda

Shetty Garments Pvt Ltd

Mumbai

Shivani Exports

Mumbai

Shivani Impex

Mumbai

Shrijee Enterprises

Mumbai

S.P. Impex

Indore

Starline Exports

Mumbai

Stitchwell Garments

Ahmedabad

Sumangalam Exports Pvt. Ltd

Mumbai

Summer India Textile Mills (P) Ltd

Salem

Surendra Textile

Indore

Suresh & Co.

Mumbai

Synergy Lifestyles Pvt. Ltd

Mumbai

Syntex Corporation Pvt. Ltd

Mumbai

Texel Industries

Chennai

Texmart Import export

Ahmedabad

Textrade International Private Limited

Mumbai

The Hindoostan Spinning & Weaving Mills Ltd

Mumbai

Trend Setters

Mumbai

Trend Setters K.F.T.Z.

Mumbai

Utkarsh Exim Pvt Ltd

Ahmedabad

V & K Associates

Mumbai

Valiant Glass Works Private Ltd

Mumbai

Visma International

Tamilnadu

VPMSK A Traders

Karur

V.S.N.C. Narasimha Chettiar Sons

Karur

Welspun India Limited

Mumbai

Yellows Spun and Linens Private Limited

Mumbai“

---

| 30.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 350/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 350/24

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1354/2008

z dne 18. decembra 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 1628/2004 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije in Uredbe (ES) št. 1629/2004 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti členov 15 in 19 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

I.   Predhodna preiskava in obstoječi ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 1628/2004 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz grafitnih elektrod, ki se uporabljajo za električne peči, navidezne gostote 1,65 g/cm3 ali več in električnega upora 6,0 μΩ.m ali manj, in se uvrščajo pod oznako KN ex 8545 11 00, in šob, ki se uporabljajo za takšne elektrode in se uvrščajo pod oznako KN ex 8545 90 90, ne glede na to, ali so uvožene skupaj ali ločeno, s poreklom iz Indije. Stopnja dajatve znaša od 7,0 % do 15,7 % za poimensko navedene izvoznike s preostalo stopnjo dajatve 15,7 %, uvedeno na uvoz drugih izvoznikov. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 1628/2004 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz grafitnih elektrod, ki se uporabljajo za električne peči, navidezne gostote 1,65 g/cm3 ali več in električnega upora 6,0 μΩ.m ali manj, in se uvrščajo pod oznako KN ex 8545 11 00, in šob, ki se uporabljajo za takšne elektrode in se uvrščajo pod oznako KN ex 8545 90 90, ne glede na to, ali so uvožene skupaj ali ločeno, s poreklom iz Indije. Stopnja dajatve znaša od 7,0 % do 15,7 % za poimensko navedene izvoznike s preostalo stopnjo dajatve 15,7 %, uvedeno na uvoz drugih izvoznikov.

| (2) | Hkrati je Svet z Uredbo (ES) št. 1629/2004 (3) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz enakega izdelka s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(2)

Hkrati je Svet z Uredbo (ES) št. 1629/2004 (3) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz enakega izdelka s poreklom iz Indije.

II.   Začetek delnega vmesnega pregleda

| (3) | Po uvedbi dokončne izravnalne dajatve je Vlada Indije („IV“) predložila stališča o tem, da so se okoliščine glede subvencijskih shem (shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („duty entitlement passbook scheme“) in oprostitev davka v skladu z oddelkom 80 HHC Zakona o davku na dohodek) spremenile in da so te spremembe trajne narave. Zato naj bi se bila raven subvencioniranja znižala in je treba ukrepe, sprejete delno v okviru teh shem, ponovno pregledati. |
| --- | --- |

(3)

Po uvedbi dokončne izravnalne dajatve je Vlada Indije („IV“) predložila stališča o tem, da so se okoliščine glede subvencijskih shem (shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („duty entitlement passbook scheme“) in oprostitev davka v skladu z oddelkom 80 HHC Zakona o davku na dohodek) spremenile in da so te spremembe trajne narave. Zato naj bi se bila raven subvencioniranja znižala in je treba ukrepe, sprejete delno v okviru teh shem, ponovno pregledati.

| (4) | Komisija je preučila dokaze, ki jih je predložila IV, in ugotovila, da zadoščajo za utemeljitev začetka pregleda v skladu z določbami člena 19 protisubvencijske uredbe. Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4), po uradni dolžnosti začela delni vmesni pregled veljavnih ukrepov. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je preučila dokaze, ki jih je predložila IV, in ugotovila, da zadoščajo za utemeljitev začetka pregleda v skladu z določbami člena 19 protisubvencijske uredbe. Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4), po uradni dolžnosti začela delni vmesni pregled veljavnih ukrepov.

| (5) | Namen te preiskave o delnem vmesnem pregledu je oceniti potrebo po nadaljevanju, odpravi ali spremembi obstoječih ukrepov za družbe, ki so izkoristile eno ali obe spremenjeni subvencijski shemi, vključno za družbe, ki so uživale ugodnosti drugih shem, če za to obstajajo zadostna dokazila v skladu z ustreznimi določili obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(5)

Namen te preiskave o delnem vmesnem pregledu je oceniti potrebo po nadaljevanju, odpravi ali spremembi obstoječih ukrepov za družbe, ki so izkoristile eno ali obe spremenjeni subvencijski shemi, vključno za družbe, ki so uživale ugodnosti drugih shem, če za to obstajajo zadostna dokazila v skladu z ustreznimi določili obvestila o začetku.

III.   Obdobje preiskave

| (6) | Preiskava je zajela obdobje od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). |
| --- | --- |

(6)

Preiskava je zajela obdobje od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

IV.   Stranke, ki jih preiskava zadeva

| (7) | Komisija je o začetku preiskave o delnem vmesnem pregledu uradno obvestila IV, dva indijska proizvajalca izvoznika, navedena v obvestilu o začetku delnega vmesnega pregleda, ter proizvajalce Skupnosti. Zainteresiranim strankam je bilo omogočeno, da pisno predložijo svoja mnenja in zahtevajo zaslišanje. Ustne in pisne pripombe, ki so jih dale stranke, so bile obravnavane in glede na ustreznost tudi upoštevane. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je o začetku preiskave o delnem vmesnem pregledu uradno obvestila IV, dva indijska proizvajalca izvoznika, navedena v obvestilu o začetku delnega vmesnega pregleda, ter proizvajalce Skupnosti. Zainteresiranim strankam je bilo omogočeno, da pisno predložijo svoja mnenja in zahtevajo zaslišanje. Ustne in pisne pripombe, ki so jih dale stranke, so bile obravnavane in glede na ustreznost tudi upoštevane.

| (8) | Komisija je dvema sodelujočima proizvajalcema izvoznikoma in IV poslala vprašalnik. Prejela je odgovor obeh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov in IV. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je dvema sodelujočima proizvajalcema izvoznikoma in IV poslala vprašalnik. Prejela je odgovor obeh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov in IV.

| (9) | Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev subvencioniranja. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strank:






  1. | Vlada Indije






  — | Ministrstvo za trgovino, New Delhi |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev subvencioniranja. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strank:

1.

Vlada Indije

—

Ministrstvo za trgovino, New Delhi

| 2. | proizvajalca izvoznika v Indiji






  — | Graphite India Limited (GIL), Kolkata |
| --- | --- | --- |

2.

proizvajalca izvoznika v Indiji

—

Graphite India Limited (GIL), Kolkata

| — | Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Noida |
| --- | --- |

—

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Noida

V.   Razkritje in pripombe na postopek

| (10) | IV in ostale zainteresirane stranke so bile seznanjene z bistvenimi dejstvi in preudarki, na osnovi katerih naj bi se predlagala sprememba stopnje dajatve, ki se uporablja za oba sodelujoča indijska proizvajalca, in ohranili obstoječi ukrepi za vse ostale družbe, ki niso sodelovale v tem delnem vmesnem pregledu. Določen je bil tudi razumen rok za pripombe. Vsa stališča in pripombe so bila ustrezno upoštevana, kot je opisano v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(10)

IV in ostale zainteresirane stranke so bile seznanjene z bistvenimi dejstvi in preudarki, na osnovi katerih naj bi se predlagala sprememba stopnje dajatve, ki se uporablja za oba sodelujoča indijska proizvajalca, in ohranili obstoječi ukrepi za vse ostale družbe, ki niso sodelovale v tem delnem vmesnem pregledu. Določen je bil tudi razumen rok za pripombe. Vsa stališča in pripombe so bila ustrezno upoštevana, kot je opisano v nadaljevanju.

B.   ZADEVNI IZDELEK

| (11) | Izdelek, zajet v tem pregledu, je enak izdelek kot izdelek, ki ga zadeva Uredba Sveta (ES) št. 1628/2004, namreč grafitne elektrode, ki se uporabljajo za električne peči, navidezne gostote 1,65 g/cm3 ali več in električnega upora 6,0 μΩ.m ali manj, in se uvrščajo pod oznako KN ex 8545 11 00, in šob, ki se uporabljajo za takšne elektrode in se uvrščajo pod oznako KN ex 8545 90 90, ne glede na to, ali so uvožene skupaj ali ločeno, s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(11)

Izdelek, zajet v tem pregledu, je enak izdelek kot izdelek, ki ga zadeva Uredba Sveta (ES) št. 1628/2004, namreč grafitne elektrode, ki se uporabljajo za električne peči, navidezne gostote 1,65 g/cm3 ali več in električnega upora 6,0 μΩ.m ali manj, in se uvrščajo pod oznako KN ex 8545 11 00, in šob, ki se uporabljajo za takšne elektrode in se uvrščajo pod oznako KN ex 8545 90 90, ne glede na to, ali so uvožene skupaj ali ločeno, s poreklom iz Indije.

C.   SUBVENCIJE

I.   Uvod

| (12) | Na podlagi informacij, ki so jih predložili IV in sodelujoča proizvajalca izvoznika, ter izpolnjenega vprašalnika Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:






  (a) | „Advance Authorization Scheme“ (prej znana kot „Advance Licence Scheme“) – shema vnaprejšnjih odobritev; |
| --- | --- | --- |

(12)

Na podlagi informacij, ki so jih predložili IV in sodelujoča proizvajalca izvoznika, ter izpolnjenega vprašalnika Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:

(a)

„Advance Authorization Scheme“ (prej znana kot „Advance Licence Scheme“) – shema vnaprejšnjih odobritev;

| (b) | „Duty Entitlement Passbook Scheme“ – shema za preložitev uvoznih dajatev; |
| --- | --- |

(b)

„Duty Entitlement Passbook Scheme“ – shema za preložitev uvoznih dajatev;

| (c) | „Export Promotion Capital Goods“ – shema za podporo izvozu investicijskega blaga; |
| --- | --- |

(c)

„Export Promotion Capital Goods“ – shema za podporo izvozu investicijskega blaga;

| (d) | oprostitev davka na dohodek; |
| --- | --- |

(d)

oprostitev davka na dohodek;

| (e) | oprostitev dajatve za elektriko države Madhja Pradeš. |
| --- | --- |

(e)

oprostitev dajatve za elektriko države Madhja Pradeš.

| (13) | Zgoraj navedene sheme od (a) do (c) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju pooblašča IV za izdajo uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „izvozne in uvozne politike“, ki jih vsakih pet let izda Ministrstvo za trgovino in se redno posodabljajo. Eden od dokumentov izvozne in uvozne politike je pomemben za OPP te zadeve, namreč tisti, ki zajema obdobje od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009 (politika „EXIM 04-09“). Poleg tega IV določa postopke, ki urejajo politiko EXIM 04-09, v „Priročniku postopkov – od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009, Zvezek I“ („HOP I 04-09“). Priročnik postopkov se prav tako redno posodablja. |
| --- | --- |

(13)

Zgoraj navedene sheme od (a) do (c) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju pooblašča IV za izdajo uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „izvozne in uvozne politike“, ki jih vsakih pet let izda Ministrstvo za trgovino in se redno posodabljajo. Eden od dokumentov izvozne in uvozne politike je pomemben za OPP te zadeve, namreč tisti, ki zajema obdobje od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009 (politika „EXIM 04-09“). Poleg tega IV določa postopke, ki urejajo politiko EXIM 04-09, v „Priročniku postopkov – od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009, Zvezek I“ („HOP I 04-09“). Priročnik postopkov se prav tako redno posodablja.

| (14) | Shema davka na dohodek, navedena zgoraj pod točko (d), temelji na Zakonu o davku na dohodek iz leta 1961, ki ga letno spreminja Zakon o financah. |
| --- | --- |

(14)

Shema davka na dohodek, navedena zgoraj pod točko (d), temelji na Zakonu o davku na dohodek iz leta 1961, ki ga letno spreminja Zakon o financah.

| (15) | Shema oprostitve dajatve za elektriko, navedena pod točko (e) zgoraj, temelji na oddelku 3-B Zakona Madhja Pradeš o dajatvi za elektriko iz leta 1949. |
| --- | --- |

(15)

Shema oprostitve dajatve za elektriko, navedena pod točko (e) zgoraj, temelji na oddelku 3-B Zakona Madhja Pradeš o dajatvi za elektriko iz leta 1949.

| (16) | V skladu s členom 11(10) osnovne protisubvencijske uredbe je Komisija pozvala IV k dodatnemu posvetovanju glede spremenjenih in nespremenjenih shem z namenom pojasnitve dejanskega stanja glede domnevnih shem in iskanja sporazumne rešitve. Po tem posvetu in glede na odsotnost sporazumne rešitve v zvezi s temi shemami je Komisija vse te sheme vključila v preiskavo subvencioniranja. |
| --- | --- |

(16)

V skladu s členom 11(10) osnovne protisubvencijske uredbe je Komisija pozvala IV k dodatnemu posvetovanju glede spremenjenih in nespremenjenih shem z namenom pojasnitve dejanskega stanja glede domnevnih shem in iskanja sporazumne rešitve. Po tem posvetu in glede na odsotnost sporazumne rešitve v zvezi s temi shemami je Komisija vse te sheme vključila v preiskavo subvencioniranja.

II.   Posebne sheme

1.   Shema vnaprejšnjih odobritev („AAS“)

(a)   Pravna podlaga

| (17) | Podroben opis sheme je vsebovan v odstavkih 4.1.1 do 4.1.14 EXIM-politike 04-09 in poglavjih 4.1 do 4.30 HOP I 04-09. Shema je bila imenovana shema vnaprejšnjih dovoljenj med prejšnjo preiskavo v zvezi s pregledom, zaradi katere je bila z Uredbo (ES) št. 1628/2004 uvedena zdaj veljavna dokončna izravnalna dajatev. |
| --- | --- |

(17)

Podroben opis sheme je vsebovan v odstavkih 4.1.1 do 4.1.14 EXIM-politike 04-09 in poglavjih 4.1 do 4.30 HOP I 04-09. Shema je bila imenovana shema vnaprejšnjih dovoljenj med prejšnjo preiskavo v zvezi s pregledom, zaradi katere je bila z Uredbo (ES) št. 1628/2004 uvedena zdaj veljavna dokončna izravnalna dajatev.

(b)   Upravičenost

| (18) | AAS sestavlja šest podshem, ki so natančneje opisane v nadaljevanju. Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, ki so „vezani na“ spremljajoče proizvajalce, so upravičeni do fizičnega izvoza AAS in do AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki dobavljajo kategorijam „predvidenega izvoza“, omenjenim v odstavku 8.2 EXIM-politike 04-09, kot so dobavitelji za izvozno usmerjeno enoto („IUE“), so upravičeni do AAS za predviden izvoz. Končno pa so vmesni dobavitelji proizvajalcev izvoznikov upravičeni do ugodnosti „predvidenega izvoza“ po podshemi „Advance Release Order“ – shemi za vnaprejšnjo pripustitev naročil – („ARO“) in podshemi vzajemnega notranjega akreditiva. |
| --- | --- |

(18)

AAS sestavlja šest podshem, ki so natančneje opisane v nadaljevanju. Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, ki so „vezani na“ spremljajoče proizvajalce, so upravičeni do fizičnega izvoza AAS in do AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki dobavljajo kategorijam „predvidenega izvoza“, omenjenim v odstavku 8.2 EXIM-politike 04-09, kot so dobavitelji za izvozno usmerjeno enoto („IUE“), so upravičeni do AAS za predviden izvoz. Končno pa so vmesni dobavitelji proizvajalcev izvoznikov upravičeni do ugodnosti „predvidenega izvoza“ po podshemi „Advance Release Order“ – shemi za vnaprejšnjo pripustitev naročil – („ARO“) in podshemi vzajemnega notranjega akreditiva.

(c)   Praktično izvajanje

| (19) | Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:






  (i) | Fizični izvoz: To je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz surovin za proizvodnjo posebnega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem okviru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Uvozno nadomestilo in izvozna obveznost vključno z vrsto izvoznega izdelka sta navedena v dovoljenju. |
| --- | --- | --- |

(19)

Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:

(i)

Fizični izvoz: To je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz surovin za proizvodnjo posebnega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem okviru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Uvozno nadomestilo in izvozna obveznost vključno z vrsto izvoznega izdelka sta navedena v dovoljenju.

| (ii) | Letne potrebe: Takšna odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, ampak na širšo skupino izdelkov (npr. kemični in povezani izdelki). Imetnik dovoljenja lahko – do določene mejne vrednosti, določene glede na pretekle izvozne rezultate – brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v takšno skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli izdelka, ki spada v takšno skupino izdelkov. |
| --- | --- |

(ii)

Letne potrebe: Takšna odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, ampak na širšo skupino izdelkov (npr. kemični in povezani izdelki). Imetnik dovoljenja lahko – do določene mejne vrednosti, določene glede na pretekle izvozne rezultate – brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v takšno skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli izdelka, ki spada v takšno skupino izdelkov.

| (iii) | Vmesne dobave: Ta podshema pokriva primere, kjer nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni postopek. Proizvajalec izvoznik izdeluje vmesni izdelek. Brez dajatev lahko uvaža surovine in za ta namen prejme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je obvezan izvoziti dokončani izdelek. |
| --- | --- |

(iii)

Vmesne dobave: Ta podshema pokriva primere, kjer nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni postopek. Proizvajalec izvoznik izdeluje vmesni izdelek. Brez dajatev lahko uvaža surovine in za ta namen prejme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je obvezan izvoziti dokončani izdelek.

| (iv) | Predvideni izvoz: Ta podshema glavnemu izvajalcu omogoča brez dajatev uvažati surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ prodajo kategorijam kupcev, omenjenim v odstavkih 8.2(b) do (f),(g),(i) in (j) EXIM-politike 04-09. IV trdi, da se predvideni izvoz nanaša na posle, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobav se štejejo za predvideni izvoz, če je blago izdelano v Indiji, npr. dobava blaga IUE ali družbi, ki je v posebni ekonomski coni („PEC“). |
| --- | --- |

(iv)

Predvideni izvoz: Ta podshema glavnemu izvajalcu omogoča brez dajatev uvažati surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ prodajo kategorijam kupcev, omenjenim v odstavkih 8.2(b) do (f),(g),(i) in (j) EXIM-politike 04-09. IV trdi, da se predvideni izvoz nanaša na posle, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobav se štejejo za predvideni izvoz, če je blago izdelano v Indiji, npr. dobava blaga IUE ali družbi, ki je v posebni ekonomski coni („PEC“).

| (v) | ARO: Imetnik AAS, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, lahko surovine pridobiva z ARO. V tem primeru je vnaprejšnja odobritev validirana kot ARO in potrjena domačemu dobavitelju ob dobavi v njej določenih izdelkov. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do subvencij predvidenega izvoza, kot so določene v odstavku 8.3 EXIM-politike 04-09 (tj. AAS za povračilo za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračilo za predvideni izvoz in vračila končnih trošarin). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine. |
| --- | --- |

(v)

ARO: Imetnik AAS, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, lahko surovine pridobiva z ARO. V tem primeru je vnaprejšnja odobritev validirana kot ARO in potrjena domačemu dobavitelju ob dobavi v njej določenih izdelkov. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do subvencij predvidenega izvoza, kot so določene v odstavku 8.3 EXIM-politike 04-09 (tj. AAS za povračilo za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračilo za predvideni izvoz in vračila končnih trošarin). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine.

| (vi) | Vzajemni notranji akreditiv: Ta podshema spet zajema domače dobave imetniku vnaprejšnje odobritve. Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka razveljavi odobritev za neposredni uvoz samo za vrednosti in količine domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači dobavitelj je upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kot je določeno v odstavku 8.3 EXIM-politike 04-09 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračilo za predviden izvoz in vračilo končnih trošarin). |
| --- | --- |

(vi)

Vzajemni notranji akreditiv: Ta podshema spet zajema domače dobave imetniku vnaprejšnje odobritve. Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka razveljavi odobritev za neposredni uvoz samo za vrednosti in količine domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači dobavitelj je upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kot je določeno v odstavku 8.3 EXIM-politike 04-09 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračilo za predviden izvoz in vračilo končnih trošarin).

| (20) | Ugotovljeno je bilo, da je med OPP eden od sodelujočih izvoznikov pridobil koncesije za prvo podshemo, tj. za fizični izvoz AAS. Zato ni treba ugotavljati uvedbe izravnalnih ukrepov ostalih podshem. |
| --- | --- |

(20)

Ugotovljeno je bilo, da je med OPP eden od sodelujočih izvoznikov pridobil koncesije za prvo podshemo, tj. za fizični izvoz AAS. Zato ni treba ugotavljati uvedbe izravnalnih ukrepov ostalih podshem.

| (21) | Po uvedbi zdaj veljavne izravnalne dajatve z Uredbo (ES) št. 1628/2004 je IV spremenila sistem preverjanja, ki se uporablja za AAS. Za namene preverjanja s strani indijskih organov je imetnik vnaprejšnje odobritve zakonsko zavezan voditi „verodostojno in ustrezno poslovno knjigo potrošnje in brez dajatev uvoženega/brez trošarin nabavljenega blaga“ v določeni obliki (poglavji 4.26, 4.30 in Dodatek 23 HOP I 04-09), tj. dejansko evidenco potrošnje. To evidenco mora preverjati neodvisni revizor ali stroškovni in notranji računovodja, ki izda potrdilo z izjavo, da so bile predpisane evidence in ustrezni zapisi preučeni ter so informacije, sporočene v okviru Dodatka 23, resnične in pravilne v vseh pogledih. Ne glede na to, se navedene določbe uporabljajo le za vnaprejšnje odobritve, izdane 13. maja 2005 ali pozneje. Za vse vnaprejšnje odobritve, izdane pred navedenim datumom, morajo imetniki upoštevati prejšnje določbe o preverjanju, tj. voditi morajo verodostojno in ustrezno poslovno knjigo potrošnje in porabe uvoženega blaga v zvezi z dovoljenjem v določeni obliki iz Dodatka 18 (poglavje 4.30 in Dodatek 18 HOP I 02-07). |
| --- | --- |

(21)

Po uvedbi zdaj veljavne izravnalne dajatve z Uredbo (ES) št. 1628/2004 je IV spremenila sistem preverjanja, ki se uporablja za AAS. Za namene preverjanja s strani indijskih organov je imetnik vnaprejšnje odobritve zakonsko zavezan voditi „verodostojno in ustrezno poslovno knjigo potrošnje in brez dajatev uvoženega/brez trošarin nabavljenega blaga“ v določeni obliki (poglavji 4.26, 4.30 in Dodatek 23 HOP I 04-09), tj. dejansko evidenco potrošnje. To evidenco mora preverjati neodvisni revizor ali stroškovni in notranji računovodja, ki izda potrdilo z izjavo, da so bile predpisane evidence in ustrezni zapisi preučeni ter so informacije, sporočene v okviru Dodatka 23, resnične in pravilne v vseh pogledih. Ne glede na to, se navedene določbe uporabljajo le za vnaprejšnje odobritve, izdane 13. maja 2005 ali pozneje. Za vse vnaprejšnje odobritve, izdane pred navedenim datumom, morajo imetniki upoštevati prejšnje določbe o preverjanju, tj. voditi morajo verodostojno in ustrezno poslovno knjigo potrošnje in porabe uvoženega blaga v zvezi z dovoljenjem v določeni obliki iz Dodatka 18 (poglavje 4.30 in Dodatek 18 HOP I 02-07).

| (22) | V zvezi s podshemami, ki jih je med OPP uporabljal sodelujoči proizvajalec izvoznik, tj. fizični izvoz, IV določi vrednost in količino nadomestila za uvoz in obveznosti izvoza, kar je navedeno v odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci v času uvoza in izvoza na odobritev vpisati ustrezne transakcije. Količino uvoza, dovoljenega iz te sheme, določi IV na osnovi standardnih input-output normativov („SION“). SION obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom, in so objavljeni v HOP II 04-09. |
| --- | --- |

(22)

V zvezi s podshemami, ki jih je med OPP uporabljal sodelujoči proizvajalec izvoznik, tj. fizični izvoz, IV določi vrednost in količino nadomestila za uvoz in obveznosti izvoza, kar je navedeno v odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci v času uvoza in izvoza na odobritev vpisati ustrezne transakcije. Količino uvoza, dovoljenega iz te sheme, določi IV na osnovi standardnih input-output normativov („SION“). SION obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom, in so objavljeni v HOP II 04-09.

| (23) | Uvožene surovine niso prenosljive in jih je treba uporabiti za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem časovnem roku po izdaji dovoljenja (24 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj po 6 mesecev). |
| --- | --- |

(23)

Uvožene surovine niso prenosljive in jih je treba uporabiti za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem časovnem roku po izdaji dovoljenja (24 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj po 6 mesecev).

| (24) | V preiskavi v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno, da so bila vnaprejšnja dovoljenja za uvoz surovin med OPP izstavljena pred 13. majem 2005. Zato nove zahteve za preverjanje, ki so jih določili indijski organi v HOP I 04-09, kakor je opisano v gornji uvodni izjavi 21, še niso bile preskušene v praksi. Poleg tega družba ni mogla pokazati, da so bile potrebne evidence o dejanski potrošnji in zalogah vodene v obliki, zahtevani v poglavju 4.30 in Dodatku 18 HOP I 02-07, kakor velja za vnaprejšnja dovoljenja, izdana pred 13. majem 2005. Glede na to se šteje, da preiskovani izvoznik ni mogel dokazati, da so bile ustrezne določbe EXIM izpolnjene. |
| --- | --- |

(24)

V preiskavi v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno, da so bila vnaprejšnja dovoljenja za uvoz surovin med OPP izstavljena pred 13. majem 2005. Zato nove zahteve za preverjanje, ki so jih določili indijski organi v HOP I 04-09, kakor je opisano v gornji uvodni izjavi 21, še niso bile preskušene v praksi. Poleg tega družba ni mogla pokazati, da so bile potrebne evidence o dejanski potrošnji in zalogah vodene v obliki, zahtevani v poglavju 4.30 in Dodatku 18 HOP I 02-07, kakor velja za vnaprejšnja dovoljenja, izdana pred 13. majem 2005. Glede na to se šteje, da preiskovani izvoznik ni mogel dokazati, da so bile ustrezne določbe EXIM izpolnjene.

(d)   Pripombe o razkritju

| (25) | Sodelujoči izvoznik, ki je uporabljal AAS med OPP, je trdil, da je prostovoljno predložil vnaprejšnje odobritve, ki so se uporabljale, čeprav so bile izdane pred 13. majem 2005, v preverjanje pooblaščenemu revizorju v skladu z zahtevami iz HOP I 04-09, in da to kaže na obstoj primernega sistema preverjanja na podlagi novih določb HOP. |
| --- | --- |

(25)

Sodelujoči izvoznik, ki je uporabljal AAS med OPP, je trdil, da je prostovoljno predložil vnaprejšnje odobritve, ki so se uporabljale, čeprav so bile izdane pred 13. majem 2005, v preverjanje pooblaščenemu revizorju v skladu z zahtevami iz HOP I 04-09, in da to kaže na obstoj primernega sistema preverjanja na podlagi novih določb HOP.

| (26) | Potrdilo v obliki Dodatka 23 HOP, ki ga je podpisal pooblaščeni revizor in je bilo izdano 1. februarja 2008, je bilo dejansko predloženo službam Komisije med preverjanjem prostorov družbe. Glede na to, da so bile vnaprejšnje odobritve veljavne od leta 2004 in se nove določbe HOP zanje niso uporabljale, pa je treba skleniti, da je bilo to prostovoljno dejanje družbe, ki ne dokazuje, da je IV dejansko izvajala učinkovit sistem preverjanja. Poleg tega ni bilo dokaza, da je bil presežni odpust dajatev, kakor ga je izračunal pooblaščeni revizor, dejansko povrnjen vladi. |
| --- | --- |

(26)

Potrdilo v obliki Dodatka 23 HOP, ki ga je podpisal pooblaščeni revizor in je bilo izdano 1. februarja 2008, je bilo dejansko predloženo službam Komisije med preverjanjem prostorov družbe. Glede na to, da so bile vnaprejšnje odobritve veljavne od leta 2004 in se nove določbe HOP zanje niso uporabljale, pa je treba skleniti, da je bilo to prostovoljno dejanje družbe, ki ne dokazuje, da je IV dejansko izvajala učinkovit sistem preverjanja. Poleg tega ni bilo dokaza, da je bil presežni odpust dajatev, kakor ga je izračunal pooblaščeni revizor, dejansko povrnjen vladi.

(e)   Sklep

| (27) | Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe subvencija, tj. finančni prispevek IV, katerega ugodnosti so uživali preiskovani izvozniki. |
| --- | --- |

(27)

Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe subvencija, tj. finančni prispevek IV, katerega ugodnosti so uživali preiskovani izvozniki.

| (28) | Poleg tega so AAS za „fizični izvoz“ očitno zakonsko odvisne od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične ter se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more uživati ugodnosti iz teh shem. |
| --- | --- |

(28)

Poleg tega so AAS za „fizični izvoz“ očitno zakonsko odvisne od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične ter se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more uživati ugodnosti iz teh shem.

| (29) | Poleg tega se v tem primeru uporabljena podshema ne more šteti kot dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih predpisov, določenih v Prilogi I(i), Prilogi II (opredelitev in predpisi za povračila) ter Prilogi III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. IV dejansko ni uporabila sistema ali postopka preverjanja, s katerim bi se lahko preverilo, ali so bile surovine porabljene pri proizvodnji izvoženega izdelka in v kakšnem obsegu (Priloga II(II)(4) osnovne uredbe in, v primeru shem nadomestnega povračila, Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). SION sami se ne morejo šteti za sistem preverjanja dejanske potrošnje, ker IV ne omogočajo dovolj natančnega preverjanja količin surovin, ki so bile porabljene pri proizvodnji blaga za izvoz. Poleg tega IV v OPP ni opravila učinkovitega nadzora na osnovi pravilno vodene evidence dejanske potrošnje. Prav tako IV ni izvedla dodatne preučitve na podlagi dejanskih količin surovin, čeprav bi ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja to običajno morala storiti (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi). |
| --- | --- |

(29)

Poleg tega se v tem primeru uporabljena podshema ne more šteti kot dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih predpisov, določenih v Prilogi I(i), Prilogi II (opredelitev in predpisi za povračila) ter Prilogi III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. IV dejansko ni uporabila sistema ali postopka preverjanja, s katerim bi se lahko preverilo, ali so bile surovine porabljene pri proizvodnji izvoženega izdelka in v kakšnem obsegu (Priloga II(II)(4) osnovne uredbe in, v primeru shem nadomestnega povračila, Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). SION sami se ne morejo šteti za sistem preverjanja dejanske potrošnje, ker IV ne omogočajo dovolj natančnega preverjanja količin surovin, ki so bile porabljene pri proizvodnji blaga za izvoz. Poleg tega IV v OPP ni opravila učinkovitega nadzora na osnovi pravilno vodene evidence dejanske potrošnje. Prav tako IV ni izvedla dodatne preučitve na podlagi dejanskih količin surovin, čeprav bi ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja to običajno morala storiti (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi).

| (30) | Proti tej podshemi se torej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(30)

Proti tej podshemi se torej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(f)   Izračun višine subvencije

| (31) | Zaradi neobstoja dovoljenih sistemov povračila dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni korist izravnalnih ukrepov odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. V zvezi s tem je ugotovljeno, da osnovna uredba ne določa le izravnave „presežnega“ odpusta dajatev. V skladu s členom 2(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) osnovne uredbe se lahko izravna le presežne odpuste, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III osnovne uredbe. Toda v tem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če se ugotovi, da ustrezen postopek spremljanja ne obstaja, se ne uporablja navedena oprostitev za sheme povračila in velja običajno pravilo izravnave zneska (izpadlega dohodka) neplačanih dajatev namesto načrtovanega presežnega odpusta. Kot je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora ta samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja. |
| --- | --- |

(31)

Zaradi neobstoja dovoljenih sistemov povračila dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni korist izravnalnih ukrepov odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. V zvezi s tem je ugotovljeno, da osnovna uredba ne določa le izravnave „presežnega“ odpusta dajatev. V skladu s členom 2(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) osnovne uredbe se lahko izravna le presežne odpuste, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III osnovne uredbe. Toda v tem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če se ugotovi, da ustrezen postopek spremljanja ne obstaja, se ne uporablja navedena oprostitev za sheme povračila in velja običajno pravilo izravnave zneska (izpadlega dohodka) neplačanih dajatev namesto načrtovanega presežnega odpusta. Kot je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora ta samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja.

| (32) | Znesek subvencije za izvoznika, ki je uporabljal AAS, je bil izračunan na podlagi opuščenih izvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za material, ki je bil uvožen v skladu s podshemo, uporabljeno za zadevni izdelek med OPP (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so bile potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili zahtevki upravičeni. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za izvozni promet zadevnega izdelka v OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena v sorazmerju z izdelanimi, proizvedenimi, izvoženimi ali prepeljanimi količinami. |
| --- | --- |

(32)

Znesek subvencije za izvoznika, ki je uporabljal AAS, je bil izračunan na podlagi opuščenih izvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za material, ki je bil uvožen v skladu s podshemo, uporabljeno za zadevni izdelek med OPP (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so bile potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili zahtevki upravičeni. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za izvozni promet zadevnega izdelka v OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena v sorazmerju z izdelanimi, proizvedenimi, izvoženimi ali prepeljanimi količinami.

| (33) | Stopnja subvencije, določena za to shemo med OPP za sodelujočega proizvajalca je 0,3 %. |
| --- | --- |

(33)

Stopnja subvencije, določena za to shemo med OPP za sodelujočega proizvajalca je 0,3 %.

2.   „Duty Entitlement Passbook Scheme“ – shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“)

(a)   Pravna podlaga

| (34) | Podroben opis DEPBS je vsebovan v odstavku 4.3 EXIM-politike 04-09 in poglavju 4 HOP I 04-09. |
| --- | --- |

(34)

Podroben opis DEPBS je vsebovan v odstavku 4.3 EXIM-politike 04-09 in poglavju 4 HOP I 04-09.

(b)   Upravičenost

| (35) | Vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik je upravičen do te sheme. |
| --- | --- |

(35)

Vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik je upravičen do te sheme.

(c)   Praktično izvajanje DEPBS

| (36) | Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za dobropise DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izvoženih izdelkov iz te sheme. Takšne stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na osnovi SION, ob upoštevanju domnevne uvozne količine surovin v izvoženem izdelku in učinka carin na takšen domnevni uvoz, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. |
| --- | --- |

(36)

Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za dobropise DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izvoženih izdelkov iz te sheme. Takšne stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na osnovi SION, ob upoštevanju domnevne uvozne količine surovin v izvoženem izdelku in učinka carin na takšen domnevni uvoz, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne.

| (37) | Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. V trenutku izvoznega posla mora izvoznik indijskim organom dati izjavo, v kateri je navedeno, da izvoz poteka v okviru DEPBS. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek dobropisa DEPBS, ki se dodeli za navedeni izvozni posel. V tej fazi je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozni ladijski list, IV ne more razsojati o dodelitvi dobropisa DEPBS. Primerna stopnja DEPBS za izračun dajatve je tista, ki je bila uporabljena v času izdaje izvozne deklaracije. |
| --- | --- |

(37)

Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. V trenutku izvoznega posla mora izvoznik indijskim organom dati izjavo, v kateri je navedeno, da izvoz poteka v okviru DEPBS. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek dobropisa DEPBS, ki se dodeli za navedeni izvozni posel. V tej fazi je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozni ladijski list, IV ne more razsojati o dodelitvi dobropisa DEPBS. Primerna stopnja DEPBS za izračun dajatve je tista, ki je bila uporabljena v času izdaje izvozne deklaracije.

| (38) | Dobropisi DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 12 mesecev od datuma izdaje. Uporabljajo se lahko za plačilo carin na poznejši uvoz vsakršnega blaga, ki se neomejeno uvaža, razen investicijskega blaga. Blago, uvoženo s takšnimi dobropisi, se lahko proda na notranjem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. |
| --- | --- |

(38)

Dobropisi DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 12 mesecev od datuma izdaje. Uporabljajo se lahko za plačilo carin na poznejši uvoz vsakršnega blaga, ki se neomejeno uvaža, razen investicijskega blaga. Blago, uvoženo s takšnimi dobropisi, se lahko proda na notranjem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene.

| (39) | Vloge za dobropise DEPBS se predložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih poslov. Dejansko za oddajo vlog za dobropise DEPBS ne obstajajo strogi roki. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje DEPBS, ne izključuje samodejno izvoznih poslov zunaj rokov za oddajo vlog, omenjenih v poglavju 4.47 HOP I 04-09. Poleg tega je mogoče vloge, prejete po izteku roka za oddajo vloge, kakor je jasno določeno v poglavju 9.3 HOP I 04-09, ob plačilu kazni kljub temu upoštevati (tj. 10 % od upravičenega zneska). |
| --- | --- |

(39)

Vloge za dobropise DEPBS se predložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih poslov. Dejansko za oddajo vlog za dobropise DEPBS ne obstajajo strogi roki. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje DEPBS, ne izključuje samodejno izvoznih poslov zunaj rokov za oddajo vlog, omenjenih v poglavju 4.47 HOP I 04-09. Poleg tega je mogoče vloge, prejete po izteku roka za oddajo vloge, kakor je jasno določeno v poglavju 9.3 HOP I 04-09, ob plačilu kazni kljub temu upoštevati (tj. 10 % od upravičenega zneska).

(d)   Pripombe na razkritje

| (40) | En sodelujoči izvoznik je trdil, da so se vsi dobropisi DEPB, ki jih je dobila družba, uporabili za uvoz materialov, ki se uporabljajo v proizvodnji zadevnega izdelka, kljub temu, da je bila načeloma dovoljena njihova uporaba za druge namene, kot je navedeno zgoraj. Ta izvoznik je trdil, da je bila zato dejanska uporaba dobropisa DEPB s tega vidika v skladu z običajnim sistemom povračila dajatev in da je treba zato izravnati samo presežne odpuste, če ti obstajajo. V skladu s členom 2(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi pa se presežni odpusti lahko izravnajo le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Ti pogoji, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 43, v tem primeru niso bili izpolnjeni. Zato se uporablja običajno pravilo izravnave zneska neplačanih dajatev (izpadlega dohodka) namesto načrtovanega presežnega odpusta. |
| --- | --- |

(40)

En sodelujoči izvoznik je trdil, da so se vsi dobropisi DEPB, ki jih je dobila družba, uporabili za uvoz materialov, ki se uporabljajo v proizvodnji zadevnega izdelka, kljub temu, da je bila načeloma dovoljena njihova uporaba za druge namene, kot je navedeno zgoraj. Ta izvoznik je trdil, da je bila zato dejanska uporaba dobropisa DEPB s tega vidika v skladu z običajnim sistemom povračila dajatev in da je treba zato izravnati samo presežne odpuste, če ti obstajajo. V skladu s členom 2(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi pa se presežni odpusti lahko izravnajo le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Ti pogoji, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 43, v tem primeru niso bili izpolnjeni. Zato se uporablja običajno pravilo izravnave zneska neplačanih dajatev (izpadlega dohodka) namesto načrtovanega presežnega odpusta.

(e)   Sklepi o DEPBS

| (41) | DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Dobropis DEPBS je finančni prispevek IV, saj bo dobropis na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, torej za zmanjšanje prihodka IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis DEPBS za izvoznika pomeni ugodnost, ker izboljša njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(41)

DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Dobropis DEPBS je finančni prispevek IV, saj bo dobropis na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, torej za zmanjšanje prihodka IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis DEPBS za izvoznika pomeni ugodnost, ker izboljša njegovo likvidnost.

| (42) | DEPBS je zakonsko pogojen z izvažanjem in se tako šteje kot specifičen ter je zanj v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe mogoče sprejeti izravnalne ukrepe. |
| --- | --- |

(42)

DEPBS je zakonsko pogojen z izvažanjem in se tako šteje kot specifičen ter je zanj v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe mogoče sprejeti izravnalne ukrepe.

| (43) | Ta shema se ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v pomenu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje namreč strogih predpisov iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Nadalje ne obstaja sistem ali postopek, ki bi potrdil katere surovine so porabljene v proizvodnem postopku izvoženega izdelka ter ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v pomenu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je upravičen do ugodnosti DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za upravičenost do ugodnosti zadošča, da izvoznik preprosto izvaža blago, ne da bi dokazal, da je bila kakršna koli surovina uvožena. Zato so do ugodnosti iz DEPBS upravičeni tudi izvozniki, ki nabavljajo vse svoje surovine lokalno in ne uvažajo blaga, ki se lahko uporablja kot surovina. |
| --- | --- |

(43)

Ta shema se ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v pomenu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje namreč strogih predpisov iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Nadalje ne obstaja sistem ali postopek, ki bi potrdil katere surovine so porabljene v proizvodnem postopku izvoženega izdelka ter ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v pomenu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je upravičen do ugodnosti DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za upravičenost do ugodnosti zadošča, da izvoznik preprosto izvaža blago, ne da bi dokazal, da je bila kakršna koli surovina uvožena. Zato so do ugodnosti iz DEPBS upravičeni tudi izvozniki, ki nabavljajo vse svoje surovine lokalno in ne uvažajo blaga, ki se lahko uporablja kot surovina.

(f)   Izračun višine subvencije

| (44) | V skladu s členom 2(2) in členom 5 osnovne uredbe je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan glede na ugodnost prejemnika, ki obstaja med OPP. V tem smislu se šteje, da se ugodnost dodeli prejemniku v trenutku, ko je izveden izvozni posel iz te sheme. V tem trenutku se je IV dolžna odreči carinam, kar pomeni finančni prispevek v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo odpremnico, ki med drugim izkazuje količino dobropisov DEPBS, ki se odobrijo za ta izvozni posel, IV nima pravice presojati o odobritvi subvencije, prav tako pa ne more presojati o znesku subvencije. Poleg tega sta sodelujoča proizvajalca izvoznika knjižila dobropise DEPBS po obračunskem načelu kot prihodek v fazi izvoznega posla. |
| --- | --- |

(44)

V skladu s členom 2(2) in členom 5 osnovne uredbe je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan glede na ugodnost prejemnika, ki obstaja med OPP. V tem smislu se šteje, da se ugodnost dodeli prejemniku v trenutku, ko je izveden izvozni posel iz te sheme. V tem trenutku se je IV dolžna odreči carinam, kar pomeni finančni prispevek v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo odpremnico, ki med drugim izkazuje količino dobropisov DEPBS, ki se odobrijo za ta izvozni posel, IV nima pravice presojati o odobritvi subvencije, prav tako pa ne more presojati o znesku subvencije. Poleg tega sta sodelujoča proizvajalca izvoznika knjižila dobropise DEPBS po obračunskem načelu kot prihodek v fazi izvoznega posla.

| (45) | Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih dobropisov, s čimer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za skupni promet od izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezni imenovalec, ker je subvencija odvisna od izvoza in ni bila dodeljena v sorazmerju z izdelanimi, proizvedenimi, izvoženimi ali prepeljanimi količinami. |
| --- | --- |

(45)

Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih dobropisov, s čimer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za skupni promet od izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezni imenovalec, ker je subvencija odvisna od izvoza in ni bila dodeljena v sorazmerju z izdelanimi, proizvedenimi, izvoženimi ali prepeljanimi količinami.

| (46) | Stopnji subvencije, določeni za to shemo med OPP za sodelujoča proizvajalca izvoznika, znašata 6,2 % in 5,7 %. |
| --- | --- |

(46)

Stopnji subvencije, določeni za to shemo med OPP za sodelujoča proizvajalca izvoznika, znašata 6,2 % in 5,7 %.

3.   „Export Promotion Capital Goods Scheme“ – shema za podporo izvozu investicijskega blaga („EPCGS“)

(a)   Pravna podlaga

| (47) | Podroben opis EPCGS je vsebovan v poglavju 5 EXIM-politike 04-09 in poglavju 5 HOP I 04-09. |
| --- | --- |

(47)

Podroben opis EPCGS je vsebovan v poglavju 5 EXIM-politike 04-09 in poglavju 5 HOP I 04-09.

(b)   Upravičenost

| (48) | Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki, trgovci izvozniki, „vezani na“ spremljajoče proizvajalce in izvajalce storitev. |
| --- | --- |

(48)

Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki, trgovci izvozniki, „vezani na“ spremljajoče proizvajalce in izvajalce storitev.

(c)   Praktično izvajanje

| (49) | Pod pogojem obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in od aprila 2003 do deset let starega, rabljenega blaga) po znižani stopnji dajatve. V ta namen izda IV po vložitvi zahtevka in plačilu pristojbine dovoljenje EPCGS. Do 31. marca 2000 je veljala stopnja dajatve 11 % (vključno z dodatno dajatvijo 10 %) in, v primeru uvoza z visoko vrednostjo, dajatev po stopnji nič. Shema od aprila 2000 določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 %, ki se uporablja za vse investicijsko blago, uvoženo v skladu s shemo. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza je treba uvožena investicijska sredstva uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. |
| --- | --- |

(49)

Pod pogojem obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in od aprila 2003 do deset let starega, rabljenega blaga) po znižani stopnji dajatve. V ta namen izda IV po vložitvi zahtevka in plačilu pristojbine dovoljenje EPCGS. Do 31. marca 2000 je veljala stopnja dajatve 11 % (vključno z dodatno dajatvijo 10 %) in, v primeru uvoza z visoko vrednostjo, dajatev po stopnji nič. Shema od aprila 2000 določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 %, ki se uporablja za vse investicijsko blago, uvoženo v skladu s shemo. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza je treba uvožena investicijska sredstva uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju.

| (50) | Imetnik dovoljenja EPCGS lahko nabavlja investicijsko blago tudi na notranjem trgu. V tem primeru lahko domači proizvajalec investicijskega blaga izkoristi dajatev prost uvoz delov, potrebnih za proizvodnjo tega investicijskega blaga. Po drugi strani pa lahko domači proizvajalec zahteva subvencijo predvidenega izvoza glede dobave investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS. |
| --- | --- |

(50)

Imetnik dovoljenja EPCGS lahko nabavlja investicijsko blago tudi na notranjem trgu. V tem primeru lahko domači proizvajalec investicijskega blaga izkoristi dajatev prost uvoz delov, potrebnih za proizvodnjo tega investicijskega blaga. Po drugi strani pa lahko domači proizvajalec zahteva subvencijo predvidenega izvoza glede dobave investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS.

(d)   Sklep o shemi EPCG

| (51) | EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve predstavlja finančni prispevek IV, ker ta koncesija zmanjša prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve izvoznikoma prinaša korist, saj dajatve, privarčevane pri uvozu, izboljšujejo njuno likvidnost. |
| --- | --- |

(51)

EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve predstavlja finančni prispevek IV, ker ta koncesija zmanjša prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve izvoznikoma prinaša korist, saj dajatve, privarčevane pri uvozu, izboljšujejo njuno likvidnost.

| (52) | EPCGS je zakonsko pogojena z izvozom, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez izpolnjenih obveznosti izvoza. Zato se šteje za specifično, proti njej pa se lahko v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(52)

EPCGS je zakonsko pogojena z izvozom, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez izpolnjenih obveznosti izvoza. Zato se šteje za specifično, proti njej pa se lahko v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi.

| (53) | Končno se ta shema ne more šteti kot dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem vračil v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I osnovne uredbe ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne uporablja v proizvodnji izvoženih izdelkov. |
| --- | --- |

(53)

Končno se ta shema ne more šteti kot dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem vračil v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I osnovne uredbe ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne uporablja v proizvodnji izvoženih izdelkov.

(e)   Izračun višine subvencije

| (54) | Višina subvencije je bila izračunana v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na osnovi neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago med obdobjem, ki odraža običajno obdobje amortizacije takšnega investicijskega blaga. V skladu z ustaljeno prakso je bil tako izračunan znesek, ki se nanaša na OPP, prilagojen tako, da so se mu za to obdobje dodale obresti, s čimer se je upoštevala polna vrednost ugodnosti v določenem času. V ta namen se je štela kot primerna komercialna dolgoročna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Če so bili vloženi upravičeni zahtevki, so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete nujne pristojbine za pridobitev subvencije, s čimer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) in 7(3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za izvozni promet v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena v sorazmerju z izdelanimi, proizvedenimi, izvoženimi ali prepeljanimi količinami. |
| --- | --- |

(54)

Višina subvencije je bila izračunana v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na osnovi neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago med obdobjem, ki odraža običajno obdobje amortizacije takšnega investicijskega blaga. V skladu z ustaljeno prakso je bil tako izračunan znesek, ki se nanaša na OPP, prilagojen tako, da so se mu za to obdobje dodale obresti, s čimer se je upoštevala polna vrednost ugodnosti v določenem času. V ta namen se je štela kot primerna komercialna dolgoročna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Če so bili vloženi upravičeni zahtevki, so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete nujne pristojbine za pridobitev subvencije, s čimer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) in 7(3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za izvozni promet v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena v sorazmerju z izdelanimi, proizvedenimi, izvoženimi ali prepeljanimi količinami.

| (55) | Stopnji subvencije, določeni za to shemo med OPP za sodelujoča proizvajalca izvoznika, znašata 0,7 % in 0,3 %. |
| --- | --- |

(55)

Stopnji subvencije, določeni za to shemo med OPP za sodelujoča proizvajalca izvoznika, znašata 0,7 % in 0,3 %.

(f)   Pripombe o razkritju

| (56) | En sodelujoči izvoznik je opozoril na napako v metodologiji, ki se je prvotno uporabljala za izračun ugodnosti EPCG, zlasti glede zneska uporabljenih obrestnih mer. Ta napaka, ki je prizadela oba sodelujoča izvoznika, je bila popravljena. |
| --- | --- |

(56)

En sodelujoči izvoznik je opozoril na napako v metodologiji, ki se je prvotno uporabljala za izračun ugodnosti EPCG, zlasti glede zneska uporabljenih obrestnih mer. Ta napaka, ki je prizadela oba sodelujoča izvoznika, je bila popravljena.

4.   „Income Tax Exemption Scheme“ – shema oprostitve davka na dohodek („ITES“)

| (57) | V skladu s to shemo lahko izvozniki izkoristijo delno oprostitev davka na dohodek za dobičke od izvoza. Zakonska podlaga za to oprostitev je določena v oddelku 80HHC ZDD. |
| --- | --- |

(57)

V skladu s to shemo lahko izvozniki izkoristijo delno oprostitev davka na dohodek za dobičke od izvoza. Zakonska podlaga za to oprostitev je določena v oddelku 80HHC ZDD.

| (58) | Ta določba je bila odpravljena z letom pregleda 2005–2006 (tj. za poslovno leto od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005) in zato oddelek 80HHC ZDD ne dodeljuje ugodnosti po 31. marcu 2004. Sodelujoča proizvajalca izvoznika med OPP nista prejemala ugodnosti iz te sheme. Ker je bila shema preklicana, v skladu s členom 15(1) uredbe ne bo izravnana. |
| --- | --- |

(58)

Ta določba je bila odpravljena z letom pregleda 2005–2006 (tj. za poslovno leto od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005) in zato oddelek 80HHC ZDD ne dodeljuje ugodnosti po 31. marcu 2004. Sodelujoča proizvajalca izvoznika med OPP nista prejemala ugodnosti iz te sheme. Ker je bila shema preklicana, v skladu s členom 15(1) uredbe ne bo izravnana.

(a)   Pravna podlaga

| (59) | Shema temelji na oddelku 80IA ZDD. Ta določba je bila vnesena v ZDD z Zakonom o financah iz leta 2001. |
| --- | --- |

(59)

Shema temelji na oddelku 80IA ZDD. Ta določba je bila vnesena v ZDD z Zakonom o financah iz leta 2001.

(b)   Upravičenost

| (60) | Oddelek 80 IA ZDD se uporablja za družbe, ki se ukvarjajo z ustanavljanjem infrastrukturnih objektov, vključno s proizvodnjo in distribucijo energije, kjer koli v Indiji. |
| --- | --- |

(60)

Oddelek 80 IA ZDD se uporablja za družbe, ki se ukvarjajo z ustanavljanjem infrastrukturnih objektov, vključno s proizvodnjo in distribucijo energije, kjer koli v Indiji.

(c)   Praktično izvajanje

| (61) | V skladu z določbami oddelka 80 I A ZDD je znesek, ki ustreza dobičku, pridobljenem z dejavnostmi proizvodnje energije, oproščen plačila davka na dobiček deset zaporednih let v prvih petnajstih letih delovanja proizvodne enote. Zadevna enota mora biti nova in je morala začeti poslovati med 1. aprilom 2003 in 31. marcem 2010. |
| --- | --- |

(61)

V skladu z določbami oddelka 80 I A ZDD je znesek, ki ustreza dobičku, pridobljenem z dejavnostmi proizvodnje energije, oproščen plačila davka na dobiček deset zaporednih let v prvih petnajstih letih delovanja proizvodne enote. Zadevna enota mora biti nova in je morala začeti poslovati med 1. aprilom 2003 in 31. marcem 2010.

| (62) | Izračun odbitka davka na dohodek je del letne davčne napovedi družbe in se ga revidira skupaj z izkazom poslovnega izida in drugimi finančnimi izkazi. Izpolnjevati mora pravila iz ZDD, namreč da mora računovodsko ovrednotenje proizvedene elektrike odražati njeno tržno vrednost. Organi za področje davka na dohodek morajo preveriti, ali se izračun odbitka davka na dohodek sklada s pravili ZDD in revidiranimi zaključnimi računi družb. Preiskava je pokazala, da so organi v praksi preverili izračun in izvedli popravke izračunov, kadar so bili ti upravičeni. |
| --- | --- |

(62)

Izračun odbitka davka na dohodek je del letne davčne napovedi družbe in se ga revidira skupaj z izkazom poslovnega izida in drugimi finančnimi izkazi. Izpolnjevati mora pravila iz ZDD, namreč da mora računovodsko ovrednotenje proizvedene elektrike odražati njeno tržno vrednost. Organi za področje davka na dohodek morajo preveriti, ali se izračun odbitka davka na dohodek sklada s pravili ZDD in revidiranimi zaključnimi računi družb. Preiskava je pokazala, da so organi v praksi preverili izračun in izvedli popravke izračunov, kadar so bili ti upravičeni.

| (63) | Preiskava je pokazala, da sta oba preiskana proizvajalca ustanovila elektrarne za lastne potrebe kot del njunih enot proizvodnje grafita. Zato sta v skladu z določbami ZDD zaprosila za ustrezni odbitek davka na dohodek. |
| --- | --- |

(63)

Preiskava je pokazala, da sta oba preiskana proizvajalca ustanovila elektrarne za lastne potrebe kot del njunih enot proizvodnje grafita. Zato sta v skladu z določbami ZDD zaprosila za ustrezni odbitek davka na dohodek.

(d)   Sklep o ITES v skladu z oddelkom 80 I A ZDD

| (64) | Oprostitev plačila davka na dohodek je v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe ugodnost, tj. finančni prispevek IV, od katerega so imeli preiskovani izvozniki ugodnosti. |
| --- | --- |

(64)

Oprostitev plačila davka na dohodek je v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe ugodnost, tj. finančni prispevek IV, od katerega so imeli preiskovani izvozniki ugodnosti.

| (65) | Vendar je preiskava pokazala, da dostop do ITES v skladu z oddelkom 80 I A ZDD ni omejen na nekatera podjetja v smislu člena 3(2)(a) osnovne uredbe. Na podlagi objektivnih meril je ta shema na voljo vsem družbam. V tem primeru tudi ni bil najden noben dokaz za to, da bi bila ta shema specifična. |
| --- | --- |

(65)

Vendar je preiskava pokazala, da dostop do ITES v skladu z oddelkom 80 I A ZDD ni omejen na nekatera podjetja v smislu člena 3(2)(a) osnovne uredbe. Na podlagi objektivnih meril je ta shema na voljo vsem družbam. V tem primeru tudi ni bil najden noben dokaz za to, da bi bila ta shema specifična.

| (66) | Nadalje je vezana na izdelek (elektrika), ki ni zadevni izdelek, ugodnosti iz sheme pa zato izhajajo iz dejavnosti, ki ni proizvodnja ali prodaja zadevnega izdelka. V teh okoliščinah se šteje, da se ugodnosti, priznane zadevnima izvoznikoma na podlagi te sheme, ne smejo izravnati. |
| --- | --- |

(66)

Nadalje je vezana na izdelek (elektrika), ki ni zadevni izdelek, ugodnosti iz sheme pa zato izhajajo iz dejavnosti, ki ni proizvodnja ali prodaja zadevnega izdelka. V teh okoliščinah se šteje, da se ugodnosti, priznane zadevnima izvoznikoma na podlagi te sheme, ne smejo izravnati.

5.   „Electricity Duty Exemption“ – shema oprostitve dajatve za elektriko („EDE“)

| (67) | Na podlagi politike spodbujanja industrije iz leta 2004 država Madhja Pradeš („MP“) ponuja industrijskim družbam, ki vlagajo v proizvodnjo elektrike za lastno porabo, oprostitev dajatve za elektriko. |
| --- | --- |

(67)

Na podlagi politike spodbujanja industrije iz leta 2004 država Madhja Pradeš („MP“) ponuja industrijskim družbam, ki vlagajo v proizvodnjo elektrike za lastno porabo, oprostitev dajatve za elektriko.

(a)   Pravna podlaga

| (68) | Opis oprostitve dajatve za elektriko, ki jo uporablja Vlada MP, je določen v oddelku 3-B Zakona o dajatvi za elektriko iz leta 1949. |
| --- | --- |

(68)

Opis oprostitve dajatve za elektriko, ki jo uporablja Vlada MP, je določen v oddelku 3-B Zakona o dajatvi za elektriko iz leta 1949.

(b)   Upravičenost

| (69) | Vse industrijske družbe v pristojnosti Vlade MP, ki vlagajo v elektrarne za lastno porabo energije. |
| --- | --- |

(69)

Vse industrijske družbe v pristojnosti Vlade MP, ki vlagajo v elektrarne za lastno porabo energije.

(c)   Praktično izvajanje

| (70) | V skladu z obvestilom Vlade MP z dne 29. septembra 2004 lahko družbe ali osebe, ki vlagajo v nove elektrarne za lastno porabo energije z zmogljivostjo več kot 10 KW, od Inšpektorata za elektriko MP prejmejo potrdilo o oprostitvi dajatve za elektriko. Oprostitev se odobri samo za elektriko, proizvedeno za lastno porabo in samo, če nova elektrarna za lastno porabo energije ni nadomestilo za staro. Oprostitev se odobri za pet let. |
| --- | --- |

(70)

V skladu z obvestilom Vlade MP z dne 29. septembra 2004 lahko družbe ali osebe, ki vlagajo v nove elektrarne za lastno porabo energije z zmogljivostjo več kot 10 KW, od Inšpektorata za elektriko MP prejmejo potrdilo o oprostitvi dajatve za elektriko. Oprostitev se odobri samo za elektriko, proizvedeno za lastno porabo in samo, če nova elektrarna za lastno porabo energije ni nadomestilo za staro. Oprostitev se odobri za pet let.

| (71) | Z obvestilom Vlade MP z dne 5. aprila 2005 je bila nova elektrarna, ki jo je ustanovil eden od proizvajalcev izvoznikov iz te preiskave, oproščena plačila dajatve za elektriko za deset let. |
| --- | --- |

(71)

Z obvestilom Vlade MP z dne 5. aprila 2005 je bila nova elektrarna, ki jo je ustanovil eden od proizvajalcev izvoznikov iz te preiskave, oproščena plačila dajatve za elektriko za deset let.

(d)   Pripombe o razkritju

| (72) | Sodelujoči izvoznik, ki mu je bila odobrena oprostitev dajatve za elektriko, je trdil, da shema EDE ni specifična in se uporablja brez diskriminacije za vse upravičene družbe. Po mnenju navedenega izvoznika je vlada Madhja Pradeš naknadno pregledala prvotno politiko odobritve oprostitve za pet let, da bi dodelila oprostitev za deset let. Vendar niti sodelujoči izvoznik niti vlada Indije v svojih odgovorih nista predložila nobenega uradnega obvestila o takšni spremembi politike. |
| --- | --- |

(72)

Sodelujoči izvoznik, ki mu je bila odobrena oprostitev dajatve za elektriko, je trdil, da shema EDE ni specifična in se uporablja brez diskriminacije za vse upravičene družbe. Po mnenju navedenega izvoznika je vlada Madhja Pradeš naknadno pregledala prvotno politiko odobritve oprostitve za pet let, da bi dodelila oprostitev za deset let. Vendar niti sodelujoči izvoznik niti vlada Indije v svojih odgovorih nista predložila nobenega uradnega obvestila o takšni spremembi politike.

(e)   Sklep o shemi EDE

| (73) | Ta shema predstavlja subvencijo v smislu členov 2(1)(a)(ii) in 2(2) osnovne uredbe. Pomeni finančni prispevek Vlade MP, ker ta spodbuda znižuje prihodke države, ki bi sicer zapadli v plačilo. Poleg tega družbi prejemnici prinaša koristi. |
| --- | --- |

(73)

Ta shema predstavlja subvencijo v smislu členov 2(1)(a)(ii) in 2(2) osnovne uredbe. Pomeni finančni prispevek Vlade MP, ker ta spodbuda znižuje prihodke države, ki bi sicer zapadli v plačilo. Poleg tega družbi prejemnici prinaša koristi.

| (74) | Čeprav politika spodbujanja industrije iz leta 2004 in obvestilo z dne 29. septembra 2004 Vlade MP predvidevata obdobje oprostitve pet let, je bila zadevnemu proizvajalcu izvozniku odobrena oprostitev za deset let. Zato se zdi, da ta spodbuda ni bila odobrena v skladu z merili in pogoji, jasno določenimi z zakoni, predpisi ali drugimi uradnimi dokumenti. |
| --- | --- |

(74)

Čeprav politika spodbujanja industrije iz leta 2004 in obvestilo z dne 29. septembra 2004 Vlade MP predvidevata obdobje oprostitve pet let, je bila zadevnemu proizvajalcu izvozniku odobrena oprostitev za deset let. Zato se zdi, da ta spodbuda ni bila odobrena v skladu z merili in pogoji, jasno določenimi z zakoni, predpisi ali drugimi uradnimi dokumenti.

(f)   Izračun višine subvencije

| (75) | Subvencija za proizvajalca izvoznika je bila izračunana na osnovi višine dajatve za elektriko, ki bi sicer v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zapadla v plačilo, vendar je v okviru te sheme ostala neplačana. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je ta višina subvencije (števec) dodeljena na skupno prodajo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom (imenovalec), ker se subvencija nanaša na celotno prodajo, domačo in izvozno, in ni bila dodeljena v sorazmerju z izdelanimi, proizvedenimi, izvoženimi ali prepeljanimi količinami. |
| --- | --- |

(75)

Subvencija za proizvajalca izvoznika je bila izračunana na osnovi višine dajatve za elektriko, ki bi sicer v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zapadla v plačilo, vendar je v okviru te sheme ostala neplačana. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je ta višina subvencije (števec) dodeljena na skupno prodajo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom (imenovalec), ker se subvencija nanaša na celotno prodajo, domačo in izvozno, in ni bila dodeljena v sorazmerju z izdelanimi, proizvedenimi, izvoženimi ali prepeljanimi količinami.

| (76) | Za družbo, ki je bila deležna ugodnosti v okviru EDE, je bila ugotovljena stopnja subvencije v višini 0,7 %. |
| --- | --- |

(76)

Za družbo, ki je bila deležna ugodnosti v okviru EDE, je bila ugotovljena stopnja subvencije v višini 0,7 %.

III.   Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi

| (77) | Znano je, da je bil v Uredbi (ES) št. 1628/2004 znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen ad valorem, 15,7 % in 7 %, v tem zaporedju, za oba proizvajalca izvoznika, ki sodelujeta v tem delnem vmesnem pregledu. |
| --- | --- |

(77)

Znano je, da je bil v Uredbi (ES) št. 1628/2004 znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen ad valorem, 15,7 % in 7 %, v tem zaporedju, za oba proizvajalca izvoznika, ki sodelujeta v tem delnem vmesnem pregledu.

| (78) | Med tem delnim vmesnim pregledom so bili ugotovljeni zneski izravnalnih subvencij, izraženi ad valorem, kakor je navedeno v nadaljevanju:










  Družba | ALS | DEPB | EPCG | EDE | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Graphite India Ltd. | nič | 6,2 % | 0,1 % | nič | 6,3 % |
| HEG Ltd. | 0,3 % | 5,7 % | 0,5 % | 0,7 % | 7,2 % |

(78)

Med tem delnim vmesnim pregledom so bili ugotovljeni zneski izravnalnih subvencij, izraženi ad valorem, kakor je navedeno v nadaljevanju:

Družba

ALS

DEPB

EPCG

EDE

Skupaj

Graphite India Ltd.

nič

6,2 %

0,1 %

nič

6,3 %

HEG Ltd.

0,3 %

5,7 %

0,5 %

0,7 %

7,2 %

IV.   Izravnalni ukrepi

| (79) | V skladu z določbami člena 19 osnovne protisubvencijske uredbe in razlogi za ta delni vmesni pregled iz točke 3 obvestila o začetku je ugotovljeno, da se je stopnja subvencioniranja za sodelujoča proizvajalca spremenila in je izravnalno dajatev, uvedeno z Uredbo Sveta (ES) št. 1628/2004, zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(79)

V skladu z določbami člena 19 osnovne protisubvencijske uredbe in razlogi za ta delni vmesni pregled iz točke 3 obvestila o začetku je ugotovljeno, da se je stopnja subvencioniranja za sodelujoča proizvajalca spremenila in je izravnalno dajatev, uvedeno z Uredbo Sveta (ES) št. 1628/2004, zato treba ustrezno spremeniti.

| (80) | Pregledana izravnalna dajatev izhaja iz vzporednih protisubvencijskih in protidampinških preiskav („prvotne preiskave“). V skladu s členom 24(1) osnovne uredbe in členom 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropskih skupnosti (5), so bile protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1629/2004, prilagojene tako, da so zneski subvencij in stopnje dampinga izhajali iz enakega izhodišča. |
| --- | --- |

(80)

Pregledana izravnalna dajatev izhaja iz vzporednih protisubvencijskih in protidampinških preiskav („prvotne preiskave“). V skladu s členom 24(1) osnovne uredbe in členom 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropskih skupnosti (5), so bile protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1629/2004, prilagojene tako, da so zneski subvencij in stopnje dampinga izhajali iz enakega izhodišča.

| (81) | Subvencijske sheme, ki so bile predmet raziskave in se je zanje ugotovilo, da so izravnalne v tem postopku pregleda, so, z izjemo EDE, pomenile izvozne subvencije v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(81)

Subvencijske sheme, ki so bile predmet raziskave in se je zanje ugotovilo, da so izravnalne v tem postopku pregleda, so, z izjemo EDE, pomenile izvozne subvencije v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe.

| (82) | Zato je primerno, da se protidampinška dajatev ponovno prilagodi, tako da bo, kar zadeva izvozne subvencije, odražala nove stopnje subvencioniranja, ugotovljene v tem pregledu. Poleg tega v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe raven izravnalnih dajatev ne sme biti višja od stopnje odprave škode, ugotovljene v prvotni preiskavi. Kakor v prvotni preiskavi, je bila preostala subvencijska stopnja glede na to, da je bila stopnja sodelovanja visoka (100 %), določena na ravni družbe z najvišjo individualno stopnjo. |
| --- | --- |

(82)

Zato je primerno, da se protidampinška dajatev ponovno prilagodi, tako da bo, kar zadeva izvozne subvencije, odražala nove stopnje subvencioniranja, ugotovljene v tem pregledu. Poleg tega v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe raven izravnalnih dajatev ne sme biti višja od stopnje odprave škode, ugotovljene v prvotni preiskavi. Kakor v prvotni preiskavi, je bila preostala subvencijska stopnja glede na to, da je bila stopnja sodelovanja visoka (100 %), določena na ravni družbe z najvišjo individualno stopnjo.

| (83) | V skladu s tem je treba stopnje izravnalnih in protidampinških dajatev prilagoditi:










  Družba | Stopnja subvencije | Stopnja dampinga | Stopnja odprave škode | Izravnalna dajatev | Protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Graphite India Ltd. | 6,3 % | 31,1 % | 15,7 % | 6,3 % | 9,4 % |
| HEG Ltd. | 7,2 % | 24,4 % | 7,0 % | 7,0 % | 0 % |
| Vse ostale družbe | 7,2 % | 31,1 % | 15,7 % | 7,2 % | 8,5 % |

(83)

V skladu s tem je treba stopnje izravnalnih in protidampinških dajatev prilagoditi:

Družba

Stopnja subvencije

Stopnja dampinga

Stopnja odprave škode

Izravnalna dajatev

Protidampinška dajatev

Graphite India Ltd.

6,3 %

31,1 %

15,7 %

6,3 %

9,4 %

HEG Ltd.

7,2 %

24,4 %

7,0 %

7,0 %

0 %

Vse ostale družbe

7,2 %

31,1 %

15,7 %

7,2 %

8,5 %

| (84) | En sodelujoči izvoznik je trdil, da se zaradi omejitve obstoječega delnega vmesnega pregleda na raven subvencioniranja protidampinške dajatve ne smejo spremeniti. |
| --- | --- |

(84)

En sodelujoči izvoznik je trdil, da se zaradi omejitve obstoječega delnega vmesnega pregleda na raven subvencioniranja protidampinške dajatve ne smejo spremeniti.

| (85) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo v obvestilu o začetku obstoječega pregleda navedeno, da „se za tiste družbe, ki so predmet protidampinških in izravnalnih ukrepov, protidampinški ukrep lahko ustrezno prilagodi, če se spremeni izravnalni ukrep“. Sprememba protidampinških dajatev ni rezultat nobenih novih ugotovitev, ki zadevajo stopnjo dampinga, ampak avtomatična posledica dejstva, da so bile prvotne stopnje dampinga prilagojene, tako da odražajo ugotovljeno stopnjo izvoznih subvencij, in da so bile slednje zdaj spremenjene. |
| --- | --- |

(85)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo v obvestilu o začetku obstoječega pregleda navedeno, da „se za tiste družbe, ki so predmet protidampinških in izravnalnih ukrepov, protidampinški ukrep lahko ustrezno prilagodi, če se spremeni izravnalni ukrep“. Sprememba protidampinških dajatev ni rezultat nobenih novih ugotovitev, ki zadevajo stopnjo dampinga, ampak avtomatična posledica dejstva, da so bile prvotne stopnje dampinga prilagojene, tako da odražajo ugotovljeno stopnjo izvoznih subvencij, in da so bile slednje zdaj spremenjene.

| (86) | Stopnje izravnalne dajatve za posamezno družbo, določene v tej uredbi, izražajo stanje, ugotovljeno med delnim vmesnim pregledom. Tako se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki so ga izdelale te družbe. Uvoz zadevnega izdelka, ki ga je izdelala druga družba, ki ni izrecno omenjena v operativnem delu te uredbe, vključno s subjekti, ki so povezani z izrecno omenjenimi, ne more uporabljati teh stopenj dajatev in zanj velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse ostale družbe“. |
| --- | --- |

(86)

Stopnje izravnalne dajatve za posamezno družbo, določene v tej uredbi, izražajo stanje, ugotovljeno med delnim vmesnim pregledom. Tako se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki so ga izdelale te družbe. Uvoz zadevnega izdelka, ki ga je izdelala druga družba, ki ni izrecno omenjena v operativnem delu te uredbe, vključno s subjekti, ki so povezani z izrecno omenjenimi, ne more uporabljati teh stopenj dajatev in zanj velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse ostale družbe“.

| (87) | Vsak zahtevek za uporabo teh individualnih stopenj izravnalne dajatve družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj vložiti pri Komisiji (6), skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezani na primer z omenjeno spremembo imena ali omenjeno spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Če je primerno, Komisija po posvetovanju s svetovalnim odborom uredbo ustrezno spremeni z dopolnitvijo seznama družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev – |
| --- | --- |

(87)

Vsak zahtevek za uporabo teh individualnih stopenj izravnalne dajatve družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj vložiti pri Komisiji (6), skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezani na primer z omenjeno spremembo imena ali omenjeno spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Če je primerno, Komisija po posvetovanju s svetovalnim odborom uredbo ustrezno spremeni z dopolnitvijo seznama družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 1(2) Uredbe (ES) št. 1628/2004 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Stopnja dokončne izravnalne dajatve na neto ceno franko meja Skupnosti, pred plačilom dajatev, za izdelke, ki jih izdelajo družbe, navedene v nadaljevanju:

| Družba | Dokončna dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 6,3 % | A530 |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 7,0 % | A531 |
| Vse ostale družbe | 7,2 % | A999“ |

Družba

Dokončna dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

6,3 %

A530

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

7,0 %

A531

Vse ostale družbe

7,2 %

A999“

Člen 2

Člen 1(2) Uredbe (ES) št. 1629/2004 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve na neto ceno franko meja Skupnosti, pred plačilom dajatev, za izdelke, ki jih izdelajo družbe, navedene v nadaljevanju:

| Družba | Dokončna dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 9,4 % | A530 |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Utar Pradesh | 0 % | A531 |
| Vse ostale družbe | 8,5 % | A999“ |

Družba

Dokončna dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

9,4 %

A530

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Utar Pradesh

0 %

A531

Vse ostale družbe

8,5 %

A999“

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. decembra 2008

Za Svet

Predsednik

M. BARNIER

---

(1)  UL L 288, 21.10.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 295, 18.9.2004, str. 4.

2

(3)  UL L 295, 18.9.2004, str. 10.

3

(4)  UL C 230, 2.10.2007, str. 9.

4

(5)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

5

(6)  Evropska Komisija, Generalni direktorat za trgovino, Direktorat H, Pisarna N-105 4/92, 1049 Bruselj, Belgija.

6

---

| 30.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 350/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 350/35

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1355/2008

z dne 18. decembra 2008

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   ZAČASNI UKREPI

| (1) | Komisija je 20. oktobra 2007 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije, napovedala začetek protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) (2) v Skupnost. Komisija je 4. julija 2008 z Uredbo (ES) št. 642/2008 (3) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 20. oktobra 2007 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije, napovedala začetek protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) (2) v Skupnost. Komisija je 4. julija 2008 z Uredbo (ES) št. 642/2008 (3) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov s poreklom iz LRK.

| (2) | Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 6. septembra 2007 vložila španska Nacionalna zveza združenj za predelano sadje in zelenjavo (FNACV) („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo 100-odstotni delež celotne proizvodnje nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.) v Skupnosti. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu zadevnega proizvoda in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek postopka. |
| --- | --- |

(2)

Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 6. septembra 2007 vložila španska Nacionalna zveza združenj za predelano sadje in zelenjavo (FNACV) („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo 100-odstotni delež celotne proizvodnje nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.) v Skupnosti. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu zadevnega proizvoda in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek postopka.

| (3) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 12 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007 („OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. oktobra 2002 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(3)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 12 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007 („OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. oktobra 2002 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

| (4) | Komisija je 9. novembra 2007 z Uredbo (ES) št. 1295/2007 (4) odredila registracijo za uvoz istega proizvoda s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 9. novembra 2007 z Uredbo (ES) št. 1295/2007 (4) odredila registracijo za uvoz istega proizvoda s poreklom iz LRK.

| (5) | Spomniti je treba, da so za isti proizvod do 8. novembra 2007 veljali zaščitni ukrepi. Komisija je z Uredbo (ES) št. 1964/2003 (5) uvedla začasne zaščitne ukrepe proti uvozu nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.). Dokončni zaščitni ukrepi so bili uvedeni z Uredbo (ES) št. 658/2004 („uredba o zaščitnih ukrepih“) (6). Začasni in dokončni zaščitni ukrepi so bile tarifne kvote, kar pomeni, da je bilo dajatev treba plačati šele, ko je bil obseg dajatve prostega uvoza izčrpan. |
| --- | --- |

(5)

Spomniti je treba, da so za isti proizvod do 8. novembra 2007 veljali zaščitni ukrepi. Komisija je z Uredbo (ES) št. 1964/2003 (5) uvedla začasne zaščitne ukrepe proti uvozu nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.). Dokončni zaščitni ukrepi so bili uvedeni z Uredbo (ES) št. 658/2004 („uredba o zaščitnih ukrepih“) (6). Začasni in dokončni zaščitni ukrepi so bile tarifne kvote, kar pomeni, da je bilo dajatev treba plačati šele, ko je bil obseg dajatve prostega uvoza izčrpan.

B.   NAKNADNI POSTOPEK

| (6) | Po uvedbi začasnih protidampinških dajatev na uvoz zadevnega proizvoda s poreklom iz LRK je več zainteresiranih strank predložilo pisne pripombe. Strankam, ki so to zahtevale, je bila dana tudi možnost za zaslišanje. |
| --- | --- |

(6)

Po uvedbi začasnih protidampinških dajatev na uvoz zadevnega proizvoda s poreklom iz LRK je več zainteresiranih strank predložilo pisne pripombe. Strankam, ki so to zahtevale, je bila dana tudi možnost za zaslišanje.

| (7) | Komisija je še naprej zahtevala in preverjala vse informacije, za katere je menila, da so nujne za dokončne ugotovitve. Komisija je zaključila preiskavo v zvezi z vidiki interesa Skupnosti. V zvezi s tem so bili izvedeni preveritveni obiski v prostorih naslednjih nepovezanih uvoznikov v Skupnosti:






  — | Wünsche Handelsgesellschaft International (GmbH & Co KG), Hamburg, Nemčija, |
| --- | --- | --- |

(7)

Komisija je še naprej zahtevala in preverjala vse informacije, za katere je menila, da so nujne za dokončne ugotovitve. Komisija je zaključila preiskavo v zvezi z vidiki interesa Skupnosti. V zvezi s tem so bili izvedeni preveritveni obiski v prostorih naslednjih nepovezanih uvoznikov v Skupnosti:

—

Wünsche Handelsgesellschaft International (GmbH & Co KG), Hamburg, Nemčija,

| — | Hüpeden & Co (GmbH & Co), Hamburg, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Hüpeden & Co (GmbH & Co), Hamburg, Nemčija,

| — | I. Schroeder KG. (GmbH & Co), Hamburg, Nemčija, |
| --- | --- |

—

I. Schroeder KG. (GmbH & Co), Hamburg, Nemčija,

| — | Zumdieck GmbH, Paderborn, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Zumdieck GmbH, Paderborn, Nemčija,

| — | Gaston spol. s r.o., Zlin, Češka. |
| --- | --- |

—

Gaston spol. s r.o., Zlin, Češka.

| (8) | Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve na uvoz zadevnega proizvoda s poreklom iz LRK in dokončnega pobiranja zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo. Za stranke se je določilo tudi obdobje, v katerem so lahko po tem razkritju navedle svoje pripombe. |
| --- | --- |

(8)

Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve na uvoz zadevnega proizvoda s poreklom iz LRK in dokončnega pobiranja zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo. Za stranke se je določilo tudi obdobje, v katerem so lahko po tem razkritju navedle svoje pripombe.

| (9) | Nekateri uvozniki so v skladu s členom 6(6) osnovne uredbe predlagali skupno srečanje vseh zainteresiranih strank, vendar je eden od njih zahtevo zavrnil. |
| --- | --- |

(9)

Nekateri uvozniki so v skladu s členom 6(6) osnovne uredbe predlagali skupno srečanje vseh zainteresiranih strank, vendar je eden od njih zahtevo zavrnil.

| (10) | Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane stranke, so bile ustrezno obravnavane in upoštevane. |
| --- | --- |

(10)

Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane stranke, so bile ustrezno obravnavane in upoštevane.

C.   ZADEVNI PROIZVOD IN PODOBNI PROIZVOD

| (11) | Dva nepovezana uvoznika iz Skupnosti sta trdila, da je treba nekatere vrste mandarin izključiti iz opredelitve zadevnega proizvoda zaradi sladkosti ali embalaže za izvoz. V zvezi s tem je treba opozoriti, da tem trditvam niso bile priložene nikakršne preverljive informacije in podatki, ki bi dokazovali, da se te vrste zaradi svojih značilnosti razlikujejo od zadevnega proizvoda. Poleg tega je treba opozoriti, da se drugačna embalaža ne more šteti za bistven element pri opredelitvi zadevnega proizvoda, zlasti ker so oblike embalaže že upoštevane pri opredelitvi zadevnega proizvoda iz uvodne izjave 16 začasne uredbe. Te utemeljitve se zato zavrnejo. |
| --- | --- |

(11)

Dva nepovezana uvoznika iz Skupnosti sta trdila, da je treba nekatere vrste mandarin izključiti iz opredelitve zadevnega proizvoda zaradi sladkosti ali embalaže za izvoz. V zvezi s tem je treba opozoriti, da tem trditvam niso bile priložene nikakršne preverljive informacije in podatki, ki bi dokazovali, da se te vrste zaradi svojih značilnosti razlikujejo od zadevnega proizvoda. Poleg tega je treba opozoriti, da se drugačna embalaža ne more šteti za bistven element pri opredelitvi zadevnega proizvoda, zlasti ker so oblike embalaže že upoštevane pri opredelitvi zadevnega proizvoda iz uvodne izjave 16 začasne uredbe. Te utemeljitve se zato zavrnejo.

D.   VZORČENJE

1.   Vzorčenje za proizvajalce izvoznike v LRK

| (12) | Dva nepovezana uvoznika iz Skupnosti se nista strinjala, da kitajski proizvajalci izvozniki, ki so bili izbrani za vzorec, predstavljajo 60 % celotnega izvoza v Skupnost. Vendar nista predložila preverljivih informacij, s katerimi bi lahko ovrgla natančnost informacij za vzorčenje, ki so jih predložili sodelujoči kitajski proizvajalci izvozniki in so bile z nadaljnjo preiskavo večinoma potrjene. Zato se ta utemeljitev zavrne. |
| --- | --- |

(12)

Dva nepovezana uvoznika iz Skupnosti se nista strinjala, da kitajski proizvajalci izvozniki, ki so bili izbrani za vzorec, predstavljajo 60 % celotnega izvoza v Skupnost. Vendar nista predložila preverljivih informacij, s katerimi bi lahko ovrgla natančnost informacij za vzorčenje, ki so jih predložili sodelujoči kitajski proizvajalci izvozniki in so bile z nadaljnjo preiskavo večinoma potrjene. Zato se ta utemeljitev zavrne.

| (13) | Trije kitajski sodelujoči proizvajalci izvozniki so predložili pripombe in trdili, da so njihove povezane družbe proizvajalci izvozniki zadevnega proizvoda in bi zato morali biti vključeni v prilogo za sodelujoče proizvajalce izvoznike. Te trditve so se štele za upravičene, zato je bilo odločeno, da se zadevna priloga ustrezno popravi. En nepovezan uvoznik v Skupnosti je trdil, da je treba avtomatično omogočiti, da se za izvoz v ES prek trgovcev uporabljajo ukrepi, ki veljajo za kitajske proizvajalce uvoznike. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so protidampinški ukrepi uvedeni za proizvode, ki jih proizvajajo proizvajalci uvozniki v državi v preiskavi in se izvažajo v ES (ne glede na to, katera družba z njimi trguje), in ne za poslovne subjekte, ki sodelujejo le pri trgovanju. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(13)

Trije kitajski sodelujoči proizvajalci izvozniki so predložili pripombe in trdili, da so njihove povezane družbe proizvajalci izvozniki zadevnega proizvoda in bi zato morali biti vključeni v prilogo za sodelujoče proizvajalce izvoznike. Te trditve so se štele za upravičene, zato je bilo odločeno, da se zadevna priloga ustrezno popravi. En nepovezan uvoznik v Skupnosti je trdil, da je treba avtomatično omogočiti, da se za izvoz v ES prek trgovcev uporabljajo ukrepi, ki veljajo za kitajske proizvajalce uvoznike. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so protidampinški ukrepi uvedeni za proizvode, ki jih proizvajajo proizvajalci uvozniki v državi v preiskavi in se izvažajo v ES (ne glede na to, katera družba z njimi trguje), in ne za poslovne subjekte, ki sodelujejo le pri trgovanju. Trditev je bila zato zavrnjena.

E.   DAMPING

1.   Tržnogospodarska obravnava (TGO)

| (14) | Po uvedbi začasnih ukrepov kitajski sodelujoči proizvajalec izvoznik ni predložil pripomb v zvezi z ugotovitvami TGO. Ker v zvezi s tem ni bilo pripomb, se uvodne izjave 29 do 33 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(14)

Po uvedbi začasnih ukrepov kitajski sodelujoči proizvajalec izvoznik ni predložil pripomb v zvezi z ugotovitvami TGO. Ker v zvezi s tem ni bilo pripomb, se uvodne izjave 29 do 33 začasne uredbe potrdijo.

2.   Individualna obravnava

| (15) | Ker v zvezi s tem ni bilo pripomb, se uvodne izjave 34 do 37 začasne uredbe v zvezi z individualno obravnavo potrdijo. |
| --- | --- |

(15)

Ker v zvezi s tem ni bilo pripomb, se uvodne izjave 34 do 37 začasne uredbe v zvezi z individualno obravnavo potrdijo.

3.   Normalna vrednost

| (16) | Opozoriti je treba, da je določitev normalne vrednosti temeljila na podatkih, ki jih je predložila industrija Skupnosti. Ti podatki so bili preverjeni v prostorih sodelujočih proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(16)

Opozoriti je treba, da je določitev normalne vrednosti temeljila na podatkih, ki jih je predložila industrija Skupnosti. Ti podatki so bili preverjeni v prostorih sodelujočih proizvajalcev Skupnosti.

| (17) | Po uvedbi začasnih ukrepov so vsi trije kitajski vzorčeni sodelujoči proizvajalci izvozniki in dva nepovezana uvoznika iz Skupnosti izrazili pomisleke o uporabi cen industrije Skupnosti za izračun normalne vrednosti. Menili so, da bi bilo treba normalno vrednost izračunati na podlagi proizvodnih stroškov LRK ob upoštevanju kakršnih koli ustreznih prilagoditev, povezanih z razlikami med trgom ES in trgom LRK. V zvezi s tem je treba opozoriti, da bi bila uporaba informacij iz države brez tržnega gospodarstva in zlasti družb, ki jim TGO ni bila odobrena, v nasprotju z določbami člena 2(7)(a) osnovne uredbe. Zato se ta utemeljitev zavrne. Poleg tega je bilo navedeno, da bi lahko bilo glede na nesodelovanje primerljive države ustrezno uporabiti podatke o cenah vseh drugih držav uvoznic ali ustrezne objavljene informacije. Vendar v nasprotju s podatki, ki jih je uporabila Komisija, natančnosti takšnih splošnih informacij ne bi bilo mogoče preveriti in navzkrižno preveriti v skladu z določbami člena 6(8) osnovne uredbe. Zato se ta utemeljitev zavrne. Predložena ni bila nobena druga utemeljitev, zaradi katere bi bilo vprašljivo, da je metodologija, ki jo je uporabila Komisija, v skladu z določbami člena 2(7)(a) osnovne uredbe in zlasti da je v tem primeru edina razumna podlaga za izračun normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(17)

Po uvedbi začasnih ukrepov so vsi trije kitajski vzorčeni sodelujoči proizvajalci izvozniki in dva nepovezana uvoznika iz Skupnosti izrazili pomisleke o uporabi cen industrije Skupnosti za izračun normalne vrednosti. Menili so, da bi bilo treba normalno vrednost izračunati na podlagi proizvodnih stroškov LRK ob upoštevanju kakršnih koli ustreznih prilagoditev, povezanih z razlikami med trgom ES in trgom LRK. V zvezi s tem je treba opozoriti, da bi bila uporaba informacij iz države brez tržnega gospodarstva in zlasti družb, ki jim TGO ni bila odobrena, v nasprotju z določbami člena 2(7)(a) osnovne uredbe. Zato se ta utemeljitev zavrne. Poleg tega je bilo navedeno, da bi lahko bilo glede na nesodelovanje primerljive države ustrezno uporabiti podatke o cenah vseh drugih držav uvoznic ali ustrezne objavljene informacije. Vendar v nasprotju s podatki, ki jih je uporabila Komisija, natančnosti takšnih splošnih informacij ne bi bilo mogoče preveriti in navzkrižno preveriti v skladu z določbami člena 6(8) osnovne uredbe. Zato se ta utemeljitev zavrne. Predložena ni bila nobena druga utemeljitev, zaradi katere bi bilo vprašljivo, da je metodologija, ki jo je uporabila Komisija, v skladu z določbami člena 2(7)(a) osnovne uredbe in zlasti da je v tem primeru edina razumna podlaga za izračun normalne vrednosti.

| (18) | Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 38 do 45 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(18)

Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 38 do 45 začasne uredbe potrdijo.

4.   Izvozna cena

| (19) | Po uvedbi začasnih ukrepov je en kitajski vzorčeni sodelujoči proizvajalec izvoznik navedel, da bi bilo treba njegovo izvozno ceno prilagoditi, da bi se upoštevali nekateri stroškovni elementi (zlasti ladijski prevoz). V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo to vprašanje obravnavano med preveritvijo na kraju samem za to družbo in druge družbe, vključene v vzorec. Takrat je vsaka družba predložila informacije v zvezi z zadevnimi stroški. Znesek, ki ga družba zahteva zdaj, je znatno višji od prvotno navedenega zneska. Opozoriti je treba, da novi zahtevek temelji le na izjavi špediterja in ne izraža podatkov, povezanih z dejanskim poslom. Drugi vzorčeni proizvajalci izvozniki niso izpodbijali podatkov v zvezi z ladijskim prevozom. Poleg tega zahtevka glede na to, da je bil predložen pozno, ni mogoče preveriti. Zahtevana prilagoditev ni povezana s podatki, ki so že evidentirani. Kljub temu je Komisija na podlagi tega zahtevka pregledala znesek zadevnih stroškov glede na to, da so ti stroški pomembni za izvozne transakcije ES, ki jih je navedla družba. Na podlagi tega je Komisija ugotovila, da je primerneje uporabiti povprečne stroške ladijskega prevoza, preverjene na kraju samem, za vse vzorčene kitajske družbe. Zato je bila izvozna cena družbe ustrezno prilagojena. |
| --- | --- |

(19)

Po uvedbi začasnih ukrepov je en kitajski vzorčeni sodelujoči proizvajalec izvoznik navedel, da bi bilo treba njegovo izvozno ceno prilagoditi, da bi se upoštevali nekateri stroškovni elementi (zlasti ladijski prevoz). V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo to vprašanje obravnavano med preveritvijo na kraju samem za to družbo in druge družbe, vključene v vzorec. Takrat je vsaka družba predložila informacije v zvezi z zadevnimi stroški. Znesek, ki ga družba zahteva zdaj, je znatno višji od prvotno navedenega zneska. Opozoriti je treba, da novi zahtevek temelji le na izjavi špediterja in ne izraža podatkov, povezanih z dejanskim poslom. Drugi vzorčeni proizvajalci izvozniki niso izpodbijali podatkov v zvezi z ladijskim prevozom. Poleg tega zahtevka glede na to, da je bil predložen pozno, ni mogoče preveriti. Zahtevana prilagoditev ni povezana s podatki, ki so že evidentirani. Kljub temu je Komisija na podlagi tega zahtevka pregledala znesek zadevnih stroškov glede na to, da so ti stroški pomembni za izvozne transakcije ES, ki jih je navedla družba. Na podlagi tega je Komisija ugotovila, da je primerneje uporabiti povprečne stroške ladijskega prevoza, preverjene na kraju samem, za vse vzorčene kitajske družbe. Zato je bila izvozna cena družbe ustrezno prilagojena.

| (20) | Drug kitajski vzorčeni sodelujoči proizvajalec izvoznik je opozoril na dve računski napaki pri izračunu svoje izvozne cene, ki sta bili povezani s predloženimi izvoznimi tečaji. Trditev se je štela za upravičeno in zadevna izvozna cena proizvajalca je bila ustrezno popravljena. |
| --- | --- |

(20)

Drug kitajski vzorčeni sodelujoči proizvajalec izvoznik je opozoril na dve računski napaki pri izračunu svoje izvozne cene, ki sta bili povezani s predloženimi izvoznimi tečaji. Trditev se je štela za upravičeno in zadevna izvozna cena proizvajalca je bila ustrezno popravljena.

| (21) | Ker v zvezi s tem ni bilo nobene druge pripombe, se uvodna izjava 46 začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(21)

Ker v zvezi s tem ni bilo nobene druge pripombe, se uvodna izjava 46 začasne uredbe potrdi.

5.   Primerjava

| (22) | Ker v zvezi s tem ni bilo nobene pripombe, se uvodni izjavi 47 in 48 začasne uredbe potrdita. |
| --- | --- |

(22)

Ker v zvezi s tem ni bilo nobene pripombe, se uvodni izjavi 47 in 48 začasne uredbe potrdita.

6.   Stopnje dampinga

| (23) | Na podlagi zgoraj navedenega so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, naslednje:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang 139,4 %, |
| --- | --- | --- |

(23)

Na podlagi zgoraj navedenega so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, naslednje:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang 139,4 %,

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang 86,5 %, |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang 86,5 %,

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang, in njen povezan proizvajalec Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province 136,3 %, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang, in njen povezan proizvajalec Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province 136,3 %,

| — | sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec 131 %, |
| --- | --- |

—

sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec 131 %,

vse druge družbe 139,4 %.

F.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Skupnosti in industrija Skupnosti

| (24) | Ker ni bilo utemeljenih pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav 52 do 54 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(24)

Ker ni bilo utemeljenih pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav 52 do 54 začasne uredbe potrdijo.

2.   Potrošnja Skupnosti

| (25) | Ena od strank izvoznic je trdila, da se stopnja potrošnje iz Uredbe št. 658/2004 o zaščitnih ukrepih in stopnja iz začasne uredbe razlikujeta. Poudariti je treba, da se stopnja potrošnje razlikuje zlasti zaradi drugačnega obsega proizvodov pri sedanji preiskavi in različnega števila držav članic pri obeh preiskavah. V zvezi s tem ni bilo dodatnih in utemeljenih informacij. Zato se ugotovitve iz uvodnih izjav 55 do 57 začasne uredbe potrdijo. Posledično se v zvezi s tem potrdijo tudi nadaljnji deli analize, ki temeljijo na potrošnji. |
| --- | --- |

(25)

Ena od strank izvoznic je trdila, da se stopnja potrošnje iz Uredbe št. 658/2004 o zaščitnih ukrepih in stopnja iz začasne uredbe razlikujeta. Poudariti je treba, da se stopnja potrošnje razlikuje zlasti zaradi drugačnega obsega proizvodov pri sedanji preiskavi in različnega števila držav članic pri obeh preiskavah. V zvezi s tem ni bilo dodatnih in utemeljenih informacij. Zato se ugotovitve iz uvodnih izjav 55 do 57 začasne uredbe potrdijo. Posledično se v zvezi s tem potrdijo tudi nadaljnji deli analize, ki temeljijo na potrošnji.

3.   Uvoz iz zadevne države

(a)   Obseg in tržni delež uvoza zadevnega proizvoda

| (26) | V zvezi s tržnim deležem se nekatere zainteresirane stranke niso strinjale z izjavo Komisije iz uvodne izjave 58, da se je tržni delež dampinškega uvoza povečal. Trdile so, da se je tržni delež uvoza s Kitajske v nasprotju z ugotovitvami Komisije zmanjšal. Preverjena je bila ocena uvoza iz LRK glede na obseg in tržni delež. Kot je navedeno v uvodni izjavi 58 začasne uredbe, se je tržni delež kitajskega uvoza zmanjšal le v enem letu. V preostalem proučenem obdobju je tržni delež uvoza s Kitajske ostal dosledno velik. Zato se ugotovitve iz predhodne faze potrdijo. |
| --- | --- |

(26)

V zvezi s tržnim deležem se nekatere zainteresirane stranke niso strinjale z izjavo Komisije iz uvodne izjave 58, da se je tržni delež dampinškega uvoza povečal. Trdile so, da se je tržni delež uvoza s Kitajske v nasprotju z ugotovitvami Komisije zmanjšal. Preverjena je bila ocena uvoza iz LRK glede na obseg in tržni delež. Kot je navedeno v uvodni izjavi 58 začasne uredbe, se je tržni delež kitajskega uvoza zmanjšal le v enem letu. V preostalem proučenem obdobju je tržni delež uvoza s Kitajske ostal dosledno velik. Zato se ugotovitve iz predhodne faze potrdijo.

| (27) | Nekatere stranke so trdile, da bi bilo treba proučiti tudi obseg po OP in tako oceniti, ali se kitajski uvoz povečuje. Opozoriti je treba, da je bilo gibanje uvoza s Kitajske ocenjeno za obdobje 2002/2003 do 2006/2007, pri čemer je bilo ugotovljeno nedvomno povečanje. V skladu z določbami osnovne uredbe se dogodki po OP ne upoštevajo, razen v izjemnih okoliščinah. Kot je navedeno v uvodni izjavi 48, je bila v vsakem primeru raven uvoza po OP proučena, pri čemer je bilo ugotovljeno, da je znatna. |
| --- | --- |

(27)

Nekatere stranke so trdile, da bi bilo treba proučiti tudi obseg po OP in tako oceniti, ali se kitajski uvoz povečuje. Opozoriti je treba, da je bilo gibanje uvoza s Kitajske ocenjeno za obdobje 2002/2003 do 2006/2007, pri čemer je bilo ugotovljeno nedvomno povečanje. V skladu z določbami osnovne uredbe se dogodki po OP ne upoštevajo, razen v izjemnih okoliščinah. Kot je navedeno v uvodni izjavi 48, je bila v vsakem primeru raven uvoza po OP proučena, pri čemer je bilo ugotovljeno, da je znatna.

(b)   Nelojalno nižanje cen

| (28) | Trije sodelujoči proizvajalci izvozniki so ugovarjali ugotovitvam Komisije o nelojalnem nižanju cen. Eden od njih je ugovarjal metodologiji za izračun nelojalnega nižanja cen in zahteval prilagoditev, da se izrazijo stroški, ki jih imajo trgovci s posredno prodajo. Izračuni so bili prilagojeni, kadar je bilo prilagoditev utemeljena. Na podlagi podatkov, ki so jih predložili vzorčeni sodelujoči proizvajalci izvozniki, je popravljena primerjava pokazala, da se je v OP uvožen zadevni proizvod v Skupnosti prodajal po cenah, ki so bile nelojalno nižje od cen industrije Skupnosti za 18,4 % do 35,2 %. |
| --- | --- |

(28)

Trije sodelujoči proizvajalci izvozniki so ugovarjali ugotovitvam Komisije o nelojalnem nižanju cen. Eden od njih je ugovarjal metodologiji za izračun nelojalnega nižanja cen in zahteval prilagoditev, da se izrazijo stroški, ki jih imajo trgovci s posredno prodajo. Izračuni so bili prilagojeni, kadar je bilo prilagoditev utemeljena. Na podlagi podatkov, ki so jih predložili vzorčeni sodelujoči proizvajalci izvozniki, je popravljena primerjava pokazala, da se je v OP uvožen zadevni proizvod v Skupnosti prodajal po cenah, ki so bile nelojalno nižje od cen industrije Skupnosti za 18,4 % do 35,2 %.

4.   Položaj industrije Skupnosti

| (29) | Dva uvoznika in združenje uvoznikov so izpodbijali trajanje sezone pakiranja iz uvodne izjave 79 začasne uredbe. Trdili so, da sezona pakiranja v Španiji traja le tri mesece in ne štiri do pet, kot je navedeno v začasni uredbi. Vendar je ta trditev povezana s pridelkom (ki se razlikuje glede na vrsto) in proizvedeno količino ter nikakor ne vpliva na dejavnike škode, ki so jih analizirale službe Komisije. |
| --- | --- |

(29)

Dva uvoznika in združenje uvoznikov so izpodbijali trajanje sezone pakiranja iz uvodne izjave 79 začasne uredbe. Trdili so, da sezona pakiranja v Španiji traja le tri mesece in ne štiri do pet, kot je navedeno v začasni uredbi. Vendar je ta trditev povezana s pridelkom (ki se razlikuje glede na vrsto) in proizvedeno količino ter nikakor ne vpliva na dejavnike škode, ki so jih analizirale službe Komisije.

| (30) | Ker ni bilo drugih utemeljenih informacij ali utemeljitev v zvezi s položajem industrije Skupnosti, se uvodne izjave 63 do 86 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(30)

Ker ni bilo drugih utemeljenih informacij ali utemeljitev v zvezi s položajem industrije Skupnosti, se uvodne izjave 63 do 86 začasne uredbe potrdijo.

5.   Sklepna ugotovitev o škodi

| (31) | Po razkritju iz začasne uredbe so nekateri uvozniki in nekateri proizvajalci izvozniki s sklicevanjem na uvodne izjave 83 do 86 začasne uredbe navedli, da podatki, ki jih je Komisija uporabila za določitev stopnje škode, niso bili pravilni in objektivno ocenjeni. Trdili so, da skoraj vsi kazalci, povezani s škodo, kažejo pozitivno gibanje in zato škode ni mogoče dokazati. |
| --- | --- |

(31)

Po razkritju iz začasne uredbe so nekateri uvozniki in nekateri proizvajalci izvozniki s sklicevanjem na uvodne izjave 83 do 86 začasne uredbe navedli, da podatki, ki jih je Komisija uporabila za določitev stopnje škode, niso bili pravilni in objektivno ocenjeni. Trdili so, da skoraj vsi kazalci, povezani s škodo, kažejo pozitivno gibanje in zato škode ni mogoče dokazati.

| (32) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da je treba kljub manjšemu izboljšanju, ki ga kažejo nekateri kazalci, položaj industrije Skupnosti oceniti v celoti in ob upoštevanju dejstva, da so se zaščitni ukrepi uporabljali do konca obdobja preiskave. To vprašanje je bilo natančno proučeno v uvodnih izjavah 51 do 86 začasne uredbe. Zaradi temeljitega procesa prestrukturiranja, ki so ga omogočili ti ukrepi in zaradi katerega sta se bistveno zmanjšali proizvodnja in zmogljivost, bi se v običajnih okoliščinah znatno izboljšal splošni položaj proizvajalcev Skupnosti, vključno s proizvodnjo, izkoriščenostjo zmogljivosti, prodajo in razliko med ceno in stroški. Vendar so kazalci v zvezi z obsegom ostali slabi, zaloge so se znatno povečale in finančni kazalci so bili še vedno negativni, pri čemer so se nekateri celo poslabšali. |
| --- | --- |

(32)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da je treba kljub manjšemu izboljšanju, ki ga kažejo nekateri kazalci, položaj industrije Skupnosti oceniti v celoti in ob upoštevanju dejstva, da so se zaščitni ukrepi uporabljali do konca obdobja preiskave. To vprašanje je bilo natančno proučeno v uvodnih izjavah 51 do 86 začasne uredbe. Zaradi temeljitega procesa prestrukturiranja, ki so ga omogočili ti ukrepi in zaradi katerega sta se bistveno zmanjšali proizvodnja in zmogljivost, bi se v običajnih okoliščinah znatno izboljšal splošni položaj proizvajalcev Skupnosti, vključno s proizvodnjo, izkoriščenostjo zmogljivosti, prodajo in razliko med ceno in stroški. Vendar so kazalci v zvezi z obsegom ostali slabi, zaloge so se znatno povečale in finančni kazalci so bili še vedno negativni, pri čemer so se nekateri celo poslabšali.

| (33) | Zato se sklepne ugotovitve glede znatne škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti in je navedena v začasni uredbi, ne spremenijo. Ker ni bilo drugih utemeljenih informacij ali utemeljitev, se te ugotovitve dokončno potrdijo. |
| --- | --- |

(33)

Zato se sklepne ugotovitve glede znatne škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti in je navedena v začasni uredbi, ne spremenijo. Ker ni bilo drugih utemeljenih informacij ali utemeljitev, se te ugotovitve dokončno potrdijo.

G.   VZROČNA ZVEZA

1.   Učinek dampinškega uvoza

| (34) | Nekatere stranke so trdile, da je obseg kitajskega uvoza od leta 1982 stabilen in zato ni mogel povzročiti škode, kot je pojasnjeno v začasni uredbi (glej uvodno izjavo 58). Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 26, se je uvoz s Kitajske med proučenim obdobjem dejansko znatno povečal, kar je negativno vplivalo na tržni delež industrije EU. Poleg tega je utemeljitev povezana z gibanjem uvoza, ki bistveno presega zadevno obdobje, zato se ta utemeljitev zavrne. |
| --- | --- |

(34)

Nekatere stranke so trdile, da je obseg kitajskega uvoza od leta 1982 stabilen in zato ni mogel povzročiti škode, kot je pojasnjeno v začasni uredbi (glej uvodno izjavo 58). Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 26, se je uvoz s Kitajske med proučenim obdobjem dejansko znatno povečal, kar je negativno vplivalo na tržni delež industrije EU. Poleg tega je utemeljitev povezana z gibanjem uvoza, ki bistveno presega zadevno obdobje, zato se ta utemeljitev zavrne.

| (35) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 28 zgoraj, se dokončno sklene, da so v OP uvozne cene vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov nelojalno nižale povprečne cene industrije Skupnosti za 18,4 % do 35,2 %. Revizija stopnje nelojalno znižanih cen ne vpliva na sklepne ugotovitve glede učinka dampinškega uvoza iz uvodnih izjav 100 in 101 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 28 zgoraj, se dokončno sklene, da so v OP uvozne cene vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov nelojalno nižale povprečne cene industrije Skupnosti za 18,4 % do 35,2 %. Revizija stopnje nelojalno znižanih cen ne vpliva na sklepne ugotovitve glede učinka dampinškega uvoza iz uvodnih izjav 100 in 101 začasne uredbe.

2.   Nihanja menjalnih tečajev

| (36) | Po uvedbi začasnih dajatev so nekateri uvozniki opozarjali na negativen vpliv menjalnega tečaja na raven cen. Trdili so, da je menjalni tečaj glavni dejavnik, ki povzroča škodo. Vendar ocena Komisije obravnava le razliko med ravnmi cen in ne vključuje zahteve za analizo dejavnikov, ki vplivajo na raven teh cen. Zato je ugotovljena jasna vzročna zveza med visoko stopnjo dampinga in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, in zato se uvodna izjava 95 začasne uredbe lahko potrdi. |
| --- | --- |

(36)

Po uvedbi začasnih dajatev so nekateri uvozniki opozarjali na negativen vpliv menjalnega tečaja na raven cen. Trdili so, da je menjalni tečaj glavni dejavnik, ki povzroča škodo. Vendar ocena Komisije obravnava le razliko med ravnmi cen in ne vključuje zahteve za analizo dejavnikov, ki vplivajo na raven teh cen. Zato je ugotovljena jasna vzročna zveza med visoko stopnjo dampinga in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, in zato se uvodna izjava 95 začasne uredbe lahko potrdi.

3.   Dobava in cena surovin

| (37) | Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da škode ne povzroča dampinški uvoz, ampak nezadostna dobava svežega sadja, tj. surovine za mandarine v pločevinkah. |
| --- | --- |

(37)

Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da škode ne povzroča dampinški uvoz, ampak nezadostna dobava svežega sadja, tj. surovine za mandarine v pločevinkah.

| (38) | Vendar uradni podatki španskega ministrstva za kmetijstvo potrjujejo, da količina, ki je na voljo industriji konzerviranja v pločevinke, zadostuje za celotno proizvodno zmogljivost španskih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(38)

Vendar uradni podatki španskega ministrstva za kmetijstvo potrjujejo, da količina, ki je na voljo industriji konzerviranja v pločevinke, zadostuje za celotno proizvodno zmogljivost španskih proizvajalcev.

| (39) | Proizvajalci delno tekmujejo za sveže sadje z neposrednim potrošniškim trgom za sveže proizvode. Vendar se zaradi te konkurence vzročna zveza ne prekine. Jasen in pomemben razlog za razmeroma majhno proizvodnjo, prodajo in tržni delež industrije Skupnosti je pritisk zelo velikega uvoza s Kitajske po zelo nizkih cenah. V takšnih okoliščinah in glede na to, da tržno ceno narekuje uvoz, ki zajema več kot 70 % trga in s katerim so povezani nelojalno nižanje cen, zajezitev in znižanje cen, bi bila večja proizvodnja brez utemeljenih pričakovanj glede prodaje proizvoda po cenah, ki bi omogočale normalni dobiček, negospodarna. Zato bi lahko španska industrija ustrezno zagotovila bistveno večje količine, če tržna cena ne bo negativno vplivala na njene gospodarske rezultate. |
| --- | --- |

(39)

Proizvajalci delno tekmujejo za sveže sadje z neposrednim potrošniškim trgom za sveže proizvode. Vendar se zaradi te konkurence vzročna zveza ne prekine. Jasen in pomemben razlog za razmeroma majhno proizvodnjo, prodajo in tržni delež industrije Skupnosti je pritisk zelo velikega uvoza s Kitajske po zelo nizkih cenah. V takšnih okoliščinah in glede na to, da tržno ceno narekuje uvoz, ki zajema več kot 70 % trga in s katerim so povezani nelojalno nižanje cen, zajezitev in znižanje cen, bi bila večja proizvodnja brez utemeljenih pričakovanj glede prodaje proizvoda po cenah, ki bi omogočale normalni dobiček, negospodarna. Zato bi lahko španska industrija ustrezno zagotovila bistveno večje količine, če tržna cena ne bo negativno vplivala na njene gospodarske rezultate.

| (40) | Drugo dejstvo, ki potrjuje to analizo, je stalnost znatne zaloge proizvajalcev Skupnosti, kar jasno kaže, da škoda, povzročena industriji Skupnosti, ni posledica nezadostne proizvodnje, ampak proizvodnje, ki je zaradi pritiska kitajskega uvoza ni mogoče prodati. |
| --- | --- |

(40)

Drugo dejstvo, ki potrjuje to analizo, je stalnost znatne zaloge proizvajalcev Skupnosti, kar jasno kaže, da škoda, povzročena industriji Skupnosti, ni posledica nezadostne proizvodnje, ampak proizvodnje, ki je zaradi pritiska kitajskega uvoza ni mogoče prodati.

| (41) | Ker gre za kmetijski proizvod, je cena surovine zaradi njene kmetijske narave odvisna od sezonskih nihanj. Vendar je v analiziranem petletnem obdobju, ki je vključevalo letine z višjimi in nižjimi cenami, Komisija ugotovila, da škoda (npr. v obliki finančne izgube) nastane ne glede na ta nihanja, zato gospodarski rezultati industrije Skupnosti niso neposredno povezani s takšnimi sezonskimi nihanji. |
| --- | --- |

(41)

Ker gre za kmetijski proizvod, je cena surovine zaradi njene kmetijske narave odvisna od sezonskih nihanj. Vendar je v analiziranem petletnem obdobju, ki je vključevalo letine z višjimi in nižjimi cenami, Komisija ugotovila, da škoda (npr. v obliki finančne izgube) nastane ne glede na ta nihanja, zato gospodarski rezultati industrije Skupnosti niso neposredno povezani s takšnimi sezonskimi nihanji.

4.   Razlike v kakovosti

| (42) | Nekatere stranke so navedle, da je kitajski proizvod bolj kakovosten od proizvodnje Skupnosti. Vendar kakršne koli razlike v ceni, ki iz tega izhajajo, niso bile dovolj utemeljene, poleg tega ni dokazov, da bi lahko bila domnevna potrošnikova prednostna izbira kitajskih proizvodov tako izrazita, da bi se zato poslabšal položaj industrije Skupnosti. V vsakem primeru bi bile takšne domnevne razlike v ceni ugodne za kitajski proizvod, pri čemer bi se stopnja nelojalnega nižanja cen/prodaje pod ceno povečala. Ker ni bilo dodatnih novih in utemeljenih informacij ali utemeljitev, se uvodna izjava 99 začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(42)

Nekatere stranke so navedle, da je kitajski proizvod bolj kakovosten od proizvodnje Skupnosti. Vendar kakršne koli razlike v ceni, ki iz tega izhajajo, niso bile dovolj utemeljene, poleg tega ni dokazov, da bi lahko bila domnevna potrošnikova prednostna izbira kitajskih proizvodov tako izrazita, da bi se zato poslabšal položaj industrije Skupnosti. V vsakem primeru bi bile takšne domnevne razlike v ceni ugodne za kitajski proizvod, pri čemer bi se stopnja nelojalnega nižanja cen/prodaje pod ceno povečala. Ker ni bilo dodatnih novih in utemeljenih informacij ali utemeljitev, se uvodna izjava 99 začasne uredbe potrdi.

5.   Povečanje stroškov

| (43) | Nekatere stranke so trdile, da je temeljni razlog za škodo izjemno povečanje stroškov nekaterih proizvajalcev. Te trditve niso bile ustrezno utemeljene. Pri analizi Komisije niso bili ugotovljeni takšni dogodki, ki bi lahko spremenili oceno vzročne zveze ali vplivali na izračun stopnje odprave škode. |
| --- | --- |

(43)

Nekatere stranke so trdile, da je temeljni razlog za škodo izjemno povečanje stroškov nekaterih proizvajalcev. Te trditve niso bile ustrezno utemeljene. Pri analizi Komisije niso bili ugotovljeni takšni dogodki, ki bi lahko spremenili oceno vzročne zveze ali vplivali na izračun stopnje odprave škode.

| (44) | Nekatere stranke so predložile pripombe o večjih proizvodnih stroških in nezmožnosti industrije Skupnosti, da jih zmanjša,. Nekatere stroškovne postavke (kot je energija) so se povečale, vendar njihov vpliv ni tako velik, da bi lahko prekinil vzročno zvezo v okoliščinah, v katerih zelo velika količina dampinškega kitajskega izvoza znižuje prodajo in proizvodnjo (in s tem povečuje stroške industrije Skupnosti na enoto) ter povzroča zajezitev in znižanje cen industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(44)

Nekatere stranke so predložile pripombe o večjih proizvodnih stroških in nezmožnosti industrije Skupnosti, da jih zmanjša,. Nekatere stroškovne postavke (kot je energija) so se povečale, vendar njihov vpliv ni tako velik, da bi lahko prekinil vzročno zvezo v okoliščinah, v katerih zelo velika količina dampinškega kitajskega izvoza znižuje prodajo in proizvodnjo (in s tem povečuje stroške industrije Skupnosti na enoto) ter povzroča zajezitev in znižanje cen industrije Skupnosti.

6.   Sheme pomoči

| (45) | Sheme pomoči ES naj bi domnevno povzročile umetno rast predelave v ES in potem spodbudile manjšo dobavo surovin za zadevni proizvod. Ta trditev je bila splošna in ni bila ustrezno utemeljena. V vsakem primeru so bile zadevne sheme leta 1996 spremenjene tako, da so lahko pomoč prejeli kmetje in ne predelovalci zadevnega proizvoda. Pri analizi Komisije niso bili ugotovljeni drugi učinki v obdobju preiskave, ki bi lahko prekinili vzročno zvezo. V zvezi z dobavo se je treba sklicevati na uvodni izjavi 40 in 41. |
| --- | --- |

(45)

Sheme pomoči ES naj bi domnevno povzročile umetno rast predelave v ES in potem spodbudile manjšo dobavo surovin za zadevni proizvod. Ta trditev je bila splošna in ni bila ustrezno utemeljena. V vsakem primeru so bile zadevne sheme leta 1996 spremenjene tako, da so lahko pomoč prejeli kmetje in ne predelovalci zadevnega proizvoda. Pri analizi Komisije niso bili ugotovljeni drugi učinki v obdobju preiskave, ki bi lahko prekinili vzročno zvezo. V zvezi z dobavo se je treba sklicevati na uvodni izjavi 40 in 41.

7.   Sklep o vzročni zvezi

| (46) | Ker ni bilo dodatnih novih in utemeljenih informacij ali utemeljitev, se uvodne izjave 87 do 101 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(46)

Ker ni bilo dodatnih novih in utemeljenih informacij ali utemeljitev, se uvodne izjave 87 do 101 začasne uredbe potrdijo.

| (47) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega se potrdi začasna ugotovitev o obstoju vzročne zveze med znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, in dampinškim kitajskim uvozom. |
| --- | --- |

(47)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega se potrdi začasna ugotovitev o obstoju vzročne zveze med znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, in dampinškim kitajskim uvozom.

H.   INTERES SKUPNOSTI

1.   Dogodki po obdobju preiskave

| (48) | Uvoz iz LRK je bilo treba od 9. novembra 2007 registrirati v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1295/2007 z dne 5. novembra 2007 o registraciji uvoza nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („uredba o registraciji“) (7). Namen tega je bila retroaktivna uvedba protidampinških dajatev. Zato so bili izjemoma analizirani tudi dogodki po OP. Podatki Eurostata potrjujejo, da uvoz s Kitajske ostaja znaten, kar so potrdili tudi nekateri uvozniki. Obseg za zadnjih deset mesecev po OP je dosegel 74 000 ton po stabilnih nizkih cenah. |
| --- | --- |

(48)

Uvoz iz LRK je bilo treba od 9. novembra 2007 registrirati v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1295/2007 z dne 5. novembra 2007 o registraciji uvoza nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („uredba o registraciji“) (7). Namen tega je bila retroaktivna uvedba protidampinških dajatev. Zato so bili izjemoma analizirani tudi dogodki po OP. Podatki Eurostata potrjujejo, da uvoz s Kitajske ostaja znaten, kar so potrdili tudi nekateri uvozniki. Obseg za zadnjih deset mesecev po OP je dosegel 74 000 ton po stabilnih nizkih cenah.

2.   Zmožnost proizvajalcev Skupnosti, da oskrbujejo trg Skupnosti

| (49) | Več strank je predložilo pripombe o nizki stopnji španske proizvodnje, za katero so trdili, da ne more v celoti zadostiti povpraševanju na trgu Skupnosti. Čeprav je res, da zdaj industrija Skupnosti ne oskrbuje celotnega trga EU, je treba opozoriti, da je to povezano z učinkom škodljivega uvoza, kot je pojasnjeno zgoraj. V vsakem primeru načrtovan učinek ukrepov ni zaprtje trga Skupnosti za kitajski uvoz, ampak odprava učinkov škodljivega dampinga. Tudi glede na to, da obstajata le dva vira dobave teh proizvodov, se šteje, da bi bilo v primeru uvedbe dokončnih ukrepov povpraševanje po kitajskih proizvodih v Skupnosti še vedno veliko. |
| --- | --- |

(49)

Več strank je predložilo pripombe o nizki stopnji španske proizvodnje, za katero so trdili, da ne more v celoti zadostiti povpraševanju na trgu Skupnosti. Čeprav je res, da zdaj industrija Skupnosti ne oskrbuje celotnega trga EU, je treba opozoriti, da je to povezano z učinkom škodljivega uvoza, kot je pojasnjeno zgoraj. V vsakem primeru načrtovan učinek ukrepov ni zaprtje trga Skupnosti za kitajski uvoz, ampak odprava učinkov škodljivega dampinga. Tudi glede na to, da obstajata le dva vira dobave teh proizvodov, se šteje, da bi bilo v primeru uvedbe dokončnih ukrepov povpraševanje po kitajskih proizvodih v Skupnosti še vedno veliko.

3.   Interes industrije Skupnosti in dobaviteljev

| (50) | Eno združenje uvoznikov je trdilo, da kakršni koli protidampinški ukrepi brez omejitve količin ne bi prispevali k zaščiti španske industrije, ampak bi avtomatično povzročili nezakonito trgovanje. S to utemeljitvijo se opozarja, da morajo institucije zagotoviti ustrezno spremljanje izvajanja ukrepov, in se ne nasprotuje prednostim, ki bi jih lahko ukrepi imeli za proizvajalce Skupnosti. |
| --- | --- |

(50)

Eno združenje uvoznikov je trdilo, da kakršni koli protidampinški ukrepi brez omejitve količin ne bi prispevali k zaščiti španske industrije, ampak bi avtomatično povzročili nezakonito trgovanje. S to utemeljitvijo se opozarja, da morajo institucije zagotoviti ustrezno spremljanje izvajanja ukrepov, in se ne nasprotuje prednostim, ki bi jih lahko ukrepi imeli za proizvajalce Skupnosti.

| (51) | Drug uvoznik je trdil, da se z uvedbo protidampinških ukrepov položaj španskih proizvajalcev ne bi izboljšal zaradi velikih zalog, ki so jih ustvarili uvozniki v EU in ki bi lahko zadostile prihodnjemu povpraševanju na trgu. Velikost zalog in pojav kopičenja zalog je potrdil še en uvoznik. Te pripombe potrjujejo analizo Komisije iz začasne uredbe in drugje v tej uredbi. Vendar je treba opozoriti, da naj bi ukrepi zmanjšali škodljiv damping v obdobju petih let in ne že v enem letu. |
| --- | --- |

(51)

Drug uvoznik je trdil, da se z uvedbo protidampinških ukrepov položaj španskih proizvajalcev ne bi izboljšal zaradi velikih zalog, ki so jih ustvarili uvozniki v EU in ki bi lahko zadostile prihodnjemu povpraševanju na trgu. Velikost zalog in pojav kopičenja zalog je potrdil še en uvoznik. Te pripombe potrjujejo analizo Komisije iz začasne uredbe in drugje v tej uredbi. Vendar je treba opozoriti, da naj bi ukrepi zmanjšali škodljiv damping v obdobju petih let in ne že v enem letu.

| (52) | Ker v zvezi s tem ni bilo drugih novih in utemeljenih informacij ali utemeljitev, se sklep iz uvodnih izjav 103 do 106 in 115 začasne uredbe glede interesa industrije Skupnosti potrdi. |
| --- | --- |

(52)

Ker v zvezi s tem ni bilo drugih novih in utemeljenih informacij ali utemeljitev, se sklep iz uvodnih izjav 103 do 106 in 115 začasne uredbe glede interesa industrije Skupnosti potrdi.

4.   Interes nepovezanih uvoznikov/trgovcev v Skupnosti

| (53) | Sodelujoči uvozniki so izrazili splošen interes, da se ohranita dva vira dobave zadevnega proizvoda, in sicer Španija in Kitajska, da se ohrani varnost oskrbe po konkurenčnih cenah. |
| --- | --- |

(53)

Sodelujoči uvozniki so izrazili splošen interes, da se ohranita dva vira dobave zadevnega proizvoda, in sicer Španija in Kitajska, da se ohrani varnost oskrbe po konkurenčnih cenah.

| (54) | Vendar večina uvoznikov meni, da bi bil v primeru uvedbe dokončnih ukrepov boljši ukrep, ki vključuje tudi količinske elemente. To ni primerno, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 68. |
| --- | --- |

(54)

Vendar večina uvoznikov meni, da bi bil v primeru uvedbe dokončnih ukrepov boljši ukrep, ki vključuje tudi količinske elemente. To ni primerno, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 68.

| (55) | Podatki vzorčenih sodelujočih uvoznikov so bili preverjeni in so potrdili, da sektor mandarin v pločevinkah predstavlja manj kot 6 % njihovega celotnega prihodka od prodaje in da je njihova povprečna stopnja dobičkonosnosti v obdobju preiskave in obdobju 2004–2008 presegala 10 %. |
| --- | --- |

(55)

Podatki vzorčenih sodelujočih uvoznikov so bili preverjeni in so potrdili, da sektor mandarin v pločevinkah predstavlja manj kot 6 % njihovega celotnega prihodka od prodaje in da je njihova povprečna stopnja dobičkonosnosti v obdobju preiskave in obdobju 2004–2008 presegala 10 %.

| (56) | To kaže, da možen vpliv ukrepov na uvoznike/trgovce ne bi bil nesorazmeren z njihovimi pozitivnimi učinki. |
| --- | --- |

(56)

To kaže, da možen vpliv ukrepov na uvoznike/trgovce ne bi bil nesorazmeren z njihovimi pozitivnimi učinki.

5.   Interes uporabnikov/trgovcev na drobno

| (57) | En uporabnik, ki predstavlja manj kot 1 % potrošnje, je predložil splošne pripombe o manjši razpoložljivosti mandarin v EU in večji kakovosti kitajskega proizvoda. Pozvan je bil k nadaljnjemu sodelovanju in predložitvi posameznih podatkov, vendar je sodelovanje zavrnil in svojih trditev ni utemeljil. Drug trgovec na drobno, ki je član glavnega združenja uvoznikov, je na splošno nasprotoval povečanju cen. Druge pripombe o interesu uporabnikov/trgovcev na drobno med preiskavo niso bile predložene. V takšnih okoliščinah in ker v zvezi s tem ni bilo utemeljenih pripomb uporabnikov/trgovcev na drobno, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 109 do 112 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(57)

En uporabnik, ki predstavlja manj kot 1 % potrošnje, je predložil splošne pripombe o manjši razpoložljivosti mandarin v EU in večji kakovosti kitajskega proizvoda. Pozvan je bil k nadaljnjemu sodelovanju in predložitvi posameznih podatkov, vendar je sodelovanje zavrnil in svojih trditev ni utemeljil. Drug trgovec na drobno, ki je član glavnega združenja uvoznikov, je na splošno nasprotoval povečanju cen. Druge pripombe o interesu uporabnikov/trgovcev na drobno med preiskavo niso bile predložene. V takšnih okoliščinah in ker v zvezi s tem ni bilo utemeljenih pripomb uporabnikov/trgovcev na drobno, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 109 do 112 začasne uredbe potrdijo.

6.   Interes potrošnikov

| (58) | V nasprotju z navedbami enega uvoznika je bil v predhodni fazi interes potrošnikov upoštevan. Ugotovitve Komisije so navedene v uvodnih izjavah 113 in 114 začasne uredbe. Druge stranke so menile, da bi bil vpliv na potrošnike znaten. Vendar informacije, zaradi katerih bi lahko bile ugotovitve iz zgoraj navedenih uvodnih izjav vprašljive, niso bile predložene. Tudi če bi se zaradi dajatev povečale maloprodajne cene, ni nobena od strank nasprotovala dejstvu, da ta proizvod predstavlja le zelo majhen del izdatkov gospodinjstev za hrano. Ker ni bilo pripomb potrošnikov in dodatnih novih in utemeljenih informacij, se te uvodne izjave potrdijo. |
| --- | --- |

(58)

V nasprotju z navedbami enega uvoznika je bil v predhodni fazi interes potrošnikov upoštevan. Ugotovitve Komisije so navedene v uvodnih izjavah 113 in 114 začasne uredbe. Druge stranke so menile, da bi bil vpliv na potrošnike znaten. Vendar informacije, zaradi katerih bi lahko bile ugotovitve iz zgoraj navedenih uvodnih izjav vprašljive, niso bile predložene. Tudi če bi se zaradi dajatev povečale maloprodajne cene, ni nobena od strank nasprotovala dejstvu, da ta proizvod predstavlja le zelo majhen del izdatkov gospodinjstev za hrano. Ker ni bilo pripomb potrošnikov in dodatnih novih in utemeljenih informacij, se te uvodne izjave potrdijo.

7.   Sklep o interesu Skupnosti

| (59) | Dodatna analiza, predstavljena zgoraj, v zvezi z zadevnimi interesi ni spremenila začasnih sklepnih ugotovitev v zvezi s tem. Podatki vzorčenih sodelujočih uvoznikov so bili preverjeni in so potrdili, da sektor mandarin v pločevinkah predstavlja manj kot 6 % njihovega celotnega prihodka od prodaje in da so v obdobju preiskave in proučenem obdobju 2004–2008 povprečno dosegli zadovoljiv rezultat, tako da bo vpliv ukrepov na uvoznike minimalen. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da bi bile finančne posledice za končnega potrošnika zanemarljive, glede na to, da se v državah porabnicah kupujejo neznatne količine na prebivalca. Šteje se, da se sklepne ugotovitve glede interesa Skupnosti iz začasne uredbe niso spremenile. Ker ni bilo drugih pripomb, se te sklepne ugotovitve iz začasne uredbe dokončno potrdijo. |
| --- | --- |

(59)

Dodatna analiza, predstavljena zgoraj, v zvezi z zadevnimi interesi ni spremenila začasnih sklepnih ugotovitev v zvezi s tem. Podatki vzorčenih sodelujočih uvoznikov so bili preverjeni in so potrdili, da sektor mandarin v pločevinkah predstavlja manj kot 6 % njihovega celotnega prihodka od prodaje in da so v obdobju preiskave in proučenem obdobju 2004–2008 povprečno dosegli zadovoljiv rezultat, tako da bo vpliv ukrepov na uvoznike minimalen. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da bi bile finančne posledice za končnega potrošnika zanemarljive, glede na to, da se v državah porabnicah kupujejo neznatne količine na prebivalca. Šteje se, da se sklepne ugotovitve glede interesa Skupnosti iz začasne uredbe niso spremenile. Ker ni bilo drugih pripomb, se te sklepne ugotovitve iz začasne uredbe dokončno potrdijo.

I.   DOKONČNI UKREPI

1.   Stopnja odprave škode

| (60) | En uvoznik je navedel, da je 6,8-odstotna stopnja dobička, ki je bila v predhodni fazi uporabljena kot referenčna vrednost, precenjena. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bila enaka stopnja uporabljena in sprejeta za zaščitne ukrepe kot dejanski dobiček industrije Skupnosti v obdobju 1998/99 do 2001/02. Povezana je z dobičkom proizvajalcev Skupnosti pri normalnem trgovanju pred povečanjem uvoza, zaradi katerega je industrija utrpela škodo. Ta utemeljitev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(60)

En uvoznik je navedel, da je 6,8-odstotna stopnja dobička, ki je bila v predhodni fazi uporabljena kot referenčna vrednost, precenjena. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bila enaka stopnja uporabljena in sprejeta za zaščitne ukrepe kot dejanski dobiček industrije Skupnosti v obdobju 1998/99 do 2001/02. Povezana je z dobičkom proizvajalcev Skupnosti pri normalnem trgovanju pred povečanjem uvoza, zaradi katerega je industrija utrpela škodo. Ta utemeljitev se zato zavrne.

| (61) | Proizvajalci Skupnosti so navedli, da pri začasnih dajatvah niso bile upoštevane posebne okoliščine na trgu mandarin v pločevinkah, na katerem je proizvodnja zgoščena le v eni državi, velika večina prodaje in uvoza pa v drugi evropski državi. Zato so zahtevali, da se pri končnem izračunu upoštevajo stroški prevoza iz države proizvajalke v državo porabnico. Trditev je bila utemeljena in upravičena in izračuni so bili ustrezno prilagojeni, da se izrazi zgoščenost prodaje na ustreznih območjih v Skupnosti. |
| --- | --- |

(61)

Proizvajalci Skupnosti so navedli, da pri začasnih dajatvah niso bile upoštevane posebne okoliščine na trgu mandarin v pločevinkah, na katerem je proizvodnja zgoščena le v eni državi, velika večina prodaje in uvoza pa v drugi evropski državi. Zato so zahtevali, da se pri končnem izračunu upoštevajo stroški prevoza iz države proizvajalke v državo porabnico. Trditev je bila utemeljena in upravičena in izračuni so bili ustrezno prilagojeni, da se izrazi zgoščenost prodaje na ustreznih območjih v Skupnosti.

| (62) | Ena stranka je predložila pripombe o izračunu nelojalnega nižanja cen in prodaje pod ceno. Prilagoditve so bile izvedene v zaključni fazi, če so bile utemeljene. |
| --- | --- |

(62)

Ena stranka je predložila pripombe o izračunu nelojalnega nižanja cen in prodaje pod ceno. Prilagoditve so bile izvedene v zaključni fazi, če so bile utemeljene.

| (63) | Stopnje škode, izražene kot odstotek celotne uvozne vrednosti CIF vsakega vzorčenega kitajskega izvoznika, so bile ob upoštevanju zahtev zainteresiranih strank, če so bile utemeljene, nižje od ugotovljenih stopenj dampinga, in sicer:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang 100,1 %, |
| --- | --- | --- |

(63)

Stopnje škode, izražene kot odstotek celotne uvozne vrednosti CIF vsakega vzorčenega kitajskega izvoznika, so bile ob upoštevanju zahtev zainteresiranih strank, če so bile utemeljene, nižje od ugotovljenih stopenj dampinga, in sicer:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang 100,1 %,

| — | Huangyan No. 1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 48,4 %, |
| --- | --- |

—

Huangyan No. 1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 48,4 %,

| — | Zhejiang Xinshiji Food Co., Ltd. in povezan proizvajalec Hubei Xinshji Foods Co., Ltd., Sanmen 92,0 %, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Food Co., Ltd. in povezan proizvajalec Hubei Xinshji Foods Co., Ltd., Sanmen 92,0 %,

| — | sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec 90,6 %, |
| --- | --- |

—

sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec 90,6 %,

vse druge družbe 100,1 %.

2.   Retroaktivnost

| (64) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 4, je Komisija 9. novembra 2007 odredila registracijo uvoza zadevnega proizvoda s poreklom iz LRK na podlagi zahtevka industrije Skupnosti. Ta zahtevek je bil umaknjen, zato zadeva ni bila dodatno proučena. |
| --- | --- |

(64)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 4, je Komisija 9. novembra 2007 odredila registracijo uvoza zadevnega proizvoda s poreklom iz LRK na podlagi zahtevka industrije Skupnosti. Ta zahtevek je bil umaknjen, zato zadeva ni bila dodatno proučena.

3.   Dokončni ukrepi

| (65) | Na podlagi sklepnih ugotovitev v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti ter v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na najnižji stopnji ugotovljene stopnje dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru se dajatev določi na ugotovljeni stopnji škode. |
| --- | --- |

(65)

Na podlagi sklepnih ugotovitev v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti ter v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na najnižji stopnji ugotovljene stopnje dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru se dajatev določi na ugotovljeni stopnji škode.

| (66) | Na podlagi zgoraj navedenega in v skladu s popravkom, objavljenim v Uradnem listu L 258 (8), dokončna dajatev znaša:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang 531,2 EUR/tono, |
| --- | --- | --- |

(66)

Na podlagi zgoraj navedenega in v skladu s popravkom, objavljenim v Uradnem listu L 258 (8), dokončna dajatev znaša:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang 531,2 EUR/tono,

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Huangyan, Zhejiang 361,4 EUR/tono, |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Huangyan, Zhejiang 361,4 EUR/tono,

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang in njen povezan proizvajalec Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province 490,7 EUR/tono, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang in njen povezan proizvajalec Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province 490,7 EUR/tono,

| — | sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec 499,6 EUR/tono, |
| --- | --- |

—

sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec 499,6 EUR/tono,

vse druge družbe 531,2 EUR/tono.

4.   Oblika ukrepov

| (67) | Več strank je zahtevalo ukrepe, ki združujejo cenovne in kakovostne elemente, pri čemer se za začetni obseg uvoza ne bi plačala dajatev ali bi se plačala manjša dajatev. V nekaterih primerih je bilo to povezano s sistemom dovoljenj. |
| --- | --- |

(67)

Več strank je zahtevalo ukrepe, ki združujejo cenovne in kakovostne elemente, pri čemer se za začetni obseg uvoza ne bi plačala dajatev ali bi se plačala manjša dajatev. V nekaterih primerih je bilo to povezano s sistemom dovoljenj.

| (68) | Ta možnost je bila proučena, vendar je bila zlasti zaradi naslednjih razlogov zavrnjena. Protidampinške dajatve se uvedejo, ker je izvozna cena nižja od normalne vrednosti. Količine, izvožene v Skupnost, so pomembne za analizo, ali dampinški uvoz povzroča škodo. Vendar te količine običajno niso pomembne za stopnjo dajatve, ki jo je treba uvesti. To pomeni, da če se ugotovi, da dampinški uvoz povzroča škodo, se lahko damping prepreči z dajatvijo, ki se uporablja od prve pošiljke, uvožene po začetku veljavnosti dajatve. Poleg tega člen 11(4) osnovne uredbe omogoča, da se v obsegu, v katerem bi lahko bil uvoz proizvodov brez uvedbe protidampinških dajatev v nekem obdobju v interesu Skupnosti, sprejme opustitev pod nekaterimi pogoji. |
| --- | --- |

(68)

Ta možnost je bila proučena, vendar je bila zlasti zaradi naslednjih razlogov zavrnjena. Protidampinške dajatve se uvedejo, ker je izvozna cena nižja od normalne vrednosti. Količine, izvožene v Skupnost, so pomembne za analizo, ali dampinški uvoz povzroča škodo. Vendar te količine običajno niso pomembne za stopnjo dajatve, ki jo je treba uvesti. To pomeni, da če se ugotovi, da dampinški uvoz povzroča škodo, se lahko damping prepreči z dajatvijo, ki se uporablja od prve pošiljke, uvožene po začetku veljavnosti dajatve. Poleg tega člen 11(4) osnovne uredbe omogoča, da se v obsegu, v katerem bi lahko bil uvoz proizvodov brez uvedbe protidampinških dajatev v nekem obdobju v interesu Skupnosti, sprejme opustitev pod nekaterimi pogoji.

| (69) | Nekatere stranke so menile, da bi kakršna koli oblika ukrepov brez količinske omejitve povzročila izogibanje dajatvam. Stranke so se ponovno sklicevale na kopičenje zalog po širitvi Evropske unije 1. maja 2004. Analiza služb Komisije je potrdila, da je bil to nedvomno poskus izogibanja dajatvam. Glede na te izjave in dejstva iz uvodnih izjav 123 in 125 v začasni uredbi, bo Komisija spremljala razvoj dogodkov, da bo lahko sprejela potrebne ukrepe za zagotovitev primernega izvajanja ukrepov. |
| --- | --- |

(69)

Nekatere stranke so menile, da bi kakršna koli oblika ukrepov brez količinske omejitve povzročila izogibanje dajatvam. Stranke so se ponovno sklicevale na kopičenje zalog po širitvi Evropske unije 1. maja 2004. Analiza služb Komisije je potrdila, da je bil to nedvomno poskus izogibanja dajatvam. Glede na te izjave in dejstva iz uvodnih izjav 123 in 125 v začasni uredbi, bo Komisija spremljala razvoj dogodkov, da bo lahko sprejela potrebne ukrepe za zagotovitev primernega izvajanja ukrepov.

| (70) | Druge stranke so trdile, da bi morale biti količine, za katere že veljajo sedanje prodajne pogodbe, izvzete iz ukrepov. To bi dejansko pomenilo oprostitev dajatev, zaradi katere bi bil ogrožen popravljalni učinek ukrepov, zato se predlog zavrne. Sklicevati se je treba tudi na uvodni izjavi 51 in 52. |
| --- | --- |

(70)

Druge stranke so trdile, da bi morale biti količine, za katere že veljajo sedanje prodajne pogodbe, izvzete iz ukrepov. To bi dejansko pomenilo oprostitev dajatev, zaradi katere bi bil ogrožen popravljalni učinek ukrepov, zato se predlog zavrne. Sklicevati se je treba tudi na uvodni izjavi 51 in 52.

| (71) | Z začasno uredbo je bila uvedena protidampinška dajatev v obliki posebne dajatve za vsako družbo na podlagi uporabe stopnje odprave škode pri izvoznih cenah, uporabljenih pri izračunu dampinga v OP. Ta metodologija je potrjena na ravni dokončnih ukrepov. |
| --- | --- |

(71)

Z začasno uredbo je bila uvedena protidampinška dajatev v obliki posebne dajatve za vsako družbo na podlagi uporabe stopnje odprave škode pri izvoznih cenah, uporabljenih pri izračunu dampinga v OP. Ta metodologija je potrjena na ravni dokončnih ukrepov.

5.   Zaveze

| (72) | V zaključni stopnji preiskave so številni proizvajalci izvozniki iz LRK ponudili cenovne zaveze. Te niso bile ocenjene kot sprejemljive glede na znatno spremenljivost cen tega proizvoda, tveganje preprečevanja dajatev in izogibanja dajatvam za ta proizvod (glej uvodni izjavi 124 in 125 začasne uredbe) in dejstvo, da ponudbe kitajskih organov niso vključevale jamstev, ki bi omogočala ustrezno spremljanje v zvezi z družbami, ki jim tržnogospodarska obravnava ni bila odobrena. |
| --- | --- |

(72)

V zaključni stopnji preiskave so številni proizvajalci izvozniki iz LRK ponudili cenovne zaveze. Te niso bile ocenjene kot sprejemljive glede na znatno spremenljivost cen tega proizvoda, tveganje preprečevanja dajatev in izogibanja dajatvam za ta proizvod (glej uvodni izjavi 124 in 125 začasne uredbe) in dejstvo, da ponudbe kitajskih organov niso vključevale jamstev, ki bi omogočala ustrezno spremljanje v zvezi z družbami, ki jim tržnogospodarska obravnava ni bila odobrena.

J.   DOKONČNO POBIRANJE ZAČASNIH DAJATEV

| (73) | Glede na obseg ugotovljene stopnje dampinga in glede na stopnjo škode, povzročene industriji Skupnosti, se šteje, da je treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, uvedeno z začasno uredbo, dokončno pobrati v višini zneska uvedenih začasnih dajatev. Za proizvajalce izvoznike, za katere je dokončna dajatev nekoliko višja od začasne dajatve, je treba začasno zavarovane zneske pobrati v višini, določeni v začasni uredbi, v skladu s členom 10(3) osnovne uredbe – |
| --- | --- |

(73)

Glede na obseg ugotovljene stopnje dampinga in glede na stopnjo škode, povzročene industriji Skupnosti, se šteje, da je treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, uvedeno z začasno uredbo, dokončno pobrati v višini zneska uvedenih začasnih dajatev. Za proizvajalce izvoznike, za katere je dokončna dajatev nekoliko višja od začasne dajatve, je treba začasno zavarovane zneske pobrati v višini, določeni v začasni uredbi, v skladu s členom 10(3) osnovne uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz pripravljenih ali konzerviranih mandarin (vključno s tangerinami in satsuma mandarinami) klementin, wilking mandarin in drugih podobnih hibridov agrumov, ki ne vsebujejo dodanega alkohola, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne, ter kot so opredeljene pod oznako KN 2008, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in uvrščene pod oznake KN 2008 30 55, 2008 30 75 in ex 2008 30 90 (oznake TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067, 2008309069).

2.   Znesek dokončne protidampinške dajatve za proizvode iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je:

| Družba | EUR/tono
  neto masa proizvoda | Dodatna Oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang | 531,2 | A886 |
| Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang | 361,4 | A887 |
| Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang in njen povezan proizvajalec Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province | 490,7 | A888 |
| Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec iz Priloge | 499,6 | A889 |
| Vse druge družbe | 531,2 | A999 |

Družba

EUR/tono

neto masa proizvoda

Dodatna Oznaka TARIC

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang

531,2

A886

Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

361,4

A887

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang in njen povezan proizvajalec Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province

490,7

A888

Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec iz Priloge

499,6

A889

Vse druge družbe

531,2

A999

Člen 2

1.   V primerih, ko se blago poškoduje, preden je dano v prosti promet, in se zato cena, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje, za določitev carinske vrednosti v skladu s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (9) izračuna sorazmerno, se znesek protidampinške dajatve, izračunan na podlagi člena 1, zniža sorazmerno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje.

2.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 3

1.   Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z Uredbo (ES) št. 642/2008, se dokončno poberejo po stopnji začasne dajatve.

2.   Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki pomotoma niso navedeni v prilogi za sodelujoče proizvajalce izvoznike k Uredbi (ES) št. 642/2008, in sicer Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo, Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang in Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei, se sprostijo zavarovani zneski, ki presegajo začasno dajatev za sodelujoče proizvajalce, ki niso vključeni v vzorec.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. decembra 2008

Za Svet

Predsednik

M. BARNIER

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

1

(2)  UL C 246, 20.10.2007, str. 15.

2

(3)  UL L 178, 5.7.2008, str. 19.

3

(4)  UL L 288, 6.11.2007, str. 22.

4

(5)  UL L 290, 8.11.2003, str. 3.

5

(6)  UL L 104, 8.4.2004, str. 67.

6

(7)  UL L 288, 6.11.2007, str. 22.

7

(8)  UL L 258, 26.9.2008, str. 74.

8

(9)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

9

---

PRILOGA

Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec (dodatna oznaka TARIC A889)

| | Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan |
| --- | --- |

Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

| | Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo |
| --- | --- |

Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo

| | Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei |
| --- | --- |

Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei

| | Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang |
| --- | --- |

Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang

| | Huangyan No. 2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang |
| --- | --- |

Huangyan No. 2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

| | Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang |
| --- | --- |

Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang

| | Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei |
| --- | --- |

Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei

| | Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi |
| --- | --- |

Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

| | Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang |
| --- | --- |

Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang

| | Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang |
| --- | --- |

Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang

| | Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai |
| --- | --- |

Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai

| | Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei |
| --- | --- |

Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei

| | Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan |
| --- | --- |

Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

| | Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo |
| --- | --- |

Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo

| | Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi |
| --- | --- |

Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

| | Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo |
| --- | --- |

Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo

---

| 30.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 350/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 350/46

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1356/2008

z dne 23. decembra 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 593/2007 o taksah in dajatvah, ki jih obračunava Evropska agencija za varnost v letalstvu

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

Ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (1) ter zlasti člena 64(1) Uredbe,

po posvetovanju z upravnim odborom Evropske agencije za varnost v letalstvu,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pravila izračunavanja taks in dajatev, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 593/2007 z dne 31. maja 2007 o taksah in dajatvah, ki jih obračunava Evropska agencija za varnost v letalstvu (2), je treba redno revidirati, da bi višina taks in dajatev, ki jih plača vlagatelj, ustrezala zahtevnosti postopka, ki ga izpelje agencija, in dejanskemu opravljenemu delu. Prihodnje spremembe navedene uredbe bodo, med drugim tudi na podlagi podatkov, ki bodo na voljo Evropski agenciji za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: agencija) po začetku izvajanja sistema za načrtovanje sredstev podjetja, podrobneje določila navedena pravila. |
| --- | --- |

(1)

Pravila izračunavanja taks in dajatev, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 593/2007 z dne 31. maja 2007 o taksah in dajatvah, ki jih obračunava Evropska agencija za varnost v letalstvu (2), je treba redno revidirati, da bi višina taks in dajatev, ki jih plača vlagatelj, ustrezala zahtevnosti postopka, ki ga izpelje agencija, in dejanskemu opravljenemu delu. Prihodnje spremembe navedene uredbe bodo, med drugim tudi na podlagi podatkov, ki bodo na voljo Evropski agenciji za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: agencija) po začetku izvajanja sistema za načrtovanje sredstev podjetja, podrobneje določila navedena pravila.

| (2) | Sporazumi iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 216/2008 bi morali biti podlaga za oceno dejanskega opravljenega dela pri certifikaciji proizvodov iz tretjih držav. Postopek agencije za potrjevanje certifikatov, ki jih izdajo tretje države, s katerimi ima Skupnost sklenjen ustrezen sporazum, je načelno opisan v teh sporazumih, pri čemer bi se moralo vloženo delo razlikovati od tistega, ki je potrebno v postopku potrjevanja, ki ga opravi agencija. |
| --- | --- |

(2)

Sporazumi iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 216/2008 bi morali biti podlaga za oceno dejanskega opravljenega dela pri certifikaciji proizvodov iz tretjih držav. Postopek agencije za potrjevanje certifikatov, ki jih izdajo tretje države, s katerimi ima Skupnost sklenjen ustrezen sporazum, je načelno opisan v teh sporazumih, pri čemer bi se moralo vloženo delo razlikovati od tistega, ki je potrebno v postopku potrjevanja, ki ga opravi agencija.

| (3) | Hkrati z ohranjanjem ravnotežja med celotnim stroškom, ki ga ima Agencija za vodenje postopka certifikacije, in skupno vsoto taks in dajatev, ki jih slednja obračuna, bi morala pravila izračunavanja taks in dajatev ostati učinkovita in pravična do vseh vlagateljev. To mora veljati tudi za izračun stroškov za potovanja na ozemlja zunaj držav članic. Sedanjo enačbo je treba prilagoditi, da se bo nanašala samo na neposredne stroške takšnih potovanj. |
| --- | --- |

(3)

Hkrati z ohranjanjem ravnotežja med celotnim stroškom, ki ga ima Agencija za vodenje postopka certifikacije, in skupno vsoto taks in dajatev, ki jih slednja obračuna, bi morala pravila izračunavanja taks in dajatev ostati učinkovita in pravična do vseh vlagateljev. To mora veljati tudi za izračun stroškov za potovanja na ozemlja zunaj držav članic. Sedanjo enačbo je treba prilagoditi, da se bo nanašala samo na neposredne stroške takšnih potovanj.

| (4) | Glede na izkušnje, pridobljene pri uporabi Uredbe (ES) št. 593/2007, je treba opredeliti, ob kakšnih pogojih lahko agencija zaračuna takso, in določiti postopek izračunavanja višine povrnjenih sredstev v primerih, ko se postopek certifikacije prekine. Podobna pravila je treba določiti tudi za primere, ko se certifikat umakne ali začasno odvzame. |
| --- | --- |

(4)

Glede na izkušnje, pridobljene pri uporabi Uredbe (ES) št. 593/2007, je treba opredeliti, ob kakšnih pogojih lahko agencija zaračuna takso, in določiti postopek izračunavanja višine povrnjenih sredstev v primerih, ko se postopek certifikacije prekine. Podobna pravila je treba določiti tudi za primere, ko se certifikat umakne ali začasno odvzame.

| (5) | Zaradi tehničnih razlogov je treba uvesti spremembe v Prilogi k Uredbi (ES) št. 593/2007, da bi izboljšali nekatere opredelitve ali razvrstitve. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi tehničnih razlogov je treba uvesti spremembe v Prilogi k Uredbi (ES) št. 593/2007, da bi izboljšali nekatere opredelitve ali razvrstitve.

| (6) | Uredbo (ES) št. 593/2007 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (ES) št. 593/2007 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 65 Uredbe (ES) št. 216/2008 – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 65 Uredbe (ES) št. 216/2008 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 593/2007 se spremeni:

| 1. | Člen 6 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 6
  Kadar se postopek certifikacije delno ali v celoti opravi zunaj ozemlja držav članic, so zadevni potni stroški zunaj teh ozemelj brez poseganja v člen 4 vključeni v takse, zaračunane vlagatelju, in določene s spodnjo enačbo:
  d = f + v + h – e
  pri čemer je:







  d | = | dolgovana taksa |
| --- | --- | --- | --- |
| f | = | taksa glede na izveden postopek, kot je določena v Prilogi |
| v | = | potni stroški |
| h | = | čas, ki ga porabijo izvedenci za prevoz, obračunan po urni postavki, določeni v delu II |
| e | = | povprečni stroški za potovanje po ozemlju držav članic, vključno s povprečnim časom, porabljenim za prevoz na ozemlju držav članic, pomnožen z urno postavko, določeno v delu II.“ |

1.

Člen 6 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 6

Kadar se postopek certifikacije delno ali v celoti opravi zunaj ozemlja držav članic, so zadevni potni stroški zunaj teh ozemelj brez poseganja v člen 4 vključeni v takse, zaračunane vlagatelju, in določene s spodnjo enačbo:

d = f + v + h – e

pri čemer je:

d

=

dolgovana taksa

f

=

taksa glede na izveden postopek, kot je določena v Prilogi

v

=

potni stroški

h

=

čas, ki ga porabijo izvedenci za prevoz, obračunan po urni postavki, določeni v delu II

e

=

povprečni stroški za potovanje po ozemlju držav članic, vključno s povprečnim časom, porabljenim za prevoz na ozemlju držav članic, pomnožen z urno postavko, določeno v delu II.“

| 2. | Člen 8 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Za izdajo, ohranitev ali spremembo certifikata mora biti predhodno plačan celoten znesek dolgovane takse, razen če se Agencija in vlagatelj ne dogovorita drugače. Agencija lahko takso obračuna v enem obroku, potem ko prejme zahtevo, ali na začetku letnega obdobja ali obdobja nadzora. Agencija lahko v primeru neplačila zavrne izdajo zadevnega certifikata ali ga prekliče, potem ko je vlagatelja o tem uradno obvestila.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Člen 8 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Za izdajo, ohranitev ali spremembo certifikata mora biti predhodno plačan celoten znesek dolgovane takse, razen če se Agencija in vlagatelj ne dogovorita drugače. Agencija lahko takso obračuna v enem obroku, potem ko prejme zahtevo, ali na začetku letnega obdobja ali obdobja nadzora. Agencija lahko v primeru neplačila zavrne izdajo zadevnega certifikata ali ga prekliče, potem ko je vlagatelja o tem uradno obvestila.“

| (b) | odstavek 3 se črta. |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se črta.

| (c) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:
  „7.   Če mora Agencija prekiniti postopek certifikacije zaradi nezadostnih sredstev vlagatelja ali ker slednji ne spoštuje svojih obveznosti ali se odloči, da bo preklical zahtevek ali preložil projekt, mora biti preostanek dolgovane takse, izračunane na urni osnovi za tekoče obdobje dvanajstih mesecev, ki pa ne presega zadevne pavšalne takse, v celoti plačan takoj, ko Agencija prekine svoje delo, poleg tega pa tudi vsi drugi tedaj zapadli zneski. Zadevno število ur se obračuna po urni postavki, določeni v delu II Priloge. Ko na zahtevo vlagatelja Agencija ponovno začne postopek certifikacije, ki ga je predhodno prekinila, se ta postopek zaračuna kot nov projekt.“ |
| --- | --- |

(c)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.   Če mora Agencija prekiniti postopek certifikacije zaradi nezadostnih sredstev vlagatelja ali ker slednji ne spoštuje svojih obveznosti ali se odloči, da bo preklical zahtevek ali preložil projekt, mora biti preostanek dolgovane takse, izračunane na urni osnovi za tekoče obdobje dvanajstih mesecev, ki pa ne presega zadevne pavšalne takse, v celoti plačan takoj, ko Agencija prekine svoje delo, poleg tega pa tudi vsi drugi tedaj zapadli zneski. Zadevno število ur se obračuna po urni postavki, določeni v delu II Priloge. Ko na zahtevo vlagatelja Agencija ponovno začne postopek certifikacije, ki ga je predhodno prekinila, se ta postopek zaračuna kot nov projekt.“

| (d) | dodata se naslednja odstavka 8 in 9:
  „8.   Če imetnik certifikata umakne ustrezni certifikat ali Agencija certifikat prekliče, mora biti preostanek dolgovane takse, izračunane na urni osnovi, ki pa ne presega zadevne pavšalne takse, v celoti plačan takoj ob umiku ali preklicu, poleg tega pa tudi vsi drugi tedaj zapadli zneski. Zadevno število ur se obračuna po urni postavki, določeni v delu II Priloge.
  9.   Če agencija začasno odvzame certifikat, mora biti preostanek dolgovane takse, izračunane po načelu časovne porazdelitve, v celoti plačan takoj ob umiku ali začasnem odvzemu, poleg tega pa tudi vsi drugi tedaj zapadli zneski. Če se certifikat pozneje obnovi, začne na dan obnovitve teči novo obdobje dvanajstih mesecev.“ |
| --- | --- |

(d)

dodata se naslednja odstavka 8 in 9:

„8.   Če imetnik certifikata umakne ustrezni certifikat ali Agencija certifikat prekliče, mora biti preostanek dolgovane takse, izračunane na urni osnovi, ki pa ne presega zadevne pavšalne takse, v celoti plačan takoj ob umiku ali preklicu, poleg tega pa tudi vsi drugi tedaj zapadli zneski. Zadevno število ur se obračuna po urni postavki, določeni v delu II Priloge.

9.   Če agencija začasno odvzame certifikat, mora biti preostanek dolgovane takse, izračunane po načelu časovne porazdelitve, v celoti plačan takoj ob umiku ali začasnem odvzemu, poleg tega pa tudi vsi drugi tedaj zapadli zneski. Če se certifikat pozneje obnovi, začne na dan obnovitve teči novo obdobje dvanajstih mesecev.“

| 3. | V členu 12 se črta peti odstavek. |
| --- | --- |

3.

V členu 12 se črta peti odstavek.

| 4. | V členu 14 se črta odstavek 3. |
| --- | --- |

4.

V členu 14 se črta odstavek 3.

| 5. | Priloga se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

5.

Priloga se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2009.

Uporablja se v skladu z naslednjimi pogoji:

| (a) | takse iz tabel 1 do 5 dela I Priloge se uporabljajo za vse zahteve za postopek certifikacije, prejete po 1. januarju 2009; |
| --- | --- |

(a)

takse iz tabel 1 do 5 dela I Priloge se uporabljajo za vse zahteve za postopek certifikacije, prejete po 1. januarju 2009;

| (b) | takse iz tabele 6 dela I Priloge se uporabljajo za vse letne takse, obračunane po 1. januarju 2009. |
| --- | --- |

(b)

takse iz tabele 6 dela I Priloge se uporabljajo za vse letne takse, obračunane po 1. januarju 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2008

Za Komisijo

Antonio TAJANI

Podpredsednik

---

(1)  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

1

(2)  UL L 140, 1.6.2007, str. 3.

2

---

PRILOGA

Priloga k Uredbi (ES) št. 593/2007 se spremeni:

| (1) | Pojasnilo 7 se nadomesti z naslednjim:






  „(7) | ‚Izvedenka‘ pomeni spremenjeni certifikat tipa, kakor ga opredeli in zanj vloži zahtevo imetnik cetifikata tipa.“ |
| --- | --- | --- |

(1)

Pojasnilo 7 se nadomesti z naslednjim:

„(7)

‚Izvedenka‘ pomeni spremenjeni certifikat tipa, kakor ga opredeli in zanj vloži zahtevo imetnik cetifikata tipa.“

| (2) | Pojasnilo 9 se nadomesti z naslednjim:






  „(9) | V tabelah 3 in 4 dela I se, ‚preprost‘, ‚standarden‘ in ‚zapleten‘ nanašajo na naslednje: | Preprost | Standarden | Zapleten |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EASA – dodatni certifikati tipa (DCT)
  EASA – večje spremembe projekta
  EASA – večja popravila | DCT, večja sprememba projekta ali popravilo, ki vključuje le tekoče in dokazane metode za utemeljitev, za katere je mogoče v času uporabe predložiti vse podatke (opis, seznam za preverjanje skladnosti in dokumente o skladnosti) ter za katere je vlagatelj prikazal izkušnje in ki jih lahko ocenjuje projektni vodja certifikacije sam ali ob omejenem sodelovanju enega strokovnjaka z danega področja | Vsi ostali DCT, večje spremembe projekta ali popravila | Pomemben (1) DTC ali večja sprememba projekta |
| DCT, potrjen na podlagi dvostranskega sporazuma | Osnoven (2) | Neosnoven (2) | Neosnoven DCT (2) kadar certifikacijski organ (2) spremembo opredeli kot ‚pomembno‘ (1) |
| Večja sprememba projekta, potrjena na podlagi dvostranskega sporazuma | Raven 2 (2) večje spremembe projekta, kadar niso samodejno sprejete (3). | Raven 1 (2) | Raven 1 (2) večje spremembe projekta, kadar certifikacijski organ (2) spremembo opredeli kot ‚pomembno‘ (1) |
| Večje popravilo, potrjeno na podlagi dvostranskega sporazuma | Se ne uporablja
  (samodejno sprejetje) | Popravila na kritičnem delu (2) | Se ne uporablja |

(2)

Pojasnilo 9 se nadomesti z naslednjim:

„(9)

V tabelah 3 in 4 dela I se, ‚preprost‘, ‚standarden‘ in ‚zapleten‘ nanašajo na naslednje:

Preprost

Standarden

Zapleten

EASA – dodatni certifikati tipa (DCT)

EASA – večje spremembe projekta

EASA – večja popravila

DCT, večja sprememba projekta ali popravilo, ki vključuje le tekoče in dokazane metode za utemeljitev, za katere je mogoče v času uporabe predložiti vse podatke (opis, seznam za preverjanje skladnosti in dokumente o skladnosti) ter za katere je vlagatelj prikazal izkušnje in ki jih lahko ocenjuje projektni vodja certifikacije sam ali ob omejenem sodelovanju enega strokovnjaka z danega področja

Vsi ostali DCT, večje spremembe projekta ali popravila

Pomemben (1) DTC ali večja sprememba projekta

DCT, potrjen na podlagi dvostranskega sporazuma

Osnoven (2)

Neosnoven (2)

Neosnoven DCT (2) kadar certifikacijski organ (2) spremembo opredeli kot ‚pomembno‘ (1)

Večja sprememba projekta, potrjena na podlagi dvostranskega sporazuma

Raven 2 (2) večje spremembe projekta, kadar niso samodejno sprejete (3).

Raven 1 (2)

Raven 1 (2) večje spremembe projekta, kadar certifikacijski organ (2) spremembo opredeli kot ‚pomembno‘ (1)

Večje popravilo, potrjeno na podlagi dvostranskega sporazuma

Se ne uporablja

(samodejno sprejetje)

Popravila na kritičnem delu (2)

Se ne uporablja

| (3) | V delu I se tabele od 1 do 6 nadomestijo z naslednjim:
  „Tabela 1:   Certifikat tipa in certifikat tipa z omejitvami (iz poddela B in poddela O Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 1702/2003 (4))






  (EUR) |
| --- | --- |
| | Pavšalna taksa |
| Letalo z nepremičnimi krili |
| Nad 150 000 kg | 2 600 000 |
| Nad 50 000 kg in do 150 000 kg | 1 330 000 |
| Nad 22 000 kg in do50 000 kg | 1 060 000 |
| Nad 5 700 kg in do 22 000 kg | 410 000 |
| Nad 2 000 kg in do 5 700 kg | 227 000 |
| Do 2 000 kg | 12 000 |
| Zelo lahka letala, motorna jadralna letala in jadralna letala | 6 000 |
| Rotoplan |
| Velik | 525 000 |
| Srednji | 265 000 |
| Majhen | 20 000 |
| Drugo |
| Baloni | 6 000 |
| Pogon |
| Turbinski motorji z vzletno močjo nad 25 KN ali vzletno izhodno močjo nad 2 000 kW | 365 000 |
| Turbinski motorji z vzletno močjo do 25 KN ali vzletno izhodno močjo do 2 000 kW | 185 000 |
| Neturbinski motorji | 30 000 |
| Neturbinski motorji CZ 22 H, CZ VLR Dodatek B | 15 000 |
| Propeler za uporabo na letalu z MTOW nad 5 700 kg | 10 250 |
| Propeler za uporabo na letalu z MTOW do 5 700 kg | 2 925 |
| Deli |
| Vrednost nad 20 000 EUR | 2 000 |
| Vrednost med 2 000 in 20 000 EUR | 1 000 |
| Vrednost pod 2 000 EUR | 500 |

(3)

V delu I se tabele od 1 do 6 nadomestijo z naslednjim:

„Tabela 1:   Certifikat tipa in certifikat tipa z omejitvami (iz poddela B in poddela O Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 1702/2003 (4))

(EUR)

Pavšalna taksa

Letalo z nepremičnimi krili

Nad 150 000 kg

2 600 000

Nad 50 000 kg in do 150 000 kg

1 330 000

Nad 22 000 kg in do50 000 kg

1 060 000

Nad 5 700 kg in do 22 000 kg

410 000

Nad 2 000 kg in do 5 700 kg

227 000

Do 2 000 kg

12 000

Zelo lahka letala, motorna jadralna letala in jadralna letala

6 000

Rotoplan

Velik

525 000

Srednji

265 000

Majhen

20 000

Drugo

Baloni

6 000

Pogon

Turbinski motorji z vzletno močjo nad 25 KN ali vzletno izhodno močjo nad 2 000 kW

365 000

Turbinski motorji z vzletno močjo do 25 KN ali vzletno izhodno močjo do 2 000 kW

185 000

Neturbinski motorji

30 000

Neturbinski motorji CZ 22 H, CZ VLR Dodatek B

15 000

Propeler za uporabo na letalu z MTOW nad 5 700 kg

10 250

Propeler za uporabo na letalu z MTOW do 5 700 kg

2 925

Deli

Vrednost nad 20 000 EUR

2 000

Vrednost med 2 000 in 20 000 EUR

1 000

Vrednost pod 2 000 EUR

500

Tabela 2:   Izvedenke za certifikate tipa in certifikate tipa z omejitvami

| (EUR) |
| --- |
| | Pavšalna taksa (5) |
| Letalo z nepremičnimi krili |
| Nad 150 000 kg | 1 000 000 |
| Nad 50 000 kg in do 150 000 kg | 500 000 |
| Nad 22 000 kg in do 50 000 kg | 400 000 |
| Nad 5 700 kg in do 22 000 kg | 160 000 |
| Nad 2 000 kg in do 5 700 kg | 80 000 |
| Do 2 000 kg | 2 800 |
| Zelo lahka letala, motorna jadralna letala in jadralna letala | 2 400 |
| Rotoplan |
| Velik | 200 000 |
| Srednji | 100 000 |
| Majhen | 6 000 |
| Drugo |
| Baloni | 2 400 |
| Pogon |
| Turbinski motorji z vzletno močjo nad 25 KN ali vzletno izhodno močjo nad 2 000 kW | 100 000 |
| Turbinski motorji z vzletno močjo do 25 KN ali vzletno izhodno močjo do 2 000 kW | 50 000 |
| Neturbinski motorji | 10 000 |
| Neturbinski motorji CZ 22 H, CZ VLR Dodatek B | 5 000 |
| Propeler za uporabo na letalu z MTOW nad 5 700 kg | 2 500 |
| Propeler za uporabo na letalu z MTOW do 5 700 kg | 770 |
| Deli |
| Vrednost nad 20 000 EUR | 1 000 |
| Vrednost med 2 000 in 20 000 EUR | 600 |
| Vrednost pod 2 000 EUR | 350 |

(EUR)

Pavšalna taksa (5)

Letalo z nepremičnimi krili

Nad 150 000 kg

1 000 000

Nad 50 000 kg in do 150 000 kg

500 000

Nad 22 000 kg in do 50 000 kg

400 000

Nad 5 700 kg in do 22 000 kg

160 000

Nad 2 000 kg in do 5 700 kg

80 000

Do 2 000 kg

2 800

Zelo lahka letala, motorna jadralna letala in jadralna letala

2 400

Rotoplan

Velik

200 000

Srednji

100 000

Majhen

6 000

Drugo

Baloni

2 400

Pogon

Turbinski motorji z vzletno močjo nad 25 KN ali vzletno izhodno močjo nad 2 000 kW

100 000

Turbinski motorji z vzletno močjo do 25 KN ali vzletno izhodno močjo do 2 000 kW

50 000

Neturbinski motorji

10 000

Neturbinski motorji CZ 22 H, CZ VLR Dodatek B

5 000

Propeler za uporabo na letalu z MTOW nad 5 700 kg

2 500

Propeler za uporabo na letalu z MTOW do 5 700 kg

770

Deli

Vrednost nad 20 000 EUR

1 000

Vrednost med 2 000 in 20 000 EUR

600

Vrednost pod 2 000 EUR

350

Tabela 3:   certifikati tipa (iz poddela E Priloge k Uredbi (ES) št. 1702/2003)

| (EUR) |
| --- |
| | Pavšalna taksa (6) |
| Zapleten | Standarden | Preprost |
| Letalo z nepremičnimi krili |
| Nad 150 000 kg | 25 000 | 6 000 | 3 000 |
| Nad 50 000 kg in do 150 000 kg | 13 000 | 5 000 | 2 500 |
| Nad 22 000 kg in do 50 000 kg | 8 500 | 3 750 | 1 875 |
| Nad 5 700 kg in do 22 000 kg | 5 500 | 2 500 | 1 250 |
| Nad 2 000 kg in do 5 700 kg | 3 800 | 1 750 | 875 |
| Do 2 000 kg | 1 600 | 1 000 | 500 |
| Zelo lahka letala, motorna jadralna letala in jadralna letala | 250 | 250 | 250 |
| Rotoplan |
| Velik | 11 000 | 4 000 | 2 000 |
| Srednji | 5 000 | 2 000 | 1 000 |
| Majhen | 900 | 400 | 250 |
| Drugo |
| Baloni | 800 | 400 | 250 |
| Pogon |
| Turbinski motorji z vzletno močjo nad 25 KN ali vzletno izhodno močjo nad 2 000 kW | 12 000 | 5 000 | 2 500 |
| Turbinski motorji z vzletno močjo do 25 KN ali vzletno izhodno močjo do 2 000 kW | 5 800 | 2 500 | 1 250 |
| Neturbinski motorji | 2 800 | 1 250 | 625 |
| Neturbinski motorji CZ 22 H, CZ VLR Dodatek B | 1 400 | 625 | 300 |
| Propeler za uporabo na letalu z MTOW nad 5 700 kg | 2 000 | 1 000 | 500 |
| Propeler za uporabo na letalu z MTOW do 5 700 kg | 1 500 | 750 | 375 |

(EUR)

Pavšalna taksa (6)

Zapleten

Standarden

Preprost

Letalo z nepremičnimi krili

Nad 150 000 kg

25 000

6 000

3 000

Nad 50 000 kg in do 150 000 kg

13 000

5 000

2 500

Nad 22 000 kg in do 50 000 kg

8 500

3 750

1 875

Nad 5 700 kg in do 22 000 kg

5 500

2 500

1 250

Nad 2 000 kg in do 5 700 kg

3 800

1 750

875

Do 2 000 kg

1 600

1 000

500

Zelo lahka letala, motorna jadralna letala in jadralna letala

250

250

250

Rotoplan

Velik

11 000

4 000

2 000

Srednji

5 000

2 000

1 000

Majhen

900

400

250

Drugo

Baloni

800

400

250

Pogon

Turbinski motorji z vzletno močjo nad 25 KN ali vzletno izhodno močjo nad 2 000 kW

12 000

5 000

2 500

Turbinski motorji z vzletno močjo do 25 KN ali vzletno izhodno močjo do 2 000 kW

5 800

2 500

1 250

Neturbinski motorji

2 800

1 250

625

Neturbinski motorji CZ 22 H, CZ VLR Dodatek B

1 400

625

300

Propeler za uporabo na letalu z MTOW nad 5 700 kg

2 000

1 000

500

Propeler za uporabo na letalu z MTOW do 5 700 kg

1 500

750

375

Tabela 4:   Večje spremembe in večja popravila (iz poddelov D in M Priloge k Uredbi (ES) št. 1702/2003)

| (EUR) |
| --- |
| | Pavšalna taksa (7)
   (8) |
| Zapleten | Standarden | Preprost |
| Letalo z nepremičnimi krili |
| Nad 150 000 kg | 20 000 | 6 000 | 3 000 |
| Nad 50 000 kg in do 150 000 kg | 9 000 | 4 000 | 2 000 |
| Nad 22 000 kg in do 50 000 kg | 6 500 | 3 000 | 1 500 |
| Nad 5 700 kg in do 22 000 kg | 4 500 | 2 000 | 1 000 |
| Nad 2 000 kg in do 5 700 kg | 3 000 | 1 400 | 700 |
| Do 2 000 kg | 1 100 | 500 | 250 |
| Zelo lahka letala, motorna jadralna letala in jadralna letala | 250 | 250 | 250 |
| Rotoplan |
| Velik | 10 000 | 4 000 | 2 000 |
| Srednji | 4 500 | 2 000 | 1 000 |
| Majhen | 850 | 400 | 250 |
| Drugo |
| Baloni | 850 | 400 | 250 |
| Pogon |
| Turbinski motorji z vzletno močjo nad 25 KN ali vzletno izhodno močjo nad 2 000 kW | 5 000 | 2 000 | 1 000 |
| Turbinski motorji z vzletno močjo do 25 KN ali vzletno izhodno močjo do 2 000 kW | 2 500 | 1 000 | 500 |
| Neturbinski motorji | 1 300 | 600 | 300 |
| Neturbinski motorji CZ 22 H, CZ VLR Dodatek B | 600 | 300 | 250 |
| Propeler za uporabo na letalu z MTOW nad 5 700 kg | 250 | 250 | 250 |
| Propeler za uporabo na letalu z MTOW do 5 700 kg | 250 | 250 | 250 |

(EUR)

Pavšalna taksa (7)
   (8)

Zapleten

Standarden

Preprost

Letalo z nepremičnimi krili

Nad 150 000 kg

20 000

6 000

3 000

Nad 50 000 kg in do 150 000 kg

9 000

4 000

2 000

Nad 22 000 kg in do 50 000 kg

6 500

3 000

1 500

Nad 5 700 kg in do 22 000 kg

4 500

2 000

1 000

Nad 2 000 kg in do 5 700 kg

3 000

1 400

700

Do 2 000 kg

1 100

500

250

Zelo lahka letala, motorna jadralna letala in jadralna letala

250

250

250

Rotoplan

Velik

10 000

4 000

2 000

Srednji

4 500

2 000

1 000

Majhen

850

400

250

Drugo

Baloni

850

400

250

Pogon

Turbinski motorji z vzletno močjo nad 25 KN ali vzletno izhodno močjo nad 2 000 kW

5 000

2 000

1 000

Turbinski motorji z vzletno močjo do 25 KN ali vzletno izhodno močjo do 2 000 kW

2 500

1 000

500

Neturbinski motorji

1 300

600

300

Neturbinski motorji CZ 22 H, CZ VLR Dodatek B

600

300

250

Propeler za uporabo na letalu z MTOW nad 5 700 kg

250

250

250

Propeler za uporabo na letalu z MTOW do 5 700 kg

250

250

250

Tabela 5:   Manjše spremembe in manjša popravila (iz poddelov D in M Priloge k Uredbi (ES) št. 1702/2003)

| (EUR) |
| --- |
| | Pavšalna taksa (9)
   (10) |
| Letalo z nepremičnimi krili |
| Nad 150 000 kg | 500 |
| Nad 50 000 kg in do 150 000 kg | 500 |
| Nad 22 000 kg in do 50 000 kg | 500 |
| Nad 5 700 kg in do 22 000 kg | 500 |
| Nad 2 000 kg in do 5 700 kg | 250 |
| Do 2 000 kg | 250 |
| Zelo lahka letala, motorna jadralna letala in jadralna letala | 250 |
| Rotoplan |
| Velik | 500 |
| Srednji | 500 |
| Majhen | 250 |
| Drugo |
| Baloni | 250 |
| Pogon |
| Turbinski motorji | 500 |
| Neturbinski motorji | 250 |
| Propeler | 250 |

(EUR)

Pavšalna taksa (9)
   (10)

Letalo z nepremičnimi krili

Nad 150 000 kg

500

Nad 50 000 kg in do 150 000 kg

500

Nad 22 000 kg in do 50 000 kg

500

Nad 5 700 kg in do 22 000 kg

500

Nad 2 000 kg in do 5 700 kg

250

Do 2 000 kg

250

Zelo lahka letala, motorna jadralna letala in jadralna letala

250

Rotoplan

Velik

500

Srednji

500

Majhen

250

Drugo

Baloni

250

Pogon

Turbinski motorji

500

Neturbinski motorji

250

Propeler

250

Tabela 6:   Letne takse za imetnike certifikatov tipa in certifikatov tipa z omejitvami EASA se štejejo za odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 1592/2002

| (EUR) |
| --- |
| | Pavšalna taksa (11)
   (12)
   (13) |
| | Projekt EU | Projekt zunaj EU |
| Letalo z nepremičnimi krili |
| Nad 150 000 kg | 270 000 | 90 000 |
| Nad 50 000 kg in do 150 000 kg | 150 000 | 50 000 |
| Nad 22 000 kg in do 50 000 kg | 80 000 | 27 000 |
| Nad 5 700 kg in do 22 000 kg | 17 000 | 5 700 |
| Nad 2 000 kg in do 5 700 kg | 4 000 | 1 400 |
| Do 2 000 kg | 2 000 | 670 |
| Zelo lahka letala, motorna jadralna letala in jadralna letala | 900 | 300 |
| Rotoplan |
| Velik | 65 000 | 21 700 |
| Srednji | 30 000 | 10 000 |
| Majhen | 3 000 | 1 000 |
| Drugo |
| Baloni | 900 | 300 |
| Pogon |
| Turbinski motorji z vzletno močjo nad 25 KN ali vzletno izhodno močjo nad 2 000 kW | 40 000 | 13 000 |
| Turbinski motorji z vzletno močjo do 25 KN ali vzletno izhodno močjo do 2 000 kW | 6 000 | 2 000 |
| Neturbinski motorji | 1 000 | 350 |
| Neturbinski motorji CZ 22 H, CZ VLR Dodatek B | 500 | 250 |
| Propeler za uporabo na letalu z MTOW nad 5 700 kg | 750 | 250 |
| Deli |
| Vrednost nad 20 000 EUR | 2 000 | 700 |
| Vrednost med 2 000 in20 000 EUR | 1 000 | 350 |
| Vrednost pod 2 000 EUR | 500 | 250 |

(EUR)

Pavšalna taksa (11)
   (12)
   (13)

Projekt EU

Projekt zunaj EU

Letalo z nepremičnimi krili

Nad 150 000 kg

270 000

90 000

Nad 50 000 kg in do 150 000 kg

150 000

50 000

Nad 22 000 kg in do 50 000 kg

80 000

27 000

Nad 5 700 kg in do 22 000 kg

17 000

5 700

Nad 2 000 kg in do 5 700 kg

4 000

1 400

Do 2 000 kg

2 000

670

Zelo lahka letala, motorna jadralna letala in jadralna letala

900

300

Rotoplan

Velik

65 000

21 700

Srednji

30 000

10 000

Majhen

3 000

1 000

Drugo

Baloni

900

300

Pogon

Turbinski motorji z vzletno močjo nad 25 KN ali vzletno izhodno močjo nad 2 000 kW

40 000

13 000

Turbinski motorji z vzletno močjo do 25 KN ali vzletno izhodno močjo do 2 000 kW

6 000

2 000

Neturbinski motorji

1 000

350

Neturbinski motorji CZ 22 H, CZ VLR Dodatek B

500

250

Propeler za uporabo na letalu z MTOW nad 5 700 kg

750

250

Deli

Vrednost nad 20 000 EUR

2 000

700

Vrednost med 2 000 in20 000 EUR

1 000

350

Vrednost pod 2 000 EUR

500

250

| (4) | Točka 2 v delu II se zamenja z naslednjim:






  „2. | Urna osnova glede na zadevni postopek:






  Dokazovanje sposobnosti projektiranja z alternativnimi postopki | Dejansko število ur |
| --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja brez odobritve proizvodne organizacije | Dejansko število ur |
| Alternativne metode usklajevanja z odobrenim projektom | Dejansko število ur |
| Podpora potrjevanja (sprejetje certifikata EASA s strani tujih organov) | Dejansko število ur |
| Tehnična pomoč, ki jo zahtevajo tuji organi | Dejansko število ur |
| Sprejetje poročil Odbora za pregled vzdrževanja (MRB) s strani EASA | Dejansko število ur |
| Prenos certifikatov | Dejansko število ur |
| Odobritev pogojev letenja za dovoljenje za letenje | 3 ure |
| Upravna ponovna izdaja dokumentov | 1 ura |
| Izvozno spričevalo o plovnosti (E-CoA) za zrakoplove CZ 25 | 6 ur |
| Izvozno spričevalo o plovnosti (E-CoA) za druge zrakoplove | 2 uri“ |

(4)

Točka 2 v delu II se zamenja z naslednjim:

„2.

Urna osnova glede na zadevni postopek:

Dokazovanje sposobnosti projektiranja z alternativnimi postopki

Dejansko število ur

Proizvodnja brez odobritve proizvodne organizacije

Dejansko število ur

Alternativne metode usklajevanja z odobrenim projektom

Dejansko število ur

Podpora potrjevanja (sprejetje certifikata EASA s strani tujih organov)

Dejansko število ur

Tehnična pomoč, ki jo zahtevajo tuji organi

Dejansko število ur

Sprejetje poročil Odbora za pregled vzdrževanja (MRB) s strani EASA

Dejansko število ur

Prenos certifikatov

Dejansko število ur

Odobritev pogojev letenja za dovoljenje za letenje

3 ure

Upravna ponovna izdaja dokumentov

1 ura

Izvozno spričevalo o plovnosti (E-CoA) za zrakoplove CZ 25

6 ur

Izvozno spričevalo o plovnosti (E-CoA) za druge zrakoplove

2 uri“

---

(1)  ‚Pomemben‘ je opredeljen v odstavku 21A.101 (b) Priloge k Uredbi (ES) št. 1702/2003.

(2)  Za opredelitve ‚osnoven‘, ‚neosnoven‘, ‚raven 1‘, ‚raven 2‘, ‚kritični del‘ in‚certifikacijski organ‘,glej veljavni dvostranski sporazum, na podlagi katerega poteka postopek potrjevanja.

(3)  Merila EASA za avtomatsko sprejemljivost za velike spremembe ravni 2 so opredeljena v Sklepu izvršnega direktorja 2004/04/CF ali veljavnem dvostranskem sporazumu, na podlagi katerega poteka postopek potrjevanja.“

(4)  UL L 243, 27.9.2003, str. 6.

(5)  Za izvedenke, ki vključujejo bistvene spremembe načrta tipa, kot so opisane v poddelu B Priloge k Uredbi (ES) št. 1702/2003, se uporabljajo takse za zadevni certifikat tipa ali certifikat tipa z omejitvami, kot je določeno v tabeli 1.

(6)  Za dodatne certifikate tipa, ki vključujejo bistvene spremembe, kot so opisane v poddelu B Priloge k Uredbi (ES) št. 1702/2003, se uporabljajo takse za zadevni certifikat tipa ali certifikat tipa z omejitvami, kot je določeno v tabeli 1.

(7)  Za pomembne velike spremembe, ki vključujejo bistvene spremembe, kot so opisane v poddelu B Priloge k Uredbi (ES) št. 1702/2003, se uporabljajo takse za zadevni certifikat tipa ali certifikat tipa z omejitvami, kot je določeno v tabeli 1.

(8)  Spremembe in popravila na pomožni pogonski enoti (APU) se obračunavajo kot spremembe in popravila na motorjih z enako močjo.

(9)  Takse iz te tabele se ne uporabljajo za manjše spremembe in popravila, ki jih opravijo projektivne organizacije v skladu z delom 21A.263(c)(2) poddela J Priloge k Uredbi (ES) št. 1702/2003.

(10)  Spremembe in popravila na pomožnih pogonskih enotah (APU) se obračunavajo kot spremembe in popravila motorjev z enako močjo.

(11)  Pri tovornih letalih, ki imajo svoj certifikat, se na takse za enakovredna potniška letala uporabi koeficient 0,85.

(12)  Za imetnike več certifikatov tipa in/ali več certifikatov tipa z omejitvami se uporabi znižanje letnih taks za drugega in vse naslednje certifikate tipa ali certifikate tipa z omejitvami iste kategorije, kot to prikazuje tabela:

| Proizvod iste kategorije | Popust za pavšalne takse |
| --- | --- |
| 1. | 0 % |
| 2. | 10 % |
| 3. | 20 % |
| 4. | 30 % |
| 5. | 40 % |
| 6. | 50 % |
| 7. | 60 % |
| 8. | 70 % |
| 9. | 80 % |
| 10. | 90 % |
| 11. in vsi naslednji proizvodi | 100 % |

Proizvod iste kategorije

Popust za pavšalne takse

1.

0 %

2.

10 %

3.

20 %

4.

30 %

5.

40 %

6.

50 %

7.

60 %

8.

70 %

9.

80 %

10.

90 %

11. in vsi naslednji proizvodi

100 %

(13)  Za zrakoplove, ki jih je v svetu še vedno registriranih manj kot 50, se stalna plovnost zaračuna na urni osnovi po urni postavki iz dela II Priloge do ravni takse za zadevno kategorijo proizvoda. Za proizvode, dele in naprave, ki niso zrakoplovi, se omejitev nanaša na število letal, na katere se zadevni proizvod, del ali naprava namestijo“

---

ODLOČBE/SKLEPI, KI JIH SKUPAJ SPREJMETA EVROPSKI PARLAMENT IN SVET

| 30.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 350/56 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 350/56

---

SKLEP št. 1357/2008/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. decembra 2008

o spremembi Sklepa št. 1720/2006/ES o uvedbi akcijskega programa na področju vseživljenjskega učenja

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 149(4) in 150(4) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S Sklepom št. 1720/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 (3) je bil uveden akcijski program na področju vseživljenjskega učenja za obdobje 2007–2013. |
| --- | --- |

(1)

S Sklepom št. 1720/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 (3) je bil uveden akcijski program na področju vseživljenjskega učenja za obdobje 2007–2013.

| (2) | Člen 9(2) Sklepa št. 1720/2006/ES določa, da se vsi potrebni ukrepi za izvajanje programa, ki niso navedeni v odstavku 1, sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 10(3) navedenega sklepa, torej s postopkom posvetovanja, ki ga določa Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (4). |
| --- | --- |

(2)

Člen 9(2) Sklepa št. 1720/2006/ES določa, da se vsi potrebni ukrepi za izvajanje programa, ki niso navedeni v odstavku 1, sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 10(3) navedenega sklepa, torej s postopkom posvetovanja, ki ga določa Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (4).

| (3) | Besedilo Sklepa št. 1720/2006/ES torej zlasti pomeni, da se odločitve o izbiri, ki niso navedene v členu 9(1), sprejemajo v skladu s svetovalnim postopkom, Evropski parlament pa ima pravico do njihovega pregleda. |
| --- | --- |

(3)

Besedilo Sklepa št. 1720/2006/ES torej zlasti pomeni, da se odločitve o izbiri, ki niso navedene v členu 9(1), sprejemajo v skladu s svetovalnim postopkom, Evropski parlament pa ima pravico do njihovega pregleda.

| (4) | Te postopkovne zahteve dodatno podaljšujejo roke v postopku dodeljevanja subvencij kandidatom za dva ali tri mesece. Povzročajo številne zamude v škodo upravičencev do subvencij, nesorazmerno večajo breme uprave programa in ob upoštevanju narave dodeljenih subvencij ne ustvarjajo dodane vrednosti. |
| --- | --- |

(4)

Te postopkovne zahteve dodatno podaljšujejo roke v postopku dodeljevanja subvencij kandidatom za dva ali tri mesece. Povzročajo številne zamude v škodo upravičencev do subvencij, nesorazmerno večajo breme uprave programa in ob upoštevanju narave dodeljenih subvencij ne ustvarjajo dodane vrednosti.

| (5) | Da bi se omogočilo hitrejše in učinkovitejše izvajanje odločitev o izbiri, je treba svetovalni postopek nadomestiti z obveznostjo Komisije, da nemudoma obvesti Evropski parlament in države članice o vseh ukrepih, sprejetih za izvajanje Sklepa št. 1720/2006/ES brez sodelovanja odbora – |
| --- | --- |

(5)

Da bi se omogočilo hitrejše in učinkovitejše izvajanje odločitev o izbiri, je treba svetovalni postopek nadomestiti z obveznostjo Komisije, da nemudoma obvesti Evropski parlament in države članice o vseh ukrepih, sprejetih za izvajanje Sklepa št. 1720/2006/ES brez sodelovanja odbora –

SKLENILA:

Člen 1

Sklep št. 1720/2006/ES se spremeni:

| 1. | V členu 9 se odstavek (2) nadomesti z naslednjim:
  „2.   Komisija obvesti odbor iz člena 10 in Evropski parlament o vseh drugih odločitvah o izbiri v zvezi z izvajanjem tega sklepa, ki jih sprejme v dveh delovnih dneh po sprejetju teh odločitev. Te informacije vsebujejo opise in analizo prejetih prijav, pa tudi opis postopka ocenjevanja in izbora ter sezname predlaganih projektov za financiranje in tistih, za katere je bilo financiranje zavrnjeno.“ |
| --- | --- |

1.

V členu 9 se odstavek (2) nadomesti z naslednjim:

„2.   Komisija obvesti odbor iz člena 10 in Evropski parlament o vseh drugih odločitvah o izbiri v zvezi z izvajanjem tega sklepa, ki jih sprejme v dveh delovnih dneh po sprejetju teh odločitev. Te informacije vsebujejo opise in analizo prejetih prijav, pa tudi opis postopka ocenjevanja in izbora ter sezname predlaganih projektov za financiranje in tistih, za katere je bilo financiranje zavrnjeno.“

| 2. | V členu 10 se odstavek (3) črta. |
| --- | --- |

2.

V členu 10 se odstavek (3) črta.

Člen 2

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o učinkih tega sklepa do 30. junija 2010.

Člen 3

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 16. decembra 2008

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

B. LE MAIRE

---

(1)  UL C 224, 30.8.2008, str. 115.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 2. septembra 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 20. novembra 2008.

2

(3)  UL L 327, 24.11.2006, str. 45.

3

(4)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

4

---

| 30.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 350/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 350/58

---

SKLEP št. 1358/2008/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. decembra 2008

o spremembi Sklepa št. 1904/2006/ES o uvedbi programa „Evropa za državljane“ za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva za obdobje 2007–2013

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 151 in 308 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S Sklepom št. 1904/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 (2) je bil uveden program „Evropa za državljane“ za obdobje 2007–2013. |
| --- | --- |

(1)

S Sklepom št. 1904/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 (2) je bil uveden program „Evropa za državljane“ za obdobje 2007–2013.

| (2) | Člen 8(3) Sklepa št. 1904/2006/ES določa, da se vsi potrebni ukrepi za izvajanje programa, ki niso navedeni v odstavku 2, sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 9(3) navedenega sklepa, torej s postopkom posvetovanja, ki ga določa Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (3). |
| --- | --- |

(2)

Člen 8(3) Sklepa št. 1904/2006/ES določa, da se vsi potrebni ukrepi za izvajanje programa, ki niso navedeni v odstavku 2, sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 9(3) navedenega sklepa, torej s postopkom posvetovanja, ki ga določa Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (3).

| (3) | Besedilo Sklepa št. 1904/2006/ES torej zlasti pomeni, da se odločitve o izbiri, ki niso navedene v členu 8(2) navedenega sklepa, sprejemajo v skladu s svetovalnim postopkom, Evropski parlament pa ima pravico do njihovega pregleda. |
| --- | --- |

(3)

Besedilo Sklepa št. 1904/2006/ES torej zlasti pomeni, da se odločitve o izbiri, ki niso navedene v členu 8(2) navedenega sklepa, sprejemajo v skladu s svetovalnim postopkom, Evropski parlament pa ima pravico do njihovega pregleda.

| (4) | Te odločitve o izbiri se nanašajo zlasti na subvencije, ki predstavljajo le majhne zneske in niso povezane s politično občutljivimi odločitvami. |
| --- | --- |

(4)

Te odločitve o izbiri se nanašajo zlasti na subvencije, ki predstavljajo le majhne zneske in niso povezane s politično občutljivimi odločitvami.

| (5) | Te postopkovne zahteve dodatno podaljšujejo roke v postopku dodeljevanja subvencij kandidatom za dva ali tri mesece. Povzročajo številne zamude v škodo upravičencev do subvencij, nesorazmerno večajo breme uprave programa in ob upoštevanju narave dodeljenih subvencij ne ustvarjajo dodane vrednosti. |
| --- | --- |

(5)

Te postopkovne zahteve dodatno podaljšujejo roke v postopku dodeljevanja subvencij kandidatom za dva ali tri mesece. Povzročajo številne zamude v škodo upravičencev do subvencij, nesorazmerno večajo breme uprave programa in ob upoštevanju narave dodeljenih subvencij ne ustvarjajo dodane vrednosti.

| (6) | Da bi se omogočilo hitrejše in učinkovitejše sprejemanje odločitev o izbiri, je treba svetovalni postopek nadomestiti z obveznostjo Komisije, da nemudoma obvesti Evropski parlament in države članice o vseh ukrepih, sprejetih za izvajanje Sklepa št. 1904/2006/ES brez sodelovanja odbora – |
| --- | --- |

(6)

Da bi se omogočilo hitrejše in učinkovitejše sprejemanje odločitev o izbiri, je treba svetovalni postopek nadomestiti z obveznostjo Komisije, da nemudoma obvesti Evropski parlament in države članice o vseh ukrepih, sprejetih za izvajanje Sklepa št. 1904/2006/ES brez sodelovanja odbora –

SKLENILA:

Člen 1

Sklep št. 1904/2006/ES se spremeni:

| 1. | v členu 8 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Komisija obvesti odbor iz člena 9 in Evropski parlament o vseh drugih odločitvah o izbiri v zvezi z izvajanjem tega sklepa, ki jih sprejme v dveh delovnih dneh po sprejetju teh odločitev. Te informacije vsebujejo opise in analizo prejetih prijav, opis postopka ocenjevanja in izbora ter sezname predlaganih projektov za financiranje, pa tudi tistih, za katere je bilo financiranje zavrnjeno.“; |
| --- | --- |

1.

v členu 8 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Komisija obvesti odbor iz člena 9 in Evropski parlament o vseh drugih odločitvah o izbiri v zvezi z izvajanjem tega sklepa, ki jih sprejme v dveh delovnih dneh po sprejetju teh odločitev. Te informacije vsebujejo opise in analizo prejetih prijav, opis postopka ocenjevanja in izbora ter sezname predlaganih projektov za financiranje, pa tudi tistih, za katere je bilo financiranje zavrnjeno.“;

| 2. | v členu 9 se črta odstavek 3. |
| --- | --- |

2.

v členu 9 se črta odstavek 3.

Člen 2

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o učinkih tega sklepa do 30. junija 2010.

Člen 3

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 16. decembra 2008

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

B. LE MAIRE

---

(1)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 2. septembra 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 20. novembra 2008.

1

(2)  UL L 378, 27.12.2006, str. 32.

2

(3)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

3

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU

| 30.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 350/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 350/60

---

OKVIRNI SKLEP SVETA 2008/977/PNZ

z dne 27. novembra 2008

o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 30, 31 in 34(2)(b) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska unija si je zastavila cilj vzdrževati in razvijati Unijo kot območje svobode, varnosti in pravice, v katerem bo zagotovljena visoka stopnja varnosti s skupnimi ukrepi držav članic na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. |
| --- | --- |

(1)

Evropska unija si je zastavila cilj vzdrževati in razvijati Unijo kot območje svobode, varnosti in pravice, v katerem bo zagotovljena visoka stopnja varnosti s skupnimi ukrepi držav članic na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah.

| (2) | Skupni ukrepi na področju policijskega sodelovanja v skladu s členom 30(1)(b) Pogodbe o Evropski uniji ter skupni ukrep na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah v skladu s členom 31(1)(a) Pogodbe o Evropski uniji zahtevajo obdelavo ustreznih informacij, ki bi morala biti urejena z ustreznimi določbami o varstvu osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(2)

Skupni ukrepi na področju policijskega sodelovanja v skladu s členom 30(1)(b) Pogodbe o Evropski uniji ter skupni ukrep na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah v skladu s členom 31(1)(a) Pogodbe o Evropski uniji zahtevajo obdelavo ustreznih informacij, ki bi morala biti urejena z ustreznimi določbami o varstvu osebnih podatkov.

| (3) | Zakonodaja s področja naslova VI Pogodbe o Evropski uniji bi morala pripomoči k učinkovitosti policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, pa tudi k njegovi legitimnosti in skladnosti s temeljnimi pravicami, zlasti s pravico do zasebnosti in do varstva osebnih podatkov. K doseganju obeh ciljev lahko prispevajo skupni standardi glede obdelave in varstva osebnih podatkov, ki se obdelujejo za preprečevanje kriminala in boj proti njemu. |
| --- | --- |

(3)

Zakonodaja s področja naslova VI Pogodbe o Evropski uniji bi morala pripomoči k učinkovitosti policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, pa tudi k njegovi legitimnosti in skladnosti s temeljnimi pravicami, zlasti s pravico do zasebnosti in do varstva osebnih podatkov. K doseganju obeh ciljev lahko prispevajo skupni standardi glede obdelave in varstva osebnih podatkov, ki se obdelujejo za preprečevanje kriminala in boj proti njemu.

| (4) | V Haaškem programu za krepitev svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji, ki ga je Evropski svet sprejel 4. novembra 2004, je poudarjena potreba po inovativnem pristopu k čezmejni izmenjavi informacij o kazenskem pregonu ob strogem upoštevanju ključnih pogojev na področju varstva podatkov, Komisija pa je pozvana, naj najkasneje do konca leta 2005 odda ustrezne predloge. Odraz tega je bil Akcijski načrt Sveta in Komisije o izvajanju Haaškega programa za krepitev svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji (2). |
| --- | --- |

(4)

V Haaškem programu za krepitev svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji, ki ga je Evropski svet sprejel 4. novembra 2004, je poudarjena potreba po inovativnem pristopu k čezmejni izmenjavi informacij o kazenskem pregonu ob strogem upoštevanju ključnih pogojev na področju varstva podatkov, Komisija pa je pozvana, naj najkasneje do konca leta 2005 odda ustrezne predloge. Odraz tega je bil Akcijski načrt Sveta in Komisije o izvajanju Haaškega programa za krepitev svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji (2).

| (5) | Izmenjava osebnih podatkov v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, predvsem v skladu z načelom dostopnosti informacij, zapisanim v Haaškem programu, bi morala biti oprta na jasna pravila, ki bi krepila medsebojno zaupanje med pristojnimi organi ter zagotavljala varstvo zadevnih informacij, na način, da je izključena vsakršna diskriminacija glede takšnega sodelovanja med državami članicami, hkrati pa bi bile v celoti spoštovane temeljne pravice posameznikov. Veljavni instrumenti, sprejeti na evropski ravni, ne zadostujejo. Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takšnih podatkov (3) se ne uporablja za obdelavo osebnih podatkov v sklopu dejavnosti izven področja uporabe zakonodaje Skupnosti, na primer tiste, ki jih predvideva naslov VI Pogodbe o Evropski uniji, in v nobenem primeru ne za obdelavo, povezano z javno varnostjo, obrambo, državno varnostjo ali dejavnostmi države na področjih kazenskega prava. |
| --- | --- |

(5)

Izmenjava osebnih podatkov v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, predvsem v skladu z načelom dostopnosti informacij, zapisanim v Haaškem programu, bi morala biti oprta na jasna pravila, ki bi krepila medsebojno zaupanje med pristojnimi organi ter zagotavljala varstvo zadevnih informacij, na način, da je izključena vsakršna diskriminacija glede takšnega sodelovanja med državami članicami, hkrati pa bi bile v celoti spoštovane temeljne pravice posameznikov. Veljavni instrumenti, sprejeti na evropski ravni, ne zadostujejo. Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takšnih podatkov (3) se ne uporablja za obdelavo osebnih podatkov v sklopu dejavnosti izven področja uporabe zakonodaje Skupnosti, na primer tiste, ki jih predvideva naslov VI Pogodbe o Evropski uniji, in v nobenem primeru ne za obdelavo, povezano z javno varnostjo, obrambo, državno varnostjo ali dejavnostmi države na področjih kazenskega prava.

| (6) | Ta okvirni sklep se uporablja le za podatke, ki jih pristojni organi zbirajo ali obdelujejo za namen preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazni. Ta okvirni sklep bi moral prepustiti državam članicam, da na nacionalni ravni natančneje določijo, kateri drugi nameni naj bi veljali za nezdružljive z namenom, za katerega so bili osebni podatki prvotno zbrani. Nadaljnja obdelava v zgodovinske, statistične ali znanstvene namene na splošno ne bi smela veljati za nezdružljivo s prvotnim namenom obdelave. |
| --- | --- |

(6)

Ta okvirni sklep se uporablja le za podatke, ki jih pristojni organi zbirajo ali obdelujejo za namen preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazni. Ta okvirni sklep bi moral prepustiti državam članicam, da na nacionalni ravni natančneje določijo, kateri drugi nameni naj bi veljali za nezdružljive z namenom, za katerega so bili osebni podatki prvotno zbrani. Nadaljnja obdelava v zgodovinske, statistične ali znanstvene namene na splošno ne bi smela veljati za nezdružljivo s prvotnim namenom obdelave.

| (7) | Področje uporabe tega okvirnega sklepa je omejeno na obdelavo osebnih podatkov, ki se posredujejo ali se do njih omogoči dostop med državami članicami. Na podlagi te omejitve ne bi smelo biti mogoče povzemati nobenih sklepov o pristojnosti Unije za sprejemanje aktov, ki se nanašajo na zbiranje in obdelavo osebnih podatkov na nacionalni ravni, ali o možnosti, da bo Unija v prihodnosti imela tako pristojnost. |
| --- | --- |

(7)

Področje uporabe tega okvirnega sklepa je omejeno na obdelavo osebnih podatkov, ki se posredujejo ali se do njih omogoči dostop med državami članicami. Na podlagi te omejitve ne bi smelo biti mogoče povzemati nobenih sklepov o pristojnosti Unije za sprejemanje aktov, ki se nanašajo na zbiranje in obdelavo osebnih podatkov na nacionalni ravni, ali o možnosti, da bo Unija v prihodnosti imela tako pristojnost.

| (8) | Da se omogoči lažjo izmenjavo podatkov v Uniji, nameravajo države članice zagotoviti skladnost nacionalnega standarda varstva podatkov pri njihovi obdelavi s standardom, ki ga določa ta okvirni sklep. Kar zadeva obdelavo nacionalnih podatkov ta okvirni sklep državam članicam ne preprečuje sprejetja višjih zaščitnih ukrepov za varstvo osebnih podatkov od teh, ki jih uvaja ta okvirni sklep. |
| --- | --- |

(8)

Da se omogoči lažjo izmenjavo podatkov v Uniji, nameravajo države članice zagotoviti skladnost nacionalnega standarda varstva podatkov pri njihovi obdelavi s standardom, ki ga določa ta okvirni sklep. Kar zadeva obdelavo nacionalnih podatkov ta okvirni sklep državam članicam ne preprečuje sprejetja višjih zaščitnih ukrepov za varstvo osebnih podatkov od teh, ki jih uvaja ta okvirni sklep.

| (9) | Ta okvirni sklep se ne bi smel uporabljati za osebne podatke, ki jih je država članica pridobila v okviru področja uporabe tega okvirnega sklepa in ki izvirajo iz te države članice. |
| --- | --- |

(9)

Ta okvirni sklep se ne bi smel uporabljati za osebne podatke, ki jih je država članica pridobila v okviru področja uporabe tega okvirnega sklepa in ki izvirajo iz te države članice.

| (10) | Približevanje zakonodaj držav članic nikakor ne bi smelo znižati ravni varstva podatkov, ki jo te zagotavljajo; nasprotno, z njim bi si morali prizadevati za zagotavljanje visoke ravni varstva znotraj Unije. |
| --- | --- |

(10)

Približevanje zakonodaj držav članic nikakor ne bi smelo znižati ravni varstva podatkov, ki jo te zagotavljajo; nasprotno, z njim bi si morali prizadevati za zagotavljanje visoke ravni varstva znotraj Unije.

| (11) | Opredeliti je treba cilje varstva podatkov v okviru policijskih in pravosodnih delovanj ter določiti pravila glede zakonitosti obdelave osebnih podatkov in s tem zagotoviti, da bodo vse informacije, ki bi utegnile biti izmenjane, obdelane zakonito in skladno s temeljnimi načeli, ki se nanašajo na kakovost podatkov. Hkrati pa nikakor ne bi smele biti ogrožene legitimno delovanje policije, carine, pravosodnih in drugih pristojnih organov. |
| --- | --- |

(11)

Opredeliti je treba cilje varstva podatkov v okviru policijskih in pravosodnih delovanj ter določiti pravila glede zakonitosti obdelave osebnih podatkov in s tem zagotoviti, da bodo vse informacije, ki bi utegnile biti izmenjane, obdelane zakonito in skladno s temeljnimi načeli, ki se nanašajo na kakovost podatkov. Hkrati pa nikakor ne bi smele biti ogrožene legitimno delovanje policije, carine, pravosodnih in drugih pristojnih organov.

| (12) | Načelo točnosti podatkov se uporablja ob upoštevanju narave in namena zadevne obdelave. Na primer, zlasti v sodnih postopkih podatki pogosto temeljijo na subjektivnem dojemanju posameznikov in so v nekaterih primerih popolnoma nepreverljivi. Zato se zahteva po točnosti ne more nanašati na točnost izjave, ampak samo na dejstvo, da je bila podana določena izjava. |
| --- | --- |

(12)

Načelo točnosti podatkov se uporablja ob upoštevanju narave in namena zadevne obdelave. Na primer, zlasti v sodnih postopkih podatki pogosto temeljijo na subjektivnem dojemanju posameznikov in so v nekaterih primerih popolnoma nepreverljivi. Zato se zahteva po točnosti ne more nanašati na točnost izjave, ampak samo na dejstvo, da je bila podana določena izjava.

| (13) | Arhiviranje v posebnih nizih podatkov bi moralo biti dovoljeno le, če se podatki več ne potrebujejo in uporabljajo za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanje kazni. Arhiviranje v posebnih nizih podatkov bi moralo biti dovoljeno tudi, če so arhivirani podatki, skupaj z drugimi podatki, shranjeni v zbirki podatkov na takšen način, da se jih ne da več uporabiti za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanje kazni. Čas arhiviranja bi moral biti odvisen od namenov arhiviranja in zakonitih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. V primeru arhiviranja za zgodovinske namene je lahko predvideno tudi zelo dolgo obdobje. |
| --- | --- |

(13)

Arhiviranje v posebnih nizih podatkov bi moralo biti dovoljeno le, če se podatki več ne potrebujejo in uporabljajo za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanje kazni. Arhiviranje v posebnih nizih podatkov bi moralo biti dovoljeno tudi, če so arhivirani podatki, skupaj z drugimi podatki, shranjeni v zbirki podatkov na takšen način, da se jih ne da več uporabiti za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanje kazni. Čas arhiviranja bi moral biti odvisen od namenov arhiviranja in zakonitih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. V primeru arhiviranja za zgodovinske namene je lahko predvideno tudi zelo dolgo obdobje.

| (14) | Podatki se lahko izbrišejo tudi tako, da se uniči podatkovni medij. |
| --- | --- |

(14)

Podatki se lahko izbrišejo tudi tako, da se uniči podatkovni medij.

| (15) | V zvezi z netočnimi, nepopolnimi podatki ali podatki, ki niso posodobljeni in ki so posredovani ali dani na razpolago drugi državi članici ter nadalje obdelani s strani organov, ki odločajo kot sodišče, s čimer so mišljeni organi, ki sprejemajo pravno zavezujoče odločitve, bi se njihovo popravljanje, izbris ali blokiranje moralo izvesti v skladu z nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(15)

V zvezi z netočnimi, nepopolnimi podatki ali podatki, ki niso posodobljeni in ki so posredovani ali dani na razpolago drugi državi članici ter nadalje obdelani s strani organov, ki odločajo kot sodišče, s čimer so mišljeni organi, ki sprejemajo pravno zavezujoče odločitve, bi se njihovo popravljanje, izbris ali blokiranje moralo izvesti v skladu z nacionalno zakonodajo.

| (16) | Za zagotavljanje visoke stopnje varstva osebnih podatkov posameznikov so potrebne skupne določbe, ki bodo opredeljevale zakonitost in kakovost podatkov, ki jih obdelujejo pristojni organi v drugih državah članicah. |
| --- | --- |

(16)

Za zagotavljanje visoke stopnje varstva osebnih podatkov posameznikov so potrebne skupne določbe, ki bodo opredeljevale zakonitost in kakovost podatkov, ki jih obdelujejo pristojni organi v drugih državah članicah.

| (17) | Primerno je, da se na evropski ravni določi pogoje, pod katerimi bi pristojni organi držav članic smeli posredovati osebne podatke, ki so jih prejeli od drugih držav članic, in omogočati dostop do njih organom in zasebnim strankam v državah članicah. Posredovanje osebnih podatkov s strani pravosodnih organov, policije ali carinskih organov zasebnim strankam je v mnogih primerih potrebno zaradi pregona kaznivih dejanj ali preprečitve neposredne in resne ogroženosti javne varnosti oziroma zaradi preprečitve hujše škode pravicam posameznikov, na primer z izdajo opozoril bankam in kreditnim institucijam v zvezi s ponarejanjem vrednostnih papirjev, ali na področju kaznivih dejanj, povezanih z vozili, s sporočanjem osebnih podatkov zavarovalnicam, da se prepreči prepovedana trgovina z ukradenimi motornimi vozili ali izboljšajo pogoji za vrnitev ukradenih vozil iz tujine. To ni enakovredno prenosu policijskih in pravosodnih nalog na zasebne stranke. |
| --- | --- |

(17)

Primerno je, da se na evropski ravni določi pogoje, pod katerimi bi pristojni organi držav članic smeli posredovati osebne podatke, ki so jih prejeli od drugih držav članic, in omogočati dostop do njih organom in zasebnim strankam v državah članicah. Posredovanje osebnih podatkov s strani pravosodnih organov, policije ali carinskih organov zasebnim strankam je v mnogih primerih potrebno zaradi pregona kaznivih dejanj ali preprečitve neposredne in resne ogroženosti javne varnosti oziroma zaradi preprečitve hujše škode pravicam posameznikov, na primer z izdajo opozoril bankam in kreditnim institucijam v zvezi s ponarejanjem vrednostnih papirjev, ali na področju kaznivih dejanj, povezanih z vozili, s sporočanjem osebnih podatkov zavarovalnicam, da se prepreči prepovedana trgovina z ukradenimi motornimi vozili ali izboljšajo pogoji za vrnitev ukradenih vozil iz tujine. To ni enakovredno prenosu policijskih in pravosodnih nalog na zasebne stranke.

| (18) | Pravila iz tega okvirnega sklepa o posredovanju osebnih podatkov s strani pravosodnih organov, policije ali carinskih organov zasebnim strankam se ne nanašajo na razkritje osebnih podatkov zasebnim strankam (kot so odvetniki ali žrtve) v okviru kazenskega postopka. |
| --- | --- |

(18)

Pravila iz tega okvirnega sklepa o posredovanju osebnih podatkov s strani pravosodnih organov, policije ali carinskih organov zasebnim strankam se ne nanašajo na razkritje osebnih podatkov zasebnim strankam (kot so odvetniki ali žrtve) v okviru kazenskega postopka.

| (19) | Nadaljnjo obdelavo osebnih podatkov, ki jih pošlje oz. do njih omogoči dostop pristojni organ druge države članice, zlasti pa nadaljnje posredovanje teh podatkov oziroma omogočanje dostopa do njih, bi bilo treba urediti s skupnimi pravili na evropski ravni. |
| --- | --- |

(19)

Nadaljnjo obdelavo osebnih podatkov, ki jih pošlje oz. do njih omogoči dostop pristojni organ druge države članice, zlasti pa nadaljnje posredovanje teh podatkov oziroma omogočanje dostopa do njih, bi bilo treba urediti s skupnimi pravili na evropski ravni.

| (20) | Če se osebni podatki lahko nadalje obdelajo potem, ko je država članica, od katere so bili podatki prejeti, dala soglasje, bi lahko države članice same določile podrobnosti glede soglasja, med drugim tudi z možnostjo splošnega soglasja za vrste podatkov ali za vrst nadaljnje obdelave. |
| --- | --- |

(20)

Če se osebni podatki lahko nadalje obdelajo potem, ko je država članica, od katere so bili podatki prejeti, dala soglasje, bi lahko države članice same določile podrobnosti glede soglasja, med drugim tudi z možnostjo splošnega soglasja za vrste podatkov ali za vrst nadaljnje obdelave.

| (21) | Če se osebni podatki lahko nadalje obdelajo za namene upravnih postopkov, ti postopki vsebujejo tudi dejavnosti regulativnih in nadzornih organov. |
| --- | --- |

(21)

Če se osebni podatki lahko nadalje obdelajo za namene upravnih postopkov, ti postopki vsebujejo tudi dejavnosti regulativnih in nadzornih organov.

| (22) | Legitimno delovanja policije, carine, pravosodnih in drugih pristojnih organov lahko zahtevajo, da se podatke pošlje organom v tretjih državah ali mednarodnim telesom, ki imajo obveznosti v zvezi s preprečevanjem, preiskovanjem, odkrivanjem ali pregonom kaznivih dejanj ali izvrševanjem kazni. |
| --- | --- |

(22)

Legitimno delovanja policije, carine, pravosodnih in drugih pristojnih organov lahko zahtevajo, da se podatke pošlje organom v tretjih državah ali mednarodnim telesom, ki imajo obveznosti v zvezi s preprečevanjem, preiskovanjem, odkrivanjem ali pregonom kaznivih dejanj ali izvrševanjem kazni.

| (23) | Kadar se osebni podatki posredujejo iz države članice tretjim državam ali mednarodnim telesom, bi morali ti podatki načeloma imeti zagotovljeno ustrezno raven varstva. |
| --- | --- |

(23)

Kadar se osebni podatki posredujejo iz države članice tretjim državam ali mednarodnim telesom, bi morali ti podatki načeloma imeti zagotovljeno ustrezno raven varstva.

| (24) | Kadar se osebni podatki posredujejo iz države članice tretjim državam ali mednarodnim telesom, bi moral biti tak prenos načeloma možen samo po pridobitvi soglasja države članice, ki je posredovala podatke. Vsaka država članica bi morala imeti možnost sama določiti podrobnosti glede soglasja, med drugim tudi z možnostjo splošnega soglasja za določene vrste podatkov ali za določene tretje države. |
| --- | --- |

(24)

Kadar se osebni podatki posredujejo iz države članice tretjim državam ali mednarodnim telesom, bi moral biti tak prenos načeloma možen samo po pridobitvi soglasja države članice, ki je posredovala podatke. Vsaka država članica bi morala imeti možnost sama določiti podrobnosti glede soglasja, med drugim tudi z možnostjo splošnega soglasja za določene vrste podatkov ali za določene tretje države.

| (25) | Interesi učinkovitega sodelovanja na področju kazenskega pregona zahtevajo, da lahko v primeru, če je ogrožanje javne varnosti države članice ali tretje države tako neposredno, da ni možno pravočasno pridobiti predhodnega soglasja, bi moral pristojni organ imeti možnost posredovati ustrezne osebne podatke tretji državi brez predhodnega soglasja. Enako velja, če so ogroženi drugi, enako pomembni bistveni interesi države članice, na primer, če bi bila kritična infrastruktura države članice v neposredni in resni nevarnosti ali če bi bil resno ogrožen njen finančni sistem. |
| --- | --- |

(25)

Interesi učinkovitega sodelovanja na področju kazenskega pregona zahtevajo, da lahko v primeru, če je ogrožanje javne varnosti države članice ali tretje države tako neposredno, da ni možno pravočasno pridobiti predhodnega soglasja, bi moral pristojni organ imeti možnost posredovati ustrezne osebne podatke tretji državi brez predhodnega soglasja. Enako velja, če so ogroženi drugi, enako pomembni bistveni interesi države članice, na primer, če bi bila kritična infrastruktura države članice v neposredni in resni nevarnosti ali če bi bil resno ogrožen njen finančni sistem.

| (26) | Lahko se zgodi, da je potrebno posameznike, na katere se osebni podatki nanašajo, obvestiti o obdelavi njihovih podatkov, zlasti v primerih posebno resnega poseganja v njihove pravice zaradi tajnega pridobivanja podatkov, in tem posameznikom tako zagotoviti možnost učinkovitega pravnega varstva. |
| --- | --- |

(26)

Lahko se zgodi, da je potrebno posameznike, na katere se osebni podatki nanašajo, obvestiti o obdelavi njihovih podatkov, zlasti v primerih posebno resnega poseganja v njihove pravice zaradi tajnega pridobivanja podatkov, in tem posameznikom tako zagotoviti možnost učinkovitega pravnega varstva.

| (27) | Države članice bi morale zagotoviti, da se posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvesti, da se osebni podatki zbirajo, obdelujejo ali posredujejo ali bi se lahko zbirali, obdelovali ali posredovali za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazni. Podrobnosti glede pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do obveščenosti in izjeme s tem v zvezi bi morale biti določene z nacionalnim pravom. To lahko poteka v splošni obliki, na primer z zakonom ali z objavo seznama postopkov obdelave. |
| --- | --- |

(27)

Države članice bi morale zagotoviti, da se posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvesti, da se osebni podatki zbirajo, obdelujejo ali posredujejo ali bi se lahko zbirali, obdelovali ali posredovali za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazni. Podrobnosti glede pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do obveščenosti in izjeme s tem v zvezi bi morale biti določene z nacionalnim pravom. To lahko poteka v splošni obliki, na primer z zakonom ali z objavo seznama postopkov obdelave.

| (28) | Da bi zagotovili varstvo osebnih podatkov brez ogrožanja interesov kazenskih preiskav, je treba določiti pravice posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo. |
| --- | --- |

(28)

Da bi zagotovili varstvo osebnih podatkov brez ogrožanja interesov kazenskih preiskav, je treba določiti pravice posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo.

| (29) | Nekatere države članice so zagotovile pravico dostopa posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v kazenskih zadevah prek sistema, v katerem ima nacionalni nadzorni organ, namesto posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, neomejen dostop do vseh osebnih podatkov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in lahko tudi popravlja, briše ali posodablja netočne podatke. V takšnem primeru posrednega dostopa lahko nacionalna zakonodaja zadevnih držav članic določa, da bo nacionalni nadzorni organ posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvestil le, da so bila opravljena vsa potrebna preverjanja. Vendar pa te države članice posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, v posebnih primerih zagotovijo tudi možnosti neposrednega dostopa, kot so dostop do sodnih spisov, pridobitev kopij lastnih kazenskih evidenc ali dokumentov v zvezi z lastnimi obravnavami s strani služb policije. |
| --- | --- |

(29)

Nekatere države članice so zagotovile pravico dostopa posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v kazenskih zadevah prek sistema, v katerem ima nacionalni nadzorni organ, namesto posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, neomejen dostop do vseh osebnih podatkov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in lahko tudi popravlja, briše ali posodablja netočne podatke. V takšnem primeru posrednega dostopa lahko nacionalna zakonodaja zadevnih držav članic določa, da bo nacionalni nadzorni organ posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvestil le, da so bila opravljena vsa potrebna preverjanja. Vendar pa te države članice posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, v posebnih primerih zagotovijo tudi možnosti neposrednega dostopa, kot so dostop do sodnih spisov, pridobitev kopij lastnih kazenskih evidenc ali dokumentov v zvezi z lastnimi obravnavami s strani služb policije.

| (30) | Primerno je, da se določijo skupna pravila o zaupnosti in varnosti obdelave, o odgovornosti in kaznih za nezakonito uporabo s strani pristojnih organov ter o pravnih sredstvih, ki so na voljo posamezniku, na katerega se osebni podatki nanašajo. Ne glede na to pa vsaka država članica določi naravo svojih odškodninskih pravil in kazni, ki se uporabljajo pri kršitvah njihovih določb o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

(30)

Primerno je, da se določijo skupna pravila o zaupnosti in varnosti obdelave, o odgovornosti in kaznih za nezakonito uporabo s strani pristojnih organov ter o pravnih sredstvih, ki so na voljo posamezniku, na katerega se osebni podatki nanašajo. Ne glede na to pa vsaka država članica določi naravo svojih odškodninskih pravil in kazni, ki se uporabljajo pri kršitvah njihovih določb o varstvu podatkov.

| (31) | Ta okvirni sklep omogoča upoštevanje načela dostopa javnosti do uradnih dokumentov pri izvajanju načel iz tega okvirnega sklepa. |
| --- | --- |

(31)

Ta okvirni sklep omogoča upoštevanje načela dostopa javnosti do uradnih dokumentov pri izvajanju načel iz tega okvirnega sklepa.

| (32) | Če je pri obdelavi, ki po obsegu ali vrsti vključuje posebna tveganja za temeljne pravice in svoboščine, treba varovati osebne podatke, na primer pri obdelavi z novimi tehnologijami, mehanizmi ali postopki, je primerno zagotoviti, da se pred oblikovanjem zbirk, cilj katerih je obdelava teh podatkov, posvetuje s pristojnimi nacionalnimi nadzornimi organi. |
| --- | --- |

(32)

Če je pri obdelavi, ki po obsegu ali vrsti vključuje posebna tveganja za temeljne pravice in svoboščine, treba varovati osebne podatke, na primer pri obdelavi z novimi tehnologijami, mehanizmi ali postopki, je primerno zagotoviti, da se pred oblikovanjem zbirk, cilj katerih je obdelava teh podatkov, posvetuje s pristojnimi nacionalnimi nadzornimi organi.

| (33) | Ustanovitev nadzornih organov v državah članicah, ki popolnoma neodvisno opravljajo svoje naloge, je bistveni del varstva osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja med državami članicami. |
| --- | --- |

(33)

Ustanovitev nadzornih organov v državah članicah, ki popolnoma neodvisno opravljajo svoje naloge, je bistveni del varstva osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja med državami članicami.

| (34) | Nadzorni organi, ki so že bili ustanovljeni v državah članicah v skladu z Direktivo 95/46/ES, bi morali imeti možnost izvajati tudi naloge, ki so v skladu s tem okvirnim sklepom podeljene nacionalnim nadzornim organom. |
| --- | --- |

(34)

Nadzorni organi, ki so že bili ustanovljeni v državah članicah v skladu z Direktivo 95/46/ES, bi morali imeti možnost izvajati tudi naloge, ki so v skladu s tem okvirnim sklepom podeljene nacionalnim nadzornim organom.

| (35) | Takšni nadzorni organi bi morali imeti za opravljanje svojih nalog potrebna sredstva, vključno s pooblastili za preiskave in ukrepanje, predvsem v primerih pritožb posameznikov, ali pooblastila za sodelovanje v pravnih postopkih. Ti nadzorni organi bi morali pomagati zagotoviti preglednost obdelave v državi članici, v katere pristojnost sodijo. Vendar pa njihova pooblastila ne smejo posegati v posebna pravila, določena za kazenske postopke, ali v neodvisnost sodstva. |
| --- | --- |

(35)

Takšni nadzorni organi bi morali imeti za opravljanje svojih nalog potrebna sredstva, vključno s pooblastili za preiskave in ukrepanje, predvsem v primerih pritožb posameznikov, ali pooblastila za sodelovanje v pravnih postopkih. Ti nadzorni organi bi morali pomagati zagotoviti preglednost obdelave v državi članici, v katere pristojnost sodijo. Vendar pa njihova pooblastila ne smejo posegati v posebna pravila, določena za kazenske postopke, ali v neodvisnost sodstva.

| (36) | Člen 47 Pogodbe o Evropski uniji določa, da nobena od njegovih določb ne vpliva na Pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti ali kasnejše pogodbe in akte, ki jih spreminjajo ali dopolnjujejo. Zato ta okvirni sklep ne vpliva na varstvo osebnih podatkov po zakonodaji Skupnosti, zlasti kakor je predvideno v Direktivi 95/46/ES, v Uredbi (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (4) ter v Direktivi 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (5). |
| --- | --- |

(36)

Člen 47 Pogodbe o Evropski uniji določa, da nobena od njegovih določb ne vpliva na Pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti ali kasnejše pogodbe in akte, ki jih spreminjajo ali dopolnjujejo. Zato ta okvirni sklep ne vpliva na varstvo osebnih podatkov po zakonodaji Skupnosti, zlasti kakor je predvideno v Direktivi 95/46/ES, v Uredbi (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (4) ter v Direktivi 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (5).

| (37) | Ta okvirni sklep ne posega v pravila, ki se nanašajo na nedovoljen dostop do podatkov, kot je določeno v Okvirnem sklepu Sveta 2005/222/PNZ z dne 24. februarja 2005 o napadih na informacijske sisteme (6). |
| --- | --- |

(37)

Ta okvirni sklep ne posega v pravila, ki se nanašajo na nedovoljen dostop do podatkov, kot je določeno v Okvirnem sklepu Sveta 2005/222/PNZ z dne 24. februarja 2005 o napadih na informacijske sisteme (6).

| (38) | Ta okvirni sklep ne posega v obstoječe obveznosti in zaveze, ki jih imajo države članice ali Unija po dvostranskih in/ali večstranskih sporazumih s tretjimi državami. Prihodnji sporazumi bi morali biti skladni s pravili o izmenjavi podatkov s tretjimi državami. |
| --- | --- |

(38)

Ta okvirni sklep ne posega v obstoječe obveznosti in zaveze, ki jih imajo države članice ali Unija po dvostranskih in/ali večstranskih sporazumih s tretjimi državami. Prihodnji sporazumi bi morali biti skladni s pravili o izmenjavi podatkov s tretjimi državami.

| (39) | Več aktov, sprejetih na podlagi naslova VI Pogodbe o Evropski uniji, vsebuje posebne določbe o varstvu osebnih podatkov, izmenjanih ali drugače obdelanih na podlagi navedenih aktov. V nekaterih primerih vsebujejo navedene določbe celovit in skladen niz pravil ter zajemajo vse vidike varstva podatkov (načela kakovosti podatkov, pravila o varnosti podatkov, urejanje pravic in zaščitnih ukrepov za posameznike, na katere se osebni podatki nanašajo, organizacija nadzora in odgovornosti), te zadeve pa urejajo natančneje kakor ta okvirni sklep. Ta okvirni sklep ne bi smel vplivati na ustrezni niz določb o varstvu podatkov iz navedenih aktov, zlasti ne na tiste, ki urejajo delovanje Europola, Eurojusta, Schengenskega informacijskega sistema (SIS) in Carinskega informacijskega sistema (CIS), prav tako ne bi smel vplivati na akte, ki uvajajo neposredni dostop organov držav članic do nekaterih sistemov podatkov drugih držav članic. Isto velja za določbe o varstvu podatkov, ki urejajo avtomatiziran prenos profilov DNK, daktiloskopskih podatkov in nacionalnih podatkov o registraciji vozil med državami članicami na podlagi sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o pospešitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (7). |
| --- | --- |

(39)

Več aktov, sprejetih na podlagi naslova VI Pogodbe o Evropski uniji, vsebuje posebne določbe o varstvu osebnih podatkov, izmenjanih ali drugače obdelanih na podlagi navedenih aktov. V nekaterih primerih vsebujejo navedene določbe celovit in skladen niz pravil ter zajemajo vse vidike varstva podatkov (načela kakovosti podatkov, pravila o varnosti podatkov, urejanje pravic in zaščitnih ukrepov za posameznike, na katere se osebni podatki nanašajo, organizacija nadzora in odgovornosti), te zadeve pa urejajo natančneje kakor ta okvirni sklep. Ta okvirni sklep ne bi smel vplivati na ustrezni niz določb o varstvu podatkov iz navedenih aktov, zlasti ne na tiste, ki urejajo delovanje Europola, Eurojusta, Schengenskega informacijskega sistema (SIS) in Carinskega informacijskega sistema (CIS), prav tako ne bi smel vplivati na akte, ki uvajajo neposredni dostop organov držav članic do nekaterih sistemov podatkov drugih držav članic. Isto velja za določbe o varstvu podatkov, ki urejajo avtomatiziran prenos profilov DNK, daktiloskopskih podatkov in nacionalnih podatkov o registraciji vozil med državami članicami na podlagi sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o pospešitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (7).

| (40) | V drugih primerih je področje uporabe določb o varstvu podatkov v aktih, sprejetih na podlagi naslova VI Pogodbe o Evropski uniji, bolj omejeno. Ti akti državi članici, ki od drugih držav članic pridobiva informacije, ki vsebujejo osebne podatke, pogosto postavljajo posebne pogoje, in sicer glede namenov za katere sme uporabiti pridobljene podatke, v zvezi z drugimi vidiki varstva podatkov pa se sklicujejo na Konvencijo Sveta Evrope z dne 28. januarja 1981 o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov ali na nacionalno zakonodajo. Nespremenjene ostanejo tudi določbe aktov, ki določajo pogoje za države članice prejemnice glede uporabe in nadaljnjega posredovanja osebnih podatkov, če so bolj omejujoče od enakovrednih določb tega okvirnega sklepa. Vendar pa bi bilo treba za vse druge vidike uporabiti pravila iz tega okvirnega sklepa. |
| --- | --- |

(40)

V drugih primerih je področje uporabe določb o varstvu podatkov v aktih, sprejetih na podlagi naslova VI Pogodbe o Evropski uniji, bolj omejeno. Ti akti državi članici, ki od drugih držav članic pridobiva informacije, ki vsebujejo osebne podatke, pogosto postavljajo posebne pogoje, in sicer glede namenov za katere sme uporabiti pridobljene podatke, v zvezi z drugimi vidiki varstva podatkov pa se sklicujejo na Konvencijo Sveta Evrope z dne 28. januarja 1981 o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov ali na nacionalno zakonodajo. Nespremenjene ostanejo tudi določbe aktov, ki določajo pogoje za države članice prejemnice glede uporabe in nadaljnjega posredovanja osebnih podatkov, če so bolj omejujoče od enakovrednih določb tega okvirnega sklepa. Vendar pa bi bilo treba za vse druge vidike uporabiti pravila iz tega okvirnega sklepa.

| (41) | Ta okvirni sklep ne vpliva na Konvencijo Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov ali na dodatni protokol k tej konvenciji z dne 8. novembra 2001 ali konvencij Sveta Evrope o pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah. |
| --- | --- |

(41)

Ta okvirni sklep ne vpliva na Konvencijo Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov ali na dodatni protokol k tej konvenciji z dne 8. novembra 2001 ali konvencij Sveta Evrope o pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah.

| (42) | Ker cilja tega okvirnega sklepa, in sicer določitve skupnih pravil za varstvo osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči,in jih je zato zaradi obsega in učinkov ukrepov lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ta okvirni sklep ne prekoračuje tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(42)

Ker cilja tega okvirnega sklepa, in sicer določitve skupnih pravil za varstvo osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči,in jih je zato zaradi obsega in učinkov ukrepov lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ta okvirni sklep ne prekoračuje tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (43) | Združeno kraljestvo sodeluje pri tem okvirnem sklepu v skladu s členom 5 Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, in v skladu s členom 8(2) Sklepa Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (8). |
| --- | --- |

(43)

Združeno kraljestvo sodeluje pri tem okvirnem sklepu v skladu s členom 5 Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, in v skladu s členom 8(2) Sklepa Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (8).

| (44) | Irska sodeluje pri temu okvirnemu sklepu v skladu s členom 5 Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, in s členom 6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (9). |
| --- | --- |

(44)

Irska sodeluje pri temu okvirnemu sklepu v skladu s členom 5 Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, in s členom 6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (9).

| (45) | V zvezi z Islandijo in Norveško, pomeni ta okvirni sklep razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (10), ki sodi na področje iz točk H in I člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo tega sporazuma (11). |
| --- | --- |

(45)

V zvezi z Islandijo in Norveško, pomeni ta okvirni sklep razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (10), ki sodi na področje iz točk H in I člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo tega sporazuma (11).

| (46) | V zvezi s Švico pomeni ta sklep razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (12), ki sodi na področje točk H in I člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/149/PNZ (13) o sklenitvi Sporazuma v imenu Evropske unije. |
| --- | --- |

(46)

V zvezi s Švico pomeni ta sklep razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (12), ki sodi na področje točk H in I člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/149/PNZ (13) o sklenitvi Sporazuma v imenu Evropske unije.

| (47) | Ta okvirni sklep predstavlja za Lihtenštajn nadaljnji razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola, podpisanega med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki sodijo na področje iz točk H in I člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/262/PNZ o podpisu navedenega protokola v imenu Evropske unije (14). |
| --- | --- |

(47)

Ta okvirni sklep predstavlja za Lihtenštajn nadaljnji razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola, podpisanega med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki sodijo na področje iz točk H in I člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/262/PNZ o podpisu navedenega protokola v imenu Evropske unije (14).

| (48) | Ta okvirni sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (15). Namen tega okvirnega sklepa je zagotoviti popolno spoštovanje pravic do zasebnosti in varstvo osebnih podatkov, kakor je podano v členih 7 in 8 Listine – |
| --- | --- |

(48)

Ta okvirni sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (15). Namen tega okvirnega sklepa je zagotoviti popolno spoštovanje pravic do zasebnosti in varstvo osebnih podatkov, kakor je podano v členih 7 in 8 Listine –

SPREJEL NASLEDNJI OKVIRNI SKLEP:

Člen 1

Namen in področje uporabe

1.   Namen tega okvirnega sklepa je, da se pri obdelavi osebnih podatkov v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, predvidenega v naslovu VI Pogodbe o Evropski uniji, zagotovi visoka raven varstva temeljnih pravic in svoboščin fizičnih oseb ter zlasti njihovo pravico do zasebnosti, hkrati pa tudi visoka raven javne varnosti.

2.   Države članice v skladu s tem okvirnim sklepom varujejo temeljne pravice in svoboščine fizičnih oseb ter zlasti njihovo pravico do zasebnosti, kadar se za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazni osebni podatki

| (a) | posredujejo ali so bili posredovani med državami članicami, ali pa so le te omogočile dostop do njih; |
| --- | --- |

(a)

posredujejo ali so bili posredovani med državami članicami, ali pa so le te omogočile dostop do njih;

| (b) | posredujejo oziroma so bili posredovani organom ali informacijskim sistemom, vzpostavljenim na podlagi Naslova VI Pogodbe o Evropski uniji, ali je tem organom in informacijskim sistemom omogočen dostop do njih, ali |
| --- | --- |

(b)

posredujejo oziroma so bili posredovani organom ali informacijskim sistemom, vzpostavljenim na podlagi Naslova VI Pogodbe o Evropski uniji, ali je tem organom in informacijskim sistemom omogočen dostop do njih, ali

| (c) | posredujejo ali so bili posredovani pristojnim organom držav članic ali jim je bil omogočen dostop do njih s strani organov ali informacijskih sistemov, vzpostavljenih na podlagi Pogodbe o Evropski uniji ali Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. |
| --- | --- |

(c)

posredujejo ali so bili posredovani pristojnim organom držav članic ali jim je bil omogočen dostop do njih s strani organov ali informacijskih sistemov, vzpostavljenih na podlagi Pogodbe o Evropski uniji ali Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

3.   Ta okvirni sklep se uporablja za obdelavo osebnih podatkov v celoti ali delno z avtomatskimi sredstvi in za drugačno obdelavo kakor z avtomatskimi sredstvi za osebne podatke, ki sestavljajo del zbirke ali so namenjeni oblikovanju dela zbirke.

4.   Ta okvirni sklep ne posega v bistvene interese nacionalne varnosti in posebne obveščevalne dejavnosti na področju državne varnosti.

5.   Ta okvirni sklep državam članicam ne preprečuje sprejetja višjih zaščitnih ukrepov za varstvo osebnih podatkov, ki se jih na nacionalni ravni zbira ali obdeluje, od teh, ki jih uvaja ta okvirni sklep.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tem okvirnem sklepu:

| (a) | „osebni podatek“ pomeni katero koli informacijo, ki se nanaša na določeno ali določljivo fizično osebo („posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki“); določljiva oseba je tista, ki se jo lahko neposredno ali posredno identificira, predvsem s sklicevanjem na identifikacijsko številko ali na enega ali več dejavnikov, ki so značilni za njeno fizično, fiziološko, duševno, ekonomsko, kulturno ali socialno identiteto; |
| --- | --- |

(a)

„osebni podatek“ pomeni katero koli informacijo, ki se nanaša na določeno ali določljivo fizično osebo („posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki“); določljiva oseba je tista, ki se jo lahko neposredno ali posredno identificira, predvsem s sklicevanjem na identifikacijsko številko ali na enega ali več dejavnikov, ki so značilni za njeno fizično, fiziološko, duševno, ekonomsko, kulturno ali socialno identiteto;

| (b) | „obdelava osebnih podatkov“ in „obdelava“ pomeni kakršen koli postopek ali niz postopkov, ki se izvajajo v zvezi z osebnimi podatki z avtomatskimi sredstvi ali brez njih, kakršno je zbiranje, beleženje, urejanje, shranjevanje, prilagajanje ali predelava, iskanje, vpogled, uporaba, razkritje s posredovanjem, širjenje ali drugačno omogočanje dostopa, prilagajanje ali kombiniranje, blokiranje, izbris ali uničenje; |
| --- | --- |

(b)

„obdelava osebnih podatkov“ in „obdelava“ pomeni kakršen koli postopek ali niz postopkov, ki se izvajajo v zvezi z osebnimi podatki z avtomatskimi sredstvi ali brez njih, kakršno je zbiranje, beleženje, urejanje, shranjevanje, prilagajanje ali predelava, iskanje, vpogled, uporaba, razkritje s posredovanjem, širjenje ali drugačno omogočanje dostopa, prilagajanje ali kombiniranje, blokiranje, izbris ali uničenje;

| (c) | „blokiranje“ pomeni označevanje shranjenih osebnih podatkov zaradi omejevanja njihove obdelave v prihodnosti; |
| --- | --- |

(c)

„blokiranje“ pomeni označevanje shranjenih osebnih podatkov zaradi omejevanja njihove obdelave v prihodnosti;

| (d) | „zbirka osebnih podatkov“ in „zbirka“ pomeni vsak strukturiran niz osebnih podatkov, ki je dostopen v skladu s posebnimi merili, naj bo centraliziran, decentraliziran ali razpršen na funkcionalni ali geografski podlagi; |
| --- | --- |

(d)

„zbirka osebnih podatkov“ in „zbirka“ pomeni vsak strukturiran niz osebnih podatkov, ki je dostopen v skladu s posebnimi merili, naj bo centraliziran, decentraliziran ali razpršen na funkcionalni ali geografski podlagi;

| (e) | „obdelovalec“ pomeni katero koli telo, ki obdeluje osebne podatke v imenu upravljavca; |
| --- | --- |

(e)

„obdelovalec“ pomeni katero koli telo, ki obdeluje osebne podatke v imenu upravljavca;

| (f) | „prejemnik“ pomeni katero koli telo, ki so mu bili podatki razkriti; |
| --- | --- |

(f)

„prejemnik“ pomeni katero koli telo, ki so mu bili podatki razkriti;

| (g) | „privolitev posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki“ pomeni vsako prostovoljno dano posebno in ozaveščeno izjavo volje, s katero posameznik, na katerega se osebni podatki nanašajo, izrazi soglasje k obdelavi z njim povezanih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(g)

„privolitev posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki“ pomeni vsako prostovoljno dano posebno in ozaveščeno izjavo volje, s katero posameznik, na katerega se osebni podatki nanašajo, izrazi soglasje k obdelavi z njim povezanih osebnih podatkov;

| (h) | „pristojni organi“ pomenijo agencije ali telesa, ustanovljene na podlagi pravnih aktov Sveta v skladu z naslovom VI Pogodbe o Evropski uniji, ter policijske, carinske, pravosodne in druge pristojne organe držav članic, ki so po zakonodaji države pooblaščeni za obdelavo osebnih podatkov v okviru področja uporabe tega okvirnega sklepa; |
| --- | --- |

(h)

„pristojni organi“ pomenijo agencije ali telesa, ustanovljene na podlagi pravnih aktov Sveta v skladu z naslovom VI Pogodbe o Evropski uniji, ter policijske, carinske, pravosodne in druge pristojne organe držav članic, ki so po zakonodaji države pooblaščeni za obdelavo osebnih podatkov v okviru področja uporabe tega okvirnega sklepa;

| (i) | „upravljavec“ pomeni fizično ali pravno osebo, javni organ, agencijo ali katero koli drugo telo, ki sam ali skupaj z drugimi določa namene in sredstva obdelave osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(i)

„upravljavec“ pomeni fizično ali pravno osebo, javni organ, agencijo ali katero koli drugo telo, ki sam ali skupaj z drugimi določa namene in sredstva obdelave osebnih podatkov;

| (j) | „napotitev“ pomeni označevanje shranjenih osebnih podatkov brez omejevanja njihove obdelave v prihodnosti; |
| --- | --- |

(j)

„napotitev“ pomeni označevanje shranjenih osebnih podatkov brez omejevanja njihove obdelave v prihodnosti;

| (k) | „anonimizirati“ pomeni spremeniti osebne podatke na način, da podrobnosti o osebnih in materialnih okoliščinah ni mogoče več pripisati določenemu ali določljivi fizični osebi, oziroma je to mogoče le z nesorazmerno količino vloženega časa, stroškov in truda. |
| --- | --- |

(k)

„anonimizirati“ pomeni spremeniti osebne podatke na način, da podrobnosti o osebnih in materialnih okoliščinah ni mogoče več pripisati določenemu ali določljivi fizični osebi, oziroma je to mogoče le z nesorazmerno količino vloženega časa, stroškov in truda.

Člen 3

Načela zakonitosti, sorazmernosti in namena

1.   Pristojni organi lahko osebne podatke zbirajo le za posebne, jasno določene in zakonite namene v okviru svojih nalog, in jih lahko obdelujejo le za namen, za katerega so bili ti osebni podatki zbrani. Obdelava podatkov je zakonita in primerna, ustrezna in ne preobsežna v zvezi z nameni, za katere so bili zbrani.

2.   Nadaljnja obdelava za drug namen je dovoljena, če:

| (a) | ni nezdružljiva z nameni, za katere so bili podatki zbrani, |
| --- | --- |

(a)

ni nezdružljiva z nameni, za katere so bili podatki zbrani,

| (b) | so pristojni organi pooblaščeni za zbiranje takšnih podatkov za takšen drug namen v skladu s z veljavnimi pravnimi predpisi, ter |
| --- | --- |

(b)

so pristojni organi pooblaščeni za zbiranje takšnih podatkov za takšen drug namen v skladu s z veljavnimi pravnimi predpisi, ter

| (c) | je obdelava potrebna in sorazmerna za takšen drug namen. |
| --- | --- |

(c)

je obdelava potrebna in sorazmerna za takšen drug namen.

Pristojni organi lahko posredovane podatke naprej obdelujejo za zgodovinske, statistične ali znanstvene namene, če države članice poskrbijo za ustrezne zaščitne ukrepe, kot je zagotovitev anonimnosti podatkov.

Člen 4

Popravljanje, izbris in blokiranje

1.   Če so osebni podatki netočni, se popravijo in, če je to možno in potrebno, dopolnijo ali posodobijo.

2.   Osebni podatki se izbrišejo ali anonimizirajo, ko niso več potrebni za namene, za katere so bili zakonito zbrani ali za katere se zakonito nadalje obdelujejo. Ta določba se ne nanaša na arhiviranje navedenih podatkov v posebnem nizu podatkov za ustrezno obdobje v skladu z nacionalno zakonodajo.

3.   Osebni podatki se ne izbrišejo, temveč se blokirajo, če obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da bi izbris lahko vplival na legitimne interese posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Blokirani podatki se obdelujejo le za namen, ki je preprečil njihov izbris.

4.   Če se osebni podatki nahajajo v sodni odločbi ali sodnem spisu, povezanem z izdajo sodne odločbe, se popravljanje, izbris ali blokiranje izvaja v skladu z nacionalnimi predpisi o sodnih postopkih.

Člen 5

Določitev rokov za izbris in preverjanje

Določijo se ustrezni roki za izbris osebnih podatkov ali za občasno preverjanje potreb shranjevanja podatkov. Spoštovanje teh rokov se zagotovi s postopkovnimi ukrepi.

Člen 6

Obdelava posebnih vrst podatkov

Obdelava osebnih podatkov, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politična prepričanja, verska ali filozofska prepričanja, pripadnost sindikatu, ter podatkov o zdravstvenem stanju ali spolnem življenju je dovoljena samo, če je to nujno potrebno in če so v nacionalni zakonodaji zagotovljeni ustrezni zaščitni ukrepi.

Člen 7

Avtomatizirane posamezne odločitve

Odločitev, ki ima škodljive pravne učinke za posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, ali ki nanj znatno vpliva in temelji zgolj na avtomatski obdelavi podatkov za namene ocene posameznih osebnih vidikov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, je dovoljena le, če tako določa zakon, ki opredeljuje ukrepe za varovanje legitimnih interesov posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo.

Člen 8

Preverjanje kakovosti podatkov, ki se posredujejo oziroma do katerih se omogoči dostop

1.   Pristojni organi sprejmejo vse primerne ukrepe, da se prepreči posredovanje in dostop do netočnih in nepopolnih osebnih podatkov ali osebnih podatkov, ki niso bili posodobljeni. V ta namen pristojni organi pred posredovanjem osebnih podatkov ali omogočanjem dostopa do njih preverijo, če je to izvedljivo, njihovo kakovost. Pri vsakem posredovanju podatkov se dodajo, če je to mogoče, razpoložljive informacije, ki državi članici prejemnici omogočajo oceno stopnje točnosti, popolnosti, posodobljenosti in zanesljivosti. Če so bili osebni podatki posredovani brez zahteve, organ, ki jih prejme, nemudoma preveri, ali so ti podatki potrebni za namene, za katere so bili posredovani.

2.   Če so bili posredovani netočni podatki ali da so bili podatki posredovani nezakonito, je to treba nemudoma sporočiti prejemniku. Podatke je treba v skladu s členom 4 nemudoma popraviti, izbrisati ali blokirati.

Člen 9

Roki

1.   Pri posredovanju podatkov ali omogočanju dostopa do podatkov lahko organ, ki posreduje podatke skladno z nacionalno zakonodajo in v skladu s členoma 4 in 5 navede roke za hrambo podatkov, po preteku katerih mora prejemnik izbrisati ali blokirati podatke oziroma preveriti, če so ti še potrebni. Ta obveznost se ne uporablja, če so podatki ob izteku teh rokov potrebni za tekoče preiskave, pregon kaznivih dejanj ali izvrševanje kazenskih sankcij.

2.   Če organ, ki posreduje podatke, ni navedel roka v skladu z odstavkom 1, se v skladu s členoma 4 in 5 uporabijo roki za hranjenje podatkov, določeni v nacionalni zakonodaji države članice, ki prejme podatke.

Člen 10

Prijavljanje in dokumentiranje

1.   Vsako posredovanje osebnih podatkov se zaradi preverjanja zakonitosti obdelave podatkov, notranjega spremljanja ter zagotavljanja neoporečnosti in varstva podatkov prijavi in dokumentira.

2.   Prijave ali dokumentiranje iz odstavka 1 se na zahtevo sporočijo pristojnemu nadzornemu organu, ki opravi nadzor varstva podatkov. Pristojen nadzorni organ uporabi te informacije le za nadzor varstva podatkov, za zagotavljanje pravilne obdelave podatkov ter njihove neoporečnosti in varnosti.

Člen 11

Obdelava osebnih podatkov, ki jih je posredovala druga država članica oziroma do katerih je omogočila dostop

Osebni podatki, ki jih je posredoval pristojni organ druge države članice oziroma do katerih je omogočil dostop v skladu z zahtevami iz člena 3(2), se lahko nadalje obdelujejo le za naslednje namene, ki se razlikujejo od namenov, za katere so bili posredovani ali je bil do njih omogočen dostop:

| (a) | preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanje kazni, ki niso tiste, za katere so bili podatki posredovani ali je bil do njih omogočen dostop; |
| --- | --- |

(a)

preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanje kazni, ki niso tiste, za katere so bili podatki posredovani ali je bil do njih omogočen dostop;

| (b) | druge sodne in upravne postopke, ki so neposredno povezani s preprečevanjem, preiskovanjem, odkrivanjem ali pregonom kaznivih dejanj ali izvrševanjem kazni; |
| --- | --- |

(b)

druge sodne in upravne postopke, ki so neposredno povezani s preprečevanjem, preiskovanjem, odkrivanjem ali pregonom kaznivih dejanj ali izvrševanjem kazni;

| (c) | preprečevanje neposredne in resne ogroženosti javne varnosti; ali |
| --- | --- |

(c)

preprečevanje neposredne in resne ogroženosti javne varnosti; ali

| (d) | vse druge namene, vendar le s predhodnim soglasjem države članice, ki je posredovala podatke, ali privolitvijo posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, v skladu z nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(d)

vse druge namene, vendar le s predhodnim soglasjem države članice, ki je posredovala podatke, ali privolitvijo posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, v skladu z nacionalno zakonodajo.

Pristojni organi lahko posredovane podatke naprej uporabijo za zgodovinske, statistične ali znanstvene namene, če države članice poskrbijo za ustrezne zaščitne ukrepe, kot je na primer anonimizacija anonimnosti podatkov.

Člen 12

Upoštevanje nacionalnih omejitev glede obdelave

1.   Če v skladu z zakonodajo države članice, ki posreduje podatke, v posebnih okoliščinah veljajo omejitve obdelave pri izmenjavi podatkov med pristojnimi organi v tej državi članici, organ, ki posreduje podatke, obvesti prejemnika o teh omejitvah. Prejemnik zagotovi, da se upoštevajo te omejitve obdelave.

2.   Države članice pri uporabi odstavka 1 ne uporabljajo omejitev za prenos podatkov drugim državam članicam ali agencijam ali telesom, ustanovljenim v skladu z naslovom VI Pogodbe o Evropski uniji, razen tistih, ki se uporabljajo za podobne nacionalne prenose podatkov.

Člen 13

Prenos pristojnim organom v tretjih državah ali mednarodnim organom

1.   Države članice zagotovijo, da se lahko podatki, ki jih je posredoval pristojni organ druge države članice, ali podatki, do katerih je omogočil dostop, posredujejo tretjim državam ali mednarodnim telesom, samo če

| (a) | je to potrebno zaradi preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazni; |
| --- | --- |

(a)

je to potrebno zaradi preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazni;

| (b) | je organ tretje države ali mednarodno telo, ki prejme podatke, pristojen za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanje kazni; |
| --- | --- |

(b)

je organ tretje države ali mednarodno telo, ki prejme podatke, pristojen za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanje kazni;

| (c) | je država članica, ki je posredovala podatke, dala soglasje za prenos v skladu s svojo nacionalno zakonodajo in |
| --- | --- |

(c)

je država članica, ki je posredovala podatke, dala soglasje za prenos v skladu s svojo nacionalno zakonodajo in

| (d) | zadevna tretja država ali mednarodno telo zagotovi ustrezno raven varstva podatkov pri predvideni obdelavi podatkov. |
| --- | --- |

(d)

zadevna tretja država ali mednarodno telo zagotovi ustrezno raven varstva podatkov pri predvideni obdelavi podatkov.

2.   Prenos brez predhodnega soglasja je v skladu z odstavkom 1(c) je dovoljen le v primeru, če je prenos podatkov bistvenega pomena za preprečitev neposredne in resne ogroženosti javne varnosti države članice ali tretje države ali bistvene interese države članice in če ni mogoče pravočasno zagotoviti predhodnega soglasja. O tem se nemudoma obvesti organ, pristojen za izdajo soglasja.

3.   Z odstopanjem od odstavka 1(d), so lahko osebni podatki posredovani, če

| (a) | to določa nacionalna zakonodaja države članice, ki posreduje podatke, zaradi:






  (i) | posebnih legitimnih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali |
| --- | --- | --- |

(a)

to določa nacionalna zakonodaja države članice, ki posreduje podatke, zaradi:

(i)

posebnih legitimnih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali

| (ii) | legitimnih prevladujočih interesov, še zlasti pomembnih javnih interesov ali |
| --- | --- |

(ii)

legitimnih prevladujočih interesov, še zlasti pomembnih javnih interesov ali

| (b) | tretja država ali mednarodno telo, ki prejme podatke, zagotovi ustrezne varnostne ukrepe, ki jih zadevna država članica v skladu s svojo nacionalno zakonodajo oceni kot primerne. |
| --- | --- |

(b)

tretja država ali mednarodno telo, ki prejme podatke, zagotovi ustrezne varnostne ukrepe, ki jih zadevna država članica v skladu s svojo nacionalno zakonodajo oceni kot primerne.

4.   Ustreznost ravni varstva iz odstavka 1(d) se oceni glede na vse okoliščine v zvezi s postopkom prenosa podatkov ali niza takšnih postopkov. Posebna pozornost se nameni vrsti podatkov, namenu in trajanju predlaganega postopka ali postopkov obdelave, državi izvora ter državi ali mednarodnemu telesu, ki je končna prejemnica podatkov, splošni in sektorski pravni ureditvi, ki velja v zadevni tretji državi ali za mednarodno telo, ter strokovnim predpisom in varnostnim ukrepom, ki se uporabljajo.

Člen 14

Posredovanje zasebnim strankam v državah članicah

1.   Države članice zagotovijo, da so osebni podatki, ki jih je posredoval ali dal na voljo pristojni organ druge države članice, posredovani zasebnim strankam le, če:

| (a) | pristojni organ države članice, ki je posredovala podatke, da soglasje za prenos v skladu z nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

(a)

pristojni organ države članice, ki je posredovala podatke, da soglasje za prenos v skladu z nacionalno zakonodajo;

| (b) | ni posebnih zakonitih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ki bi preprečevali posredovanje in |
| --- | --- |

(b)

ni posebnih zakonitih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ki bi preprečevali posredovanje in

| (c) | v posebnih primerih, če je prenos bistvenega pomena za pristojni organ, ki posreduje podatke zasebni stranki, zaradi:






  (i) | izvajanja naloge, ki mu je bila zakonito dodeljena; |
| --- | --- | --- |

(c)

v posebnih primerih, če je prenos bistvenega pomena za pristojni organ, ki posreduje podatke zasebni stranki, zaradi:

(i)

izvajanja naloge, ki mu je bila zakonito dodeljena;

| (ii) | preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazni; |
| --- | --- |

(ii)

preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazni;

| (iii) | preprečevanja neposredne in resne ogroženosti javne varnosti ali |
| --- | --- |

(iii)

preprečevanja neposredne in resne ogroženosti javne varnosti ali

| (iv) | preprečevanja resnih kršitev pravic posameznikov. |
| --- | --- |

(iv)

preprečevanja resnih kršitev pravic posameznikov.

2.   Pristojni organ, ki posreduje podatke zasebni stranki, slednjo obvesti o izključnih namenih, za katere se lahko uporabljajo podatki.

Člen 15

Informacije na zahtevo pristojnega organa

Prejemnik na zahtevo obvesti pristojni organ, ki je posredoval osebne podatke oziroma do njih omogočil dostop, o njihovi obdelavi.

Člen 16

Obveščanje posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki

1.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, v skladu z nacionalno zakonodajo obvestijo o zbiranju ali obdelavi osebnih podatkov.

2.   Če so bili osebni podatki posredovani ali je bil do njih omogočen dostop med državami članicami, lahko posamezna država članica v skladu z določbami nacionalne zakonodaje iz odstavka 1 drugo državo članico prosi, da posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, ne obvesti. V takšnem primeru slednja država članica posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, ne obvesti brez predhodnega soglasja druge države članice.

Člen 17

Pravica dostopa

1.   Vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico, da na zahteve, podane v razumnih časovnih razmikih, prejme brez omejitev, večjih zamud ali stroškov:

| (a) | vsaj potrditev od upravljavca ali nacionalnega nadzornega organa, ali so bili podatki v zvezi z njim posredovani oziroma je bil do njih omogočen dostop, ter informacije o prejemnikih ali kategorijah prejemnikov, ki so jim bili podatki razkriti, in poročilo o podatkih, ki so v obdelavi, ali |
| --- | --- |

(a)

vsaj potrditev od upravljavca ali nacionalnega nadzornega organa, ali so bili podatki v zvezi z njim posredovani oziroma je bil do njih omogočen dostop, ter informacije o prejemnikih ali kategorijah prejemnikov, ki so jim bili podatki razkriti, in poročilo o podatkih, ki so v obdelavi, ali

| (b) | vsaj potrditev nacionalnega nadzornega organa, da so bila izvedena vsa potrebna preverjanja. |
| --- | --- |

(b)

vsaj potrditev nacionalnega nadzornega organa, da so bila izvedena vsa potrebna preverjanja.

2.   Države članice lahko na podlagi odstavka 1(a) sprejmejo zakonodajne ukrepe za omejitev dostopa do informacij, če je takšna omejitev, ki mora upoštevati legitimne interese zadevne osebe, nujna in sorazmerna za:

| (a) | preprečitev oviranja uradnih in zakonitih preiskav, poizvedb ali postopkov; |
| --- | --- |

(a)

preprečitev oviranja uradnih in zakonitih preiskav, poizvedb ali postopkov;

| (b) | izogibanje temu, da se vpliva na preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanje kazni; |
| --- | --- |

(b)

izogibanje temu, da se vpliva na preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanje kazni;

| (c) | zaščito javne varnosti; |
| --- | --- |

(c)

zaščito javne varnosti;

| (d) | zaščito nacionalne varnosti; |
| --- | --- |

(d)

zaščito nacionalne varnosti;

| (e) | varstvo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali pravic in svoboščin drugih. |
| --- | --- |

(e)

varstvo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali pravic in svoboščin drugih.

3.   Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, je o zavrnitvi ali omejitvi dostopa pisno obveščen. Hkrati se zadevni osebi sporočijo dejanski ali pravni razlogi, na katerih temelji odločitev. To sporočilo se lahko opusti, če obstaja razlog na podlagi odstavka 2 (a) do (e). V vseh teh primerih se posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, seznani z možnostjo pritožbe pri pristojnem nacionalnem nadzornem organu, sodnemu organu ali na sodišču.

Člen 18

Pravica do popravka, izbrisa ali blokiranja

1.   Posameznik, na katerega se osebni podatki nanašajo, ima pravico pričakovati, da upravljavec v skladu s členi 4, 8 in 9 izpolnjuje svoje dolžnosti glede popravka, izbrisa ali blokiranja osebnih podatkov, ki izhajajo iz tega okvirnega sklepa. Države članice določijo, ali lahko posameznik, na katerega se osebni podatki nanašajo, uveljavlja to pravico neposredno pri upravljavcu ali s posredovanjem pristojnega nacionalnega nadzornega organa. Če upravljavec zavrne popravek, izbris ali blokiranje, mora posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o tem pisno obvestiti in mu posredovati informacije o možnostih za vložitev pritožbe ali pravnem sredstvu, ki jih zagotavlja nacionalna zakonodaja. Po obravnavi pritožbe ali pravnega sredstva se posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvesti o tem, ali je upravljavec ravnal pravilno ali ne. Države članice lahko tudi določijo, da posameznika, na katerega se nanašajo podatki, pristojni nacionalni organ obvesti o tem, da je izvedel preverjanje.

2.   Če posameznik, na katerega se osebni podatki nanašajo, izpodbija točnost nekega podatka in če ni mogoče preveriti, ali je podatek točen ali ne, se lahko ta podatek označi z navedbo.

Člen 19

Pravica do odškodnine

1.   Vsak posameznik, ki je utrpel škodo zaradi nezakonitega postopka obdelave ali katerega koli dejanja, ki je nezdružljivo z nacionalnimi določbami, sprejetimi v skladu s tem okvirnim sklepom, ima pravico od upravljavca ali drugega organa, pristojnega v skladu z nacionalno zakonodajo, dobiti odškodnino za nastalo škodo.

2.   Če je pristojni organ države članice posredoval osebne podatke, se prejemnik v okviru svoje odgovornosti do oškodovanca v skladu z notranjo zakonodajo ne more sklicevati na to, da so bili posredovani podatki netočni. Če prejemnik plača odškodnino za škodo, nastalo zaradi uporabe nepravilno posredovanih podatkov, pristojni organ, ki podatke posreduje, prejemniku povrne znesek izplačane odškodnine, ob upoštevanju vseh morebitnih napak s strani prejemnika.

Člen 20

Pravna sredstva

Brez poseganja v upravna sredstva pred predložitvijo zadeve sodnemu organu ima posameznik, na katerega se osebni podatki nanašajo, v primeru kršitve pravic, zagotovljenih z nacionalno zakonodajo, pravico do sodnega varstva.

Člen 21

Zaupnost obdelave

1.   Vsaka oseba, ki ima dostop do osebnih podatkov, ki sodijo v področje uporabe tega okvirnega sklepa, lahko te podatke obdeluje samo, če je član pristojnega organa ali deluje po njegovih navodilih, razen, če zakon določa drugače.

2.   Osebe, ki delajo za pristojni organ države članice, obvezujejo predpisi o varstvu podatkov, ki veljajo za zadevni pristojni organ.

Člen 22

Varnost obdelave

1.   Države članice določijo, da morajo pristojni organi izvajati ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za zaščito osebnih podatkov pred slučajnim ali nezakonitim uničenjem ali slučajno izgubo, predelavo, nepooblaščenim razkritjem ali dostopom, predvsem kadar obdelava vključuje pošiljanje podatkov po omrežju ali omogočanje neposrednega avtomatskega dostopa, ter proti vsem drugim nezakonitim oblikam obdelave, zlasti ob upoštevanju tveganj, ki jih predstavljata obdelava in narava podatkov, ki jih je treba varovati. Takšni ukrepi ob upoštevanju doseženega stanja v razvoju tehnologije in stroškov za njihovo izvajanje zagotavljajo raven varnosti, ustrezno tveganju zaradi obdelave in narave podatkov, ki jih je treba varovati.

2.   V zvezi z avtomatsko obdelavo podatkov vsaka država članica uveljavi ukrepe, katerih namen je:

| (a) | nepooblaščenim osebam onemogočiti dostop do opreme za obdelavo podatkov, ki se uporablja za obdelavo osebnih podatkov (nadzor dostopa do opreme); |
| --- | --- |

(a)

nepooblaščenim osebam onemogočiti dostop do opreme za obdelavo podatkov, ki se uporablja za obdelavo osebnih podatkov (nadzor dostopa do opreme);

| (b) | preprečiti nepooblaščeno branje, prepisovanje, spreminjanje ali odnašanje nosilcev podatkov (nadzor nosilcev podatkov); |
| --- | --- |

(b)

preprečiti nepooblaščeno branje, prepisovanje, spreminjanje ali odnašanje nosilcev podatkov (nadzor nosilcev podatkov);

| (c) | preprečiti nepooblaščeno vnašanje podatkov v podatkovne zbirke in nepooblaščeno pregledovanje, spreminjanje ali brisanje shranjenih osebnih podatkov (nadzor shranjevanja); |
| --- | --- |

(c)

preprečiti nepooblaščeno vnašanje podatkov v podatkovne zbirke in nepooblaščeno pregledovanje, spreminjanje ali brisanje shranjenih osebnih podatkov (nadzor shranjevanja);

| (d) | preprečiti uporabo sistemov za avtomatsko obdelavo podatkov nepooblaščenih oseb, ki uporabljajo opremo za sporočanje podatkov (nadzor uporabnikov); |
| --- | --- |

(d)

preprečiti uporabo sistemov za avtomatsko obdelavo podatkov nepooblaščenih oseb, ki uporabljajo opremo za sporočanje podatkov (nadzor uporabnikov);

| (e) | zagotoviti, da imajo osebe, pooblaščene za uporabo avtomatskega sistema obdelave podatkov, le dostop do podatkov, ki jih zajema njihovo pooblastilo za dostop (nadzor dostopa do podatkov); |
| --- | --- |

(e)

zagotoviti, da imajo osebe, pooblaščene za uporabo avtomatskega sistema obdelave podatkov, le dostop do podatkov, ki jih zajema njihovo pooblastilo za dostop (nadzor dostopa do podatkov);

| (f) | zagotoviti možnost preverjanja in ugotavljanja, katerim organom so osebni podatki bili ali bi lahko bili poslani oziroma jim je bil ali bi jim lahko bil omogočen dostop do njih prek opreme za prenos podatkov (nadzor prenosa); |
| --- | --- |

(f)

zagotoviti možnost preverjanja in ugotavljanja, katerim organom so osebni podatki bili ali bi lahko bili poslani oziroma jim je bil ali bi jim lahko bil omogočen dostop do njih prek opreme za prenos podatkov (nadzor prenosa);

| (g) | zagotoviti, da se lahko naknadno preveri in ugotovi, kateri osebni podatki so bili vneseni v sisteme za avtomatsko obdelavo podatkov ter kdaj in kdo jih je vnesel (nadzor vnosa); |
| --- | --- |

(g)

zagotoviti, da se lahko naknadno preveri in ugotovi, kateri osebni podatki so bili vneseni v sisteme za avtomatsko obdelavo podatkov ter kdaj in kdo jih je vnesel (nadzor vnosa);

| (h) | preprečiti nepooblaščeno branje, prepisovanje, spreminjanje ali izbris osebnih podatkov med pošiljanjem osebnih podatkov ali med premeščanjem nosilcev podatkov (nadzor premeščanja); |
| --- | --- |

(h)

preprečiti nepooblaščeno branje, prepisovanje, spreminjanje ali izbris osebnih podatkov med pošiljanjem osebnih podatkov ali med premeščanjem nosilcev podatkov (nadzor premeščanja);

| (i) | zagotoviti, da se lahko nameščeni sistemi v primeru prekinitve ponovno vzpostavijo (obnova); |
| --- | --- |

(i)

zagotoviti, da se lahko nameščeni sistemi v primeru prekinitve ponovno vzpostavijo (obnova);

| (j) | zagotoviti, da funkcije sistema delujejo, da se pojavljanje napak v funkcijah sporoči (zanesljivost) in da shranjeni podatki ne morejo postati neuporabni zaradi okvare sistema (neoporečnost). |
| --- | --- |

(j)

zagotoviti, da funkcije sistema delujejo, da se pojavljanje napak v funkcijah sporoči (zanesljivost) in da shranjeni podatki ne morejo postati neuporabni zaradi okvare sistema (neoporečnost).

3.   Države članice določijo, da je lahko za obdelovalca imenovana le oseba, ki zagotovi, da bo izvajala potrebne tehnične in organizacijske ukrepe iz odstavka 1 in upoštevala navodila iz člena 21. Pristojni organ nadzoruje obdelovalca v tem pogledu.

4.   Obdelovalec lahko osebne podatke obdeluje le na podlagi pravnega predpisa ali pisne pogodbe.

Člen 23

Predhodno posvetovanje

Države članice pred obdelavo osebnih podatkov, ki bodo del nove zbirke podatkov ali novega postopka, zagotovijo posvetovanje s pristojnim nacionalnim nadzornim organom, če:

| (a) | bodo obdelane posebne vrste podatkov iz člena 6 ali |
| --- | --- |

(a)

bodo obdelane posebne vrste podatkov iz člena 6 ali

| (b) | vrsta obdelave, predvsem zaradi novih tehnologij, mehanizmov ali postopkov, drugače vključuje posebna tveganja za temeljne pravice in svoboščine ter zlasti za zasebnost posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo. |
| --- | --- |

(b)

vrsta obdelave, predvsem zaradi novih tehnologij, mehanizmov ali postopkov, drugače vključuje posebna tveganja za temeljne pravice in svoboščine ter zlasti za zasebnost posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo.

Člen 24

Kazni

Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev popolne izvedbe določb tega okvirnega sklepa in predvsem določijo učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni, ki se naložijo ob kršitvi določb, sprejetih v skladu s tem okvirnim sklepom.

Člen 25

Nacionalni nadzorni organi

1.   Vsaka država članica na svojem ozemlju določi javni organ ali več javnih organov, odgovornih za svetovanje in spremljanje uporabe predpisov, ki so jih sprejele države članice na podlagi tega okvirnega sklepa. Ti organi pri izvajanju nalog, ki so jim zaupane, delujejo popolnoma neodvisno.

2.   Vsakemu organu se podelijo predvsem:

| (a) | preiskovalna pooblastila, kot so pooblastila za dostop do podatkov, ki sestavljajo vsebino postopkov obdelave, in pooblastila za zbiranje vseh informacij, ki so potrebne za izvajanje njegovih nadzornih nalog; |
| --- | --- |

(a)

preiskovalna pooblastila, kot so pooblastila za dostop do podatkov, ki sestavljajo vsebino postopkov obdelave, in pooblastila za zbiranje vseh informacij, ki so potrebne za izvajanje njegovih nadzornih nalog;

| (b) | učinkovita pooblastila za posredovanje, kot je na primer dajanje mnenj pred izvajanjem postopkov obdelave, in zagotavljanje ustrezne objave takšnih mnenj, odrejanje blokiranja, izbrisa ali uničenja podatkov, izrek začasne ali dokončne prepovedi obdelave, opozarjanje ali opominjanje upravljavca, ali predložitev zadeve nacionalnim parlamentom ali drugim političnim institucijam; |
| --- | --- |

(b)

učinkovita pooblastila za posredovanje, kot je na primer dajanje mnenj pred izvajanjem postopkov obdelave, in zagotavljanje ustrezne objave takšnih mnenj, odrejanje blokiranja, izbrisa ali uničenja podatkov, izrek začasne ali dokončne prepovedi obdelave, opozarjanje ali opominjanje upravljavca, ali predložitev zadeve nacionalnim parlamentom ali drugim političnim institucijam;

| (c) | pooblastila za sodelovanje v sodnih postopkih, kadar so kršene nacionalne določbe, sprejete na podlagi tega okvirnega sklepa, ali za seznanitev pravosodnih organov s temi kršitvami. Zoper odločitve nadzornega organa se je mogoče pritožiti na sodiščih. |
| --- | --- |

(c)

pooblastila za sodelovanje v sodnih postopkih, kadar so kršene nacionalne določbe, sprejete na podlagi tega okvirnega sklepa, ali za seznanitev pravosodnih organov s temi kršitvami. Zoper odločitve nadzornega organa se je mogoče pritožiti na sodiščih.

3.   Vsak nadzorni organ obravnava zahtevke, ki jih vloži katera koli oseba v zvezi z varstvom njenih pravic in svoboščin, povezanim z obdelavo osebnih podatkov. Zadevna oseba je obveščena o odločitvah glede zahtevka.

4.   Države članice določijo, da so člani in uslužbenci nadzornega organa prav tako zavezani k izpolnjevanju predpisov o varstvu podatkov, ki veljajo za zadevni pristojni organ, in da so tudi po končani zaposlitvi zavezani k dolžnosti poklicne molčečnosti glede zaupnih informacij, do katerih imajo dostop.

Člen 26

Razmerje do sporazumov s tretjimi državami

Ta okvirni sklep ne posega v nobeno obveznost in zavezo držav članic ali Unije iz dvostranskih in/ali večstranskih sporazumov s tretjimi državami, obstoječimi ob sprejetju tega okvirnega sklepa.

Pri uporabi teh sporazumov se osebni podatki, ki jih je posredovala druga država članica, posredujejo tretji državi ob upoštevanju, po potrebi, člena 14(1)(c) ali (2).

Člen 27

Vrednotenje

1.   Države članice poročajo Komisiji o nacionalnih ukrepih, ki so jih sprejele za zagotovitev skladnosti s tem okvirnim sklepom, zlasti v zvezi s tistimi določbami, ki morajo biti usklajene že pri zbiranju podatkov do 27. novembra 2013. Komisija pregleda zlasti vplive določb o področju uporabe tega okvirnega sklepa, kakor določa člen 1(2).

2.   V roku enega leta Komisija poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o izidu vrednotenja iz odstavka 1 in svojemu poročilu priloži morebitne ustrezne predloge za spremembo tega okvirnega sklepa.

Člen 28

Razmerje do predhodno sprejetih aktov Unije

Če so bili v aktih, sprejetih v skladu z naslovom VI Pogodbe o Evropski uniji pred dnem začetka veljavnosti tega okvirnega sklepa, ki urejajo izmenjavo osebnih podatkov med državami članicami oziroma dostop določenih organov držav članic do informacijskih sistemov, vzpostavljenih na podlagi Pogodbe o ustanoviti Evropske skupnosti, uvedeni posebni pogoji, pod katerimi lahko država članica prejemnica uporabljate podatke, imajo ti pogoji prednost pred določbami tega okvirnega sklepa o uporabi podatkov, ki jih je sprejela ali do njih omogočila dostop druga država članica.

Člen 29

Izvajanje

1.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za uskladitev z določbami tega okvirnega sklepa pred 27. novembrom 2010.

2.   Do tega datuma države članice pošljejo Generalnemu sekretariatu Sveta in Komisiji besedilo določb, ki prenašajo v nacionalno zakonodajo obveznosti, ki jim jih nalaga ta okvirni sklep, ter obveznosti o določitvi nadzornih organov, navedenih v členu 25. Na podlagi poročila Komisije, ki je oblikovan z uporabo teh informacij, Svet pred 27. novembrom 2011 preveri, v kakšnem obsegu so države članice usklajene z določbami tega okvirnega sklepa.

Člen 30

Začetek veljavnosti

Ta okvirni sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 27. novembra 2008

Za Svet

Predsednica

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  UL C 125 E, 22.5.2008, str. 154.

1

(2)  UL C 198, 12.8.2005, str. 1.

2

(3)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

3

(4)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

4

(5)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

5

(6)  UL L 69, 16.3.2005, str. 67.

6

(7)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

7

(8)  UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

8

(9)  UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

9

(10)  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

10

(11)  UL L 176, 10.7.1999, str. 31.

11

(12)  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

12

(13)  UL L 53, 27.2.2008, str. 50.

13

(14)  UL L 83, 26.3.2008, str. 5.

14

(15)  UL C 303, 14.12.2007, str. 1.

15

---

| 30.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 350/72 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 350/72

---

OKVIRNI SKLEP SVETA 2008/978/PNZ

z dne 18. decembra 2008

o evropskem dokaznem nalogu za namene pridobitve predmetov, dokumentov in podatkov za uporabo v kazenskih postopkih

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 31 in člena 34(2)(b) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska unija si je zastavila cilj ohranjati in razvijati območje svobode, varnosti in pravice. V skladu s sklepi zasedanja Evropskega sveta v Tampereju z dne 15. in 16. oktobra 1999 ter še zlasti s točko 33 teh sklepov bi moralo načelo vzajemnega priznavanja predstavljati temeljni kamen pravosodnega sodelovanja, tako v civilnih kot tudi v kazenskih zadevah znotraj Unije. |
| --- | --- |

(1)

Evropska unija si je zastavila cilj ohranjati in razvijati območje svobode, varnosti in pravice. V skladu s sklepi zasedanja Evropskega sveta v Tampereju z dne 15. in 16. oktobra 1999 ter še zlasti s točko 33 teh sklepov bi moralo načelo vzajemnega priznavanja predstavljati temeljni kamen pravosodnega sodelovanja, tako v civilnih kot tudi v kazenskih zadevah znotraj Unije.

| (2) | Svet je 29. novembra 2000 v skladu s sklepi iz Tampereja sprejel program ukrepov za izvajanje načela vzajemnega priznavanja na področju kazenskih zadev (2). Ta okvirni sklep je nujen, da se lahko izvedeta ukrepa 5 in 6 navedenega programa, ki se nanašata na vzajemno priznavanje sklepov o pridobitvi dokazov. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 29. novembra 2000 v skladu s sklepi iz Tampereja sprejel program ukrepov za izvajanje načela vzajemnega priznavanja na področju kazenskih zadev (2). Ta okvirni sklep je nujen, da se lahko izvedeta ukrepa 5 in 6 navedenega programa, ki se nanašata na vzajemno priznavanje sklepov o pridobitvi dokazov.

| (3) | Točka 3.3.1 Haaškega programa (3), vključena v sklepe Evropskega sveta z dne 4. in 5. novembra 2004, poudarja pomembnost zaključitve celovitega programa ukrepov za izvajanje načela vzajemnega priznavanja v kazenskih zadevah ter poudarja, da je uvedba evropskega dokaznega naloga (EDN) prednostna zadeva. |
| --- | --- |

(3)

Točka 3.3.1 Haaškega programa (3), vključena v sklepe Evropskega sveta z dne 4. in 5. novembra 2004, poudarja pomembnost zaključitve celovitega programa ukrepov za izvajanje načela vzajemnega priznavanja v kazenskih zadevah ter poudarja, da je uvedba evropskega dokaznega naloga (EDN) prednostna zadeva.

| (4) | Okvirni sklep Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (4) je bil prvi konkretni ukrep izvajanja načela vzajemnega priznavanja na področju kazenskega prava. |
| --- | --- |

(4)

Okvirni sklep Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (4) je bil prvi konkretni ukrep izvajanja načela vzajemnega priznavanja na področju kazenskega prava.

| (5) | Okvirni sklep Sveta 2003/577/PNZ z dne 22. julija 2003 o izvrševanju sklepov o zasegu premoženja ali dokazov v Evropski uniji (5) izpostavlja potrebo po takojšnem vzajemnem priznavanju sklepov, da se prepreči uničenje, preoblikovanje, premikanje, prenos ali odstranitev dokazov. Vendar to le delno zajema pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah v zvezi z dokazi, kasnejši prenosi dokazov pa so prepuščeni postopkom medsebojne pomoči. |
| --- | --- |

(5)

Okvirni sklep Sveta 2003/577/PNZ z dne 22. julija 2003 o izvrševanju sklepov o zasegu premoženja ali dokazov v Evropski uniji (5) izpostavlja potrebo po takojšnem vzajemnem priznavanju sklepov, da se prepreči uničenje, preoblikovanje, premikanje, prenos ali odstranitev dokazov. Vendar to le delno zajema pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah v zvezi z dokazi, kasnejši prenosi dokazov pa so prepuščeni postopkom medsebojne pomoči.

| (6) | Zato je treba pravosodno sodelovanje še okrepiti z uporabo načela vzajemnega priznavanja sodnih odločb v obliki EDN za namen pridobitve predmetov, dokumentov in podatkov za uporabo v kazenskih postopkih. |
| --- | --- |

(6)

Zato je treba pravosodno sodelovanje še okrepiti z uporabo načela vzajemnega priznavanja sodnih odločb v obliki EDN za namen pridobitve predmetov, dokumentov in podatkov za uporabo v kazenskih postopkih.

| (7) | EDN se lahko uporablja za pridobitev kakršnih koli predmetov, dokumentov in podatkov za uporabo v kazenskih postopkih, za katere se lahko izda EDN. To lahko na primer zajema tudi predmete, dokumente ali podatke, pridobljene s strani tretjih oseb, iz preiskav prostorov, vključno z zasebnimi prostori osumljenca, pretekle podatke o uporabi kakršnih koli storitev, vključno s finančnimi transakcijami, pretekle zapise izjav, pogovorov in zaslišanj ter druge zapise, vključno z izsledki, pridobljenimi s posebnimi preiskovalnimi tehnikami. |
| --- | --- |

(7)

EDN se lahko uporablja za pridobitev kakršnih koli predmetov, dokumentov in podatkov za uporabo v kazenskih postopkih, za katere se lahko izda EDN. To lahko na primer zajema tudi predmete, dokumente ali podatke, pridobljene s strani tretjih oseb, iz preiskav prostorov, vključno z zasebnimi prostori osumljenca, pretekle podatke o uporabi kakršnih koli storitev, vključno s finančnimi transakcijami, pretekle zapise izjav, pogovorov in zaslišanj ter druge zapise, vključno z izsledki, pridobljenimi s posebnimi preiskovalnimi tehnikami.

| (8) | Načelo vzajemnega priznavanja temelji na visoki stopnji zaupanja med državami članicami. Da bi to zaupanje še spodbudili, bi moral ta okvirni sklep vsebovati pomembne zaščitne ukrepe, ki bodo ščitili temeljne pravice. Zato bi morali biti za odreditev EDN pristojni le sodniki, sodišča, preiskovalni sodniki, javni tožilci in nekateri drugi pravosodni organi, kakor jih v skladu s tem okvirnim sklepom opredelijo države članice. |
| --- | --- |

(8)

Načelo vzajemnega priznavanja temelji na visoki stopnji zaupanja med državami članicami. Da bi to zaupanje še spodbudili, bi moral ta okvirni sklep vsebovati pomembne zaščitne ukrepe, ki bodo ščitili temeljne pravice. Zato bi morali biti za odreditev EDN pristojni le sodniki, sodišča, preiskovalni sodniki, javni tožilci in nekateri drugi pravosodni organi, kakor jih v skladu s tem okvirnim sklepom opredelijo države članice.

| (9) | Ta okvirni sklep se sprejema na podlagi člena 31 Pogodbe in se nanaša na pravosodno sodelovanje v okviru navedene določbe, njegov namen pa je pripomoči k zbiranju dokazov za postopke, iz člena 5 tega okvirnega sklepa. Čeprav imajo organi, ki niso sodniki, sodišča, preiskovalni sodniki in javni tožilci, lahko določeno vlogo pri zbiranju teh dokazov v skladu s členom 2(c)(ii), pa ta okvirni sklep ne zajema policijskega, carinskega, mejnega in upravnega sodelovanja, ki ga urejajo druge določbe Pogodb. |
| --- | --- |

(9)

Ta okvirni sklep se sprejema na podlagi člena 31 Pogodbe in se nanaša na pravosodno sodelovanje v okviru navedene določbe, njegov namen pa je pripomoči k zbiranju dokazov za postopke, iz člena 5 tega okvirnega sklepa. Čeprav imajo organi, ki niso sodniki, sodišča, preiskovalni sodniki in javni tožilci, lahko določeno vlogo pri zbiranju teh dokazov v skladu s členom 2(c)(ii), pa ta okvirni sklep ne zajema policijskega, carinskega, mejnega in upravnega sodelovanja, ki ga urejajo druge določbe Pogodb.

| (10) | Opredelitev izraza „preiskava ali zaseg“ se ne bi smela uporabljati pri uporabi drugih instrumentov, ki se uporabljajo med državami članicami, zlasti Konvencije Sveta Evrope o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah z dne 20. aprila 1959 in instrumentov, ki jo dopolnjujejo. |
| --- | --- |

(10)

Opredelitev izraza „preiskava ali zaseg“ se ne bi smela uporabljati pri uporabi drugih instrumentov, ki se uporabljajo med državami članicami, zlasti Konvencije Sveta Evrope o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah z dne 20. aprila 1959 in instrumentov, ki jo dopolnjujejo.

| (11) | EDN bi se moral izdati samo, če je pridobitev zahtevanih predmetov, dokumentov ali podatkov nujna in sorazmerna za namene zadevnega kazenskega ali drugega postopka. Poleg tega bi se moral EDN izdati samo, če bi bilo mogoče v skladu z nacionalno zakonodajo države izdajateljice pridobiti predmete, dokumente ali podatke v primerljivem primeru. Za upoštevanje teh pogojev bi moral biti odgovoren organ izdajatelj. Razlogi za nepriznanje ali neizvršitev zato ne bi smeli zajemati teh zadev. |
| --- | --- |

(11)

EDN bi se moral izdati samo, če je pridobitev zahtevanih predmetov, dokumentov ali podatkov nujna in sorazmerna za namene zadevnega kazenskega ali drugega postopka. Poleg tega bi se moral EDN izdati samo, če bi bilo mogoče v skladu z nacionalno zakonodajo države izdajateljice pridobiti predmete, dokumente ali podatke v primerljivem primeru. Za upoštevanje teh pogojev bi moral biti odgovoren organ izdajatelj. Razlogi za nepriznanje ali neizvršitev zato ne bi smeli zajemati teh zadev.

| (12) | Za pridobitev zahtevanih predmetov, dokumentov ali podatkov bi moral izvršitveni organ uporabiti kar najmanj vsiljiva sredstva. |
| --- | --- |

(12)

Za pridobitev zahtevanih predmetov, dokumentov ali podatkov bi moral izvršitveni organ uporabiti kar najmanj vsiljiva sredstva.

| (13) | Izvršitveni organ bi moral biti obvezan, da v zvezi s podatki v elektronski obliki, ki se ne nahajajo v državi izvršiteljici, EDN izvrši le v obsegu, kot ga dovoljuje zakonodaja države izvršiteljice. |
| --- | --- |

(13)

Izvršitveni organ bi moral biti obvezan, da v zvezi s podatki v elektronski obliki, ki se ne nahajajo v državi izvršiteljici, EDN izvrši le v obsegu, kot ga dovoljuje zakonodaja države izvršiteljice.

| (14) | Odreditveni organ bi moral imeti možnost – če je v nacionalni zakonodaji države izdajateljice za prenos člena 12 tako določeno – od izvršitvenega organa zahtevati, da le-ta upošteva določene formalnosti in postopke pri pravnih ali upravnih postopkih, ki lahko pripomorejo k sprejemljivosti zahtevanega dokaza v državi izdajateljici, npr. uradno žigosanje dokumenta, prisotnost predstavnika države izdajateljice ali beleženje časa in datumov zaradi vzpostavitve verige dokazov. Te formalnosti in postopki ne bi smeli vključevati prisilnih ukrepov. |
| --- | --- |

(14)

Odreditveni organ bi moral imeti možnost – če je v nacionalni zakonodaji države izdajateljice za prenos člena 12 tako določeno – od izvršitvenega organa zahtevati, da le-ta upošteva določene formalnosti in postopke pri pravnih ali upravnih postopkih, ki lahko pripomorejo k sprejemljivosti zahtevanega dokaza v državi izdajateljici, npr. uradno žigosanje dokumenta, prisotnost predstavnika države izdajateljice ali beleženje časa in datumov zaradi vzpostavitve verige dokazov. Te formalnosti in postopki ne bi smeli vključevati prisilnih ukrepov.

| (15) | Izvršitev EDN bi morala v največjem možnem obsegu potekati v skladu s formalnostmi in postopki, ki jih izrecno navede država izdajateljica, pri tem pa izvršitev ne bi smela posegati v temeljna jamstva nacionalnega prava. |
| --- | --- |

(15)

Izvršitev EDN bi morala v največjem možnem obsegu potekati v skladu s formalnostmi in postopki, ki jih izrecno navede država izdajateljica, pri tem pa izvršitev ne bi smela posegati v temeljna jamstva nacionalnega prava.

| (16) | Da se zagotovi učinkovitost pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, bi bilo treba omejiti možnost zavrnitve priznanja ali izvršitve EDN ter razloge za odlog izvršitve. Zlasti ni dopustna zavrnitev izvršitve EDN za določene kategorije kaznivih dejanj iz razloga, da dejanje, za katero je bil nalog izdan, po nacionalni zakonodaji države izvršiteljice ne predstavlja kaznivega dejanja (dvojna kaznivost). |
| --- | --- |

(16)

Da se zagotovi učinkovitost pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, bi bilo treba omejiti možnost zavrnitve priznanja ali izvršitve EDN ter razloge za odlog izvršitve. Zlasti ni dopustna zavrnitev izvršitve EDN za določene kategorije kaznivih dejanj iz razloga, da dejanje, za katero je bil nalog izdan, po nacionalni zakonodaji države izvršiteljice ne predstavlja kaznivega dejanja (dvojna kaznivost).

| (17) | EDN bi moralo biti mogoče zavrniti, v kolikor bi priznanje ali izvršitev le-tega v državi izvršiteljici pomenila kršitev imunitete ali privilegija v tej državi. Enotna opredelitev imunitete ali privilegija v Evropski uniji ne obstaja, zato je natančna opredelitev teh izrazov prepuščena nacionalni zakonodaji. ki lahko pod te izraze zajame zaščite, ki se uporabljajo za poklice v zdravstvu ali pravni stroki, vendar se ne bi smela razlagati na način, ki bi bil v nasprotju z obveznostjo o ukinitvi nekaterih razlogov za zavrnitev iz člena 7 Akta Sveta z dne 16. oktobra 2001 o pripravi, v skladu s členom 34 Pogodbe o Evropski uniji, Protokola h Konvenciji o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije (6). |
| --- | --- |

(17)

EDN bi moralo biti mogoče zavrniti, v kolikor bi priznanje ali izvršitev le-tega v državi izvršiteljici pomenila kršitev imunitete ali privilegija v tej državi. Enotna opredelitev imunitete ali privilegija v Evropski uniji ne obstaja, zato je natančna opredelitev teh izrazov prepuščena nacionalni zakonodaji. ki lahko pod te izraze zajame zaščite, ki se uporabljajo za poklice v zdravstvu ali pravni stroki, vendar se ne bi smela razlagati na način, ki bi bil v nasprotju z obveznostjo o ukinitvi nekaterih razlogov za zavrnitev iz člena 7 Akta Sveta z dne 16. oktobra 2001 o pripravi, v skladu s členom 34 Pogodbe o Evropski uniji, Protokola h Konvenciji o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije (6).

| (18) | Morala bi obstajati možnost zavrniti priznanje ali izvršitev EDN, kolikor bi izvršitev EDN škodila temeljnim interesom nacionalne varnosti, ogrozila vir informacij ali bi bilo treba uporabiti zaupne informacije v zvezi z določenimi obveščevalnimi dejavnostmi. Vendar pa se ti razlogi za nepriznavanje ali neizvršitev lahko uporabijo le, če se predmeti, dokumenti in podatki iz istih razlogov ne bi smeli uporabiti v primerljivem domačem primeru. |
| --- | --- |

(18)

Morala bi obstajati možnost zavrniti priznanje ali izvršitev EDN, kolikor bi izvršitev EDN škodila temeljnim interesom nacionalne varnosti, ogrozila vir informacij ali bi bilo treba uporabiti zaupne informacije v zvezi z določenimi obveščevalnimi dejavnostmi. Vendar pa se ti razlogi za nepriznavanje ali neizvršitev lahko uporabijo le, če se predmeti, dokumenti in podatki iz istih razlogov ne bi smeli uporabiti v primerljivem domačem primeru.

| (19) | Nekatere določbe iz člena 13(3) v zvezi s členom 13(1)(f)(i) ne posegajo v način in obseg izvajanja ostalih razlogov za zavrnitev iz člena 13(1). |
| --- | --- |

(19)

Nekatere določbe iz člena 13(3) v zvezi s členom 13(1)(f)(i) ne posegajo v način in obseg izvajanja ostalih razlogov za zavrnitev iz člena 13(1).

| (20) | Prav tako je treba določiti roke za zagotavljanje hitrega, učinkovitega in doslednega sodelovanja pri pridobivanju predmetov, dokumentov ali podatkov za uporabo v kazenskih postopkih v vsej Evropski uniji. |
| --- | --- |

(20)

Prav tako je treba določiti roke za zagotavljanje hitrega, učinkovitega in doslednega sodelovanja pri pridobivanju predmetov, dokumentov ali podatkov za uporabo v kazenskih postopkih v vsej Evropski uniji.

| (21) | Vsaka država članica določa v svoji zakonodaji pravna sredstva zoper vsebinske razloge, na katerih temelji odločba za pridobitev dokazov, vključno s tem, ali je odločba nujna in sorazmerna, čeprav se morda ta pravna sredstva razlikujejo med državami članicami in uporabljajo v različnih fazah postopka. |
| --- | --- |

(21)

Vsaka država članica določa v svoji zakonodaji pravna sredstva zoper vsebinske razloge, na katerih temelji odločba za pridobitev dokazov, vključno s tem, ali je odločba nujna in sorazmerna, čeprav se morda ta pravna sredstva razlikujejo med državami članicami in uporabljajo v različnih fazah postopka.

| (22) | Potrebno je razviti mehanizem za oceno učinkovitosti tega okvirnega sklepa. |
| --- | --- |

(22)

Potrebno je razviti mehanizem za oceno učinkovitosti tega okvirnega sklepa.

| (23) | Ker cilja tega okvirnega sklepa, in sicer nadomestitve sistema medsebojne pomoči v kazenskih zadevah za pridobitev predmetov, dokumentov ali podatkov med državami članicami, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, in ker ta cilj, zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa, laže doseže Unija, lahko Svet sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji in člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. V skladu z načelom sorazmernosti iz slednjega člena ta okvirni sklep ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja. |
| --- | --- |

(23)

Ker cilja tega okvirnega sklepa, in sicer nadomestitve sistema medsebojne pomoči v kazenskih zadevah za pridobitev predmetov, dokumentov ali podatkov med državami članicami, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, in ker ta cilj, zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa, laže doseže Unija, lahko Svet sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji in člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. V skladu z načelom sorazmernosti iz slednjega člena ta okvirni sklep ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja.

| (24) | Osebni podatki, obdelani v okviru izvajanja tega okvirnega sklepa, bodo zaščiteni v skladu z ustreznimi instrumenti, vključno z načeli Konvencije Sveta Evrope z dne 28. januarja 1981 o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, pa tudi z dodatnim varstvom, ki ga omogoča ta okvirni sklep in je v skladu s členom 23 Konvencije o medsebojni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije z dne 29. maja 2000 (7). |
| --- | --- |

(24)

Osebni podatki, obdelani v okviru izvajanja tega okvirnega sklepa, bodo zaščiteni v skladu z ustreznimi instrumenti, vključno z načeli Konvencije Sveta Evrope z dne 28. januarja 1981 o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, pa tudi z dodatnim varstvom, ki ga omogoča ta okvirni sklep in je v skladu s členom 23 Konvencije o medsebojni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije z dne 29. maja 2000 (7).

| (25) | EDN bi moral soobstajati z veljavnimi postopki medsebojne pravne pomoči, vendar je treba takšen sočasni obstoj razumeti kot prehoden, dokler ne bodo, v skladu s haaškim programom, tudi vrste zbiranja dokazov, ki niso vključene v področje uporabe tega okvirnega sklepa, urejene z instrumentom vzajemnega priznavanja, ki bo omogočil celovito ureditev vzajemnega priznavanja in nadomestitev postopkov medsebojne pomoči. |
| --- | --- |

(25)

EDN bi moral soobstajati z veljavnimi postopki medsebojne pravne pomoči, vendar je treba takšen sočasni obstoj razumeti kot prehoden, dokler ne bodo, v skladu s haaškim programom, tudi vrste zbiranja dokazov, ki niso vključene v področje uporabe tega okvirnega sklepa, urejene z instrumentom vzajemnega priznavanja, ki bo omogočil celovito ureditev vzajemnega priznavanja in nadomestitev postopkov medsebojne pomoči.

| (26) | Države članice se spodbuja, da vsaka zase in v korist Evropske unije pripravijo tabele, ki bodo v največji možni meri prikazale korelacijo med določbami tega okvirnega sklepa in nacionalnimi izvedbenimi ukrepi in jo posredovale Komisiji skupaj z besedilom določb nacionalne zakonodaje, ki izvajajo ta okvirni sklep. |
| --- | --- |

(26)

Države članice se spodbuja, da vsaka zase in v korist Evropske unije pripravijo tabele, ki bodo v največji možni meri prikazale korelacijo med določbami tega okvirnega sklepa in nacionalnimi izvedbenimi ukrepi in jo posredovale Komisiji skupaj z besedilom določb nacionalne zakonodaje, ki izvajajo ta okvirni sklep.

| (27) | Ta okvirni sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava člen 6 Pogodbe o Evropski uniji in jih izraža Listina o temeljnih pravicah Evropske unije, zlasti poglavje VI. Ničesar v tem okvirnem sklepu se ne sme razlagati kot prepoved zavrnitve izvršitve EDN, kadar na podlagi objektivnih elementov obstajajo razlogi za sum, da je bil EDN izdan z namenom pregona ali kaznovanja osebe zaradi njegovega ali njenega spola, rase ali etničnega izvora, veroizpovedi, spolne usmerjenosti, državljanstva, jezika ali političnega prepričanja ali da bo oseba zaradi katerega od teh razlogov v slabšem položaju. |
| --- | --- |

(27)

Ta okvirni sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava člen 6 Pogodbe o Evropski uniji in jih izraža Listina o temeljnih pravicah Evropske unije, zlasti poglavje VI. Ničesar v tem okvirnem sklepu se ne sme razlagati kot prepoved zavrnitve izvršitve EDN, kadar na podlagi objektivnih elementov obstajajo razlogi za sum, da je bil EDN izdan z namenom pregona ali kaznovanja osebe zaradi njegovega ali njenega spola, rase ali etničnega izvora, veroizpovedi, spolne usmerjenosti, državljanstva, jezika ali političnega prepričanja ali da bo oseba zaradi katerega od teh razlogov v slabšem položaju.

| (28) | Ta okvirni sklep nobeni državi članici ne preprečuje, da bi uporabila svoja ustavna pravila v zvezi z rednim sodnim postopkom, svobodo združevanja, svobodo tiska in svobodo izražanja v drugih medijih. |
| --- | --- |

(28)

Ta okvirni sklep nobeni državi članici ne preprečuje, da bi uporabila svoja ustavna pravila v zvezi z rednim sodnim postopkom, svobodo združevanja, svobodo tiska in svobodo izražanja v drugih medijih.

| (29) | Ta okvirni ukrep ne vpliva na izvrševanje odgovornosti držav članic glede vzdrževanja javnega reda in miru ter varovanja notranje varnosti v skladu s členom 33 Pogodbe – |
| --- | --- |

(29)

Ta okvirni ukrep ne vpliva na izvrševanje odgovornosti držav članic glede vzdrževanja javnega reda in miru ter varovanja notranje varnosti v skladu s členom 33 Pogodbe –

SPREJEL NASLEDNJI OKVIRNI SKLEP:

NASLOV I

EVROPSKI DOKAZNI NALOG (EDN)

Člen 1

Opredelitev EDN in obveznost njegove izvršitve

1.   EDN je sodna odločba, ki jo izda pristojni organ države članice za pridobitev predmetov, dokumentov in podatkov od druge države članice za uporabo v postopkih iz člena 5.

2.   Države članice izvršijo vsak EDN na podlagi načela vzajemnega priznavanja in v skladu z določbami tega okvirnega sklepa.

3.   Ta okvirni sklep ne vpliva na obveznost spoštovati temelje pravice in temeljna pravna načela, določenih v členu 6 Pogodbe nespremenjene ostanejo tudi vse obveznosti pravosodnih organov.

Člen 2

Opredelitve

V tem okvirnem sklepu:

| (a) | „država izdajateljica“ pomeni državo članico, v kateri je bil izdan EDN; |
| --- | --- |

(a)

„država izdajateljica“ pomeni državo članico, v kateri je bil izdan EDN;

| (b) | „država izvršiteljica“ pomeni državo članico, na ozemlju katere se predmeti, dokumenti ali podatki nahajajo ali so – v primeru elektronskih podatkov – neposredno dostopni v okviru zakonodaje države izvršiteljice; |
| --- | --- |

(b)

„država izvršiteljica“ pomeni državo članico, na ozemlju katere se predmeti, dokumenti ali podatki nahajajo ali so – v primeru elektronskih podatkov – neposredno dostopni v okviru zakonodaje države izvršiteljice;

| (c) | „odreditveni organ“ pomeni:






  (i) | sodnika, sodišče, preiskovalnega sodnika, javnega tožilca ali |
| --- | --- | --- |

(c)

„odreditveni organ“ pomeni:

(i)

sodnika, sodišče, preiskovalnega sodnika, javnega tožilca ali

| (ii) | kateri koli drug pravosodni organ, kakor je opredeljen v državi izdajateljici, ki ima v posebnih primerih pristojnosti preiskovalnega organa v kazenskih postopkih in je v skladu z nacionalno zakonodajo pristojen odrediti pridobitev dokazov v čezmejnih primerih; |
| --- | --- |

(ii)

kateri koli drug pravosodni organ, kakor je opredeljen v državi izdajateljici, ki ima v posebnih primerih pristojnosti preiskovalnega organa v kazenskih postopkih in je v skladu z nacionalno zakonodajo pristojen odrediti pridobitev dokazov v čezmejnih primerih;

| (d) | „izvršitveni organ“ pomeni organ, ki je v skladu z nacionalno zakonodajo, ki izvaja ta okvirni sklep, pristojen za priznanje ali izvršitev EDN v skladu s tem okvirnim sklepom; |
| --- | --- |

(d)

„izvršitveni organ“ pomeni organ, ki je v skladu z nacionalno zakonodajo, ki izvaja ta okvirni sklep, pristojen za priznanje ali izvršitev EDN v skladu s tem okvirnim sklepom;

| (e) | „preiskava ali zaseg“ zajemata vse ukrepe v okviru kazenskega postopka, zaradi katerih mora pravna ali fizična oseba pod zakonsko prisilo zagotoviti predmete, dokumente ali podatke ali sodelovati, da se ti zagotovijo, v primeru njihovega nespoštovanja pa se lahko izvršijo brez dovoljenja zadevne osebe ali ima to lahko za posledico sankcijo. |
| --- | --- |

(e)

„preiskava ali zaseg“ zajemata vse ukrepe v okviru kazenskega postopka, zaradi katerih mora pravna ali fizična oseba pod zakonsko prisilo zagotoviti predmete, dokumente ali podatke ali sodelovati, da se ti zagotovijo, v primeru njihovega nespoštovanja pa se lahko izvršijo brez dovoljenja zadevne osebe ali ima to lahko za posledico sankcijo.

Člen 3

Določitev pristojnih organov

1.   Vsaka država članica obvesti generalni sekretariat Sveta o tem, kateri organ ali organi so po njeni nacionalni zakonodaji in v skladu s členom 2(c) in (d) pristojni, ko je ta država članica država izdajateljica ali država izvršiteljica.

2.   Države članice, ki želijo izkoristiti možnost imenovanja centralnega organa ali organov v skladu s členom 8(2), pošljejo generalnemu sekretariatu Sveta podatke o imenovanem centralnem organu ali organih. Te navedbe so za organe države izdajateljice zavezujoče.

3.   Generalni sekretariat Sveta omogoči vsem državam članicam in Komisiji dostop do prejetih informacij.

Člen 4

Področje uporabe EDN

1.   Brez poseganja v odstavek 2 tega člena se lahko EDN izda skladno s pogoji iz člena 7, da se v državi izvršiteljici pridobijo predmeti, dokumenti ali podatki, ki so v državi izdajateljici potrebni za postopke iz člena 5. EDN zajema predmete, dokumente in podatke, ki so v njem določeni.

2.   EDN se ne izda z namenom, da se od izvršitvenega organa zahteva:

| (a) | vodenje razgovorov, sprejemanje izjav ali druge oblike zasliševanj, ki vključujejo osumljence, priče, izvedence ali katero koli drugo stranko; |
| --- | --- |

(a)

vodenje razgovorov, sprejemanje izjav ali druge oblike zasliševanj, ki vključujejo osumljence, priče, izvedence ali katero koli drugo stranko;

| (b) | opravljanje telesnih pregledov ali pridobivanje bioloških vzorcev ali biometričnih podatkov neposredno s telesa osebe, vključno z vzorci DNK ali prstnimi odtisi; |
| --- | --- |

(b)

opravljanje telesnih pregledov ali pridobivanje bioloških vzorcev ali biometričnih podatkov neposredno s telesa osebe, vključno z vzorci DNK ali prstnimi odtisi;

| (c) | pridobivanje informacij v realnem času, na primer s prestrezanjem komunikacij, tajnim opazovanjem ali nadzorovanjem bančnih računov; |
| --- | --- |

(c)

pridobivanje informacij v realnem času, na primer s prestrezanjem komunikacij, tajnim opazovanjem ali nadzorovanjem bančnih računov;

| (d) | opravljanje analiz obstoječih predmetov, dokumentov ali podatkov in |
| --- | --- |

(d)

opravljanje analiz obstoječih predmetov, dokumentov ali podatkov in

| (e) | pridobivanje podatkov o komunikacijah, ki jih hranijo ponudniki javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnega komunikacijskega omrežja. |
| --- | --- |

(e)

pridobivanje podatkov o komunikacijah, ki jih hranijo ponudniki javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnega komunikacijskega omrežja.

3.   Izmenjava podatkov o kazenskih obsodbah iz kazenskih evidenc se opravi v skladu s Sklepom Sveta 2005/876/PNZ z dne 21. novembra 2005 o izmenjavi podatkov iz kazenskih evidenc (8) in drugimi ustreznimi instrumenti.

4.   EDN se lahko izda za pridobitev predmetov, dokumentov ali podatkov iz odstavka 2, kadar gre za predmete, dokumente ali podatke, s katerimi izvršitveni organ razpolaga že pred izdajo EDN.

5.   Če odreditveni organ tako navede, EDN, ne glede na odstavek 2, zajema tudi vsak drug predmet, dokument ali podatek, ki ga izvršitveni organ odkrije med izvrševanjem EDN in ga brez nadaljnjih poizvedovanj šteje za bistvenega za postopke, za katere je bil EDN izdan.

6.   Če odreditveni organ tako zahteva, lahko EDN, ne glede na odstavek 2, zajema tudi izjave oseb, prisotnih med izvrševanjem EDN, če imajo le te neposredno zvezo s predmetom EDN. Ustrezni predpisi države izvršiteljice, ki se uporabljajo za nacionalne primere, se uporabljajo tudi za sprejemanje takšnih izjav.

Člen 5

Vrste postopkov, za katere se lahko izda EDN

EDN se lahko izda:

| (a) | v zvezi s kazenskimi postopki pravosodnih organov ali postopki, ki bodo pred temi organi potekali, glede dejanja, kaznivega po nacionalni zakonodaji države izdajateljice; |
| --- | --- |

(a)

v zvezi s kazenskimi postopki pravosodnih organov ali postopki, ki bodo pred temi organi potekali, glede dejanja, kaznivega po nacionalni zakonodaji države izdajateljice;

| (b) | v postopkih pred upravnimi organi v zvezi z dejanji, ki so kazniva po nacionalni zakonodaji države izdajateljice, ker predstavljajo zakonske kršitve, in kadar se lahko zoper odločitev sproži postopek pred sodiščem, ki je pristojno zlasti za kazenske zadeve; |
| --- | --- |

(b)

v postopkih pred upravnimi organi v zvezi z dejanji, ki so kazniva po nacionalni zakonodaji države izdajateljice, ker predstavljajo zakonske kršitve, in kadar se lahko zoper odločitev sproži postopek pred sodiščem, ki je pristojno zlasti za kazenske zadeve;

| (c) | v postopkih sodnih organov za dejanja, ki so kazniva po nacionalni zakonodaji države izdajateljice, ker predstavljajo zakonske kršitve, in kadar se lahko zoper odločitev sproži nadaljnji postopek pred sodiščem, ki je pristojno zlasti za kazenske zadeve; in |
| --- | --- |

(c)

v postopkih sodnih organov za dejanja, ki so kazniva po nacionalni zakonodaji države izdajateljice, ker predstavljajo zakonske kršitve, in kadar se lahko zoper odločitev sproži nadaljnji postopek pred sodiščem, ki je pristojno zlasti za kazenske zadeve; in

| (d) | v zvezi s postopki iz točk (a), (b) in (c), ki se nanašajo na kazniva dejanja ali kršitve, za katere lahko pravna oseba odgovarja ali je lahko kaznovana v državi izdajateljici. |
| --- | --- |

(d)

v zvezi s postopki iz točk (a), (b) in (c), ki se nanašajo na kazniva dejanja ali kršitve, za katere lahko pravna oseba odgovarja ali je lahko kaznovana v državi izdajateljici.

Člen 6

Vsebina in oblika EDN

1.   EDN, podan v obrazcu v Prilogi, je izpolnjen in podpisan, točnost njegove vsebine pa overjena s strani odreditvenega organa.

2.   EDN je sestavljen v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov države izvršiteljice ali pa ga vanj prevede država izdajateljica.

Vsaka država članica lahko ob sprejetju tega okvirnega sklepa ali kasneje v izjavi, deponirani pri generalnem sekretariatu Sveta, izjavi, da bo sprejemala EDN ali prevode EDN v enem ali več drugih uradnih jezikih institucij Unije.

NASLOV II

POSTOPKI IN NADZORNI UKREPI ZA DRŽAVO IZDAJATELJICO

Člen 7

Pogoji za izdajo EDN

Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se EDN izda le, kadar je odreditveni organ prepričan, da so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | pridobitev zahtevanih predmetov, dokumentov ali podatkov je nujna in sorazmerna za namene postopkov iz člena 5; |
| --- | --- |

(a)

pridobitev zahtevanih predmetov, dokumentov ali podatkov je nujna in sorazmerna za namene postopkov iz člena 5;

| (b) | predmeti, dokumenti ali podatki se lahko pridobijo po pravu države izdajateljice v primerljivem primeru, če so dostopni na njenem ozemlju, čeprav z drugačnimi procesnimi ukrepi. |
| --- | --- |

(b)

predmeti, dokumenti ali podatki se lahko pridobijo po pravu države izdajateljice v primerljivem primeru, če so dostopni na njenem ozemlju, čeprav z drugačnimi procesnimi ukrepi.

Ti pogoji se v vsakem primeru preverijo le v državi izdajateljici.

Člen 8

Pošiljanje EDN

1.   EDN se lahko pošlje pristojnemu organu države članice, za katero pristojni organ države izdajateljice utemeljeno meni, da se zadevni predmeti, dokumenti ali podatki v njej nahajajo ali so – v primeru elektronskih podatkov – po zakonu države izvršiteljice neposredno dostopni. Odreditveni organ ga brez odlašanja pošlje izvršitvenemu organu na kakršen koli način, ki omogoča pisni zapis, in pod pogoji, ki dovoljujejo državi izvršiteljici ugotavljanje verodostojnosti. Tudi vsa nadaljnja uradna obvestila se izmenjujejo neposredno med odreditvenim organom in izvršitvenim organom.

2.   Vsaka država članica lahko imenuje centralni organ ali, kadar tako določa njen pravni sistem, več centralnih organov za pomoč pristojnim organom. Država članica lahko, kadar je to potrebno zaradi notranje organiziranosti njenega pravosodnega sistema, sklene, da bo (bodo) njen(-i) centralni organ(-i) odgovoren(-ni) za administrativno pošiljanje in prejemanje EDN in za vso s tem povezano uradno korespondenco.

3.   Če odreditveni organ želi, se lahko pošiljanje izvede prek varovanega telekomunikacijskega sistema Evropske pravosodne mreže.

4.   Če izvršitveni organ ni znan, odreditveni organ opravi vse potrebne poizvedbe, tudi prek točk za stike Evropske pravosodne mreže, da bi pridobil podatke od države izvršiteljice.

5.   Kadar organ v državi izvršiteljici, ki prejme EDN, nima pristojnosti, da ga prizna in sprejme potrebne ukrepe za njegovo izvršitev, ga po uradni dolžnosti pošlje izvršitvenemu organu in o tem obvesti odreditveni organ.

6.   Vse težave v zvezi s pošiljanjem ali verodostojnostjo katerega koli dokumenta, potrebnega za izvršitev EDN, se rešujejo v neposrednih stikih med vpletenimi odreditvenimi in izvršitvenimi organi ali, če je to potrebno, s sodelovanjem centralnih organov držav članic.

Člen 9

EDN, povezan s predhodnim EDN ali sklepom o zasegu

1.   Kadar odreditveni organ izda EDN, ki dopolnjuje predhodni EDN ali je izdan na podlagi sklepa o zasegu, posredovanega v skladu z Okvirnim sklepom 2003/577/PNZ, to dejstvo navede v EDN v skladu z obrazcem, ki je naveden v Prilogi.

2.   Kadar odreditveni organ v skladu z veljavnimi določbami sodeluje pri izvršitvi EDN v državi izvršiteljici, lahko EDN, ki dopolnjuje predhodni EDN, v času prisotnosti v tej državi naslovi neposredno na pristojni izvršitveni organ brez poseganja v izjave iz člena 3(2).

Člen 10

Pogoji glede uporabe osebnih podatkov

1.   Država izdajateljica lahko osebne podatke, pridobljene v skladu s tem okvirnim sklepom, uporabi za:

| (a) | postopke, za katere se lahko izda EDN; |
| --- | --- |

(a)

postopke, za katere se lahko izda EDN;

| (b) | druge sodne in upravne postopke, ki so neposredno povezani s postopki iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

druge sodne in upravne postopke, ki so neposredno povezani s postopki iz točke (a);

| (c) | preprečevanje neposredne in resne grožnje javni varnosti. |
| --- | --- |

(c)

preprečevanje neposredne in resne grožnje javni varnosti.

Za vse namene, razen tistih iz točk (a), (b) in (c), se osebni podatki, pridobljeni v skladu s tem okvirnim sklepom, lahko uporabijo le s predhodno privolitvijo države izvršiteljice, razen če je država izdajateljica pridobila soglasje osebe, na katero se podatki nanašajo.

2.   V določenih primerih lahko država izvršiteljica zahteva informacije o uporabi osebnih podatkov od države članice, ki so ji bili ti podatki posredovani.

3.   Ta člen ne velja za osebne podatke, ki jih država članica pridobi v skladu s tem okvirnim sklepom in ki izvirajo iz te države članice.

NASLOV III

POSTOPKI IN NADZORNI UKREPI ZA DRŽAVO IZVRŠITELJICO

Člen 11

Priznanje in izvršitev

1.   Izvršitveni organ brez nadaljnjih formalnosti prizna EDN, posredovan v skladu s členom 8, in nemudoma ukrene vse potrebno za njegovo izvršitev na enak način, kot bi predmete, dokumente in podatke pridobil organ države izvršiteljice, razen če se ta organ odloči uporabiti enega izmed razlogov za nepriznavanje ali neizvršitev, kakor so predvideni v členu 13, ali na enega izmed razlogov za odložitev izvršitve, kakor so predvideni v členu 16.

2.   Država izvršiteljica je odgovorna za izbiro ukrepov, ki v skladu z njeno nacionalno zakonodajo zagotavljajo pridobitev predmetov, dokumentov ali podatkov, zahtevanih v EDN, in odloči, ali so za to potrebni prisilni ukrepi. Kakršni koli ukrepi, ki so nujni za izvršitev EDN, se sprejmejo v skladu z veljavnimi postopkovnimi pravili države izvršiteljice.

3.   Vsaka država članica zagotovi:

| (i) | da so vsi ukrepi, ki bi bili na voljo v primerljivem domačem primeru v državi izvršiteljici, na voljo tudi za namene izvršitve EDN
  in |
| --- | --- |

(i)

da so vsi ukrepi, ki bi bili na voljo v primerljivem domačem primeru v državi izvršiteljici, na voljo tudi za namene izvršitve EDN

in

| (ii) | da so ukrepi, ki vključujejo preiskavo ali zaseg, na voljo za namene izvršitve EDN, če se ta nanaša na katero koli kaznivo dejanje iz člena 14(2). |
| --- | --- |

(ii)

da so ukrepi, ki vključujejo preiskavo ali zaseg, na voljo za namene izvršitve EDN, če se ta nanaša na katero koli kaznivo dejanje iz člena 14(2).

4.   Če odreditveni organ ni sodnik, sodišče, preiskovalni sodnik ali javni tožilec in če EDN ni potrdil noben izmed teh organov v državi izdajateljici, lahko izvršitveni organ v konkretnem primeru odloči, da se za izvršitev EDN ne smeta opraviti preiskava ali zaseg. Pred takšno odločitvijo se izvršitveni organ posvetuje s pristojnim organom države izdajateljice.

5.   Država članica lahko ob sprejetju tega okvirnega sklepa poda izjavo oziroma generalni sekretariat Sveta pozneje obvesti, da zahteva tako potrditev v vseh primerih, kadar organ izdajatelj ni sodnik, sodišče, preiskovalni sodnik ali javni tožilec in kadar bi moral potrebne ukrepe za izvršitev EDN po zakonodaji države izvršiteljice v podobnem domačem primeru odrediti ali nadzirati sodnik, sodišče, preiskovalni sodnik ali javni tožilec.

Člen 12

Formalnosti, ki jih izvaja država izvršiteljica

Izvršitveni organ izpolni vse formalnosti in postopke, ki jih odreditveni organ izrecno navede, razen če ta okvirni sklep določa drugače in če te formalnosti in postopki niso v nasprotju s temeljnimi pravnimi načeli države izvršiteljice. Ta člen ne uvaja obveznosti za uvedbo prisilnih ukrepov.

Člen 13

Razlogi za nepriznanje ali neizvršitev

1.   Priznanje ali izvršitev EDN se v državi izvršiteljici lahko zavrne:

| (a) | če bi bila njegova izvršitev v nasprotju z načelom ne bis in idem; |
| --- | --- |

(a)

če bi bila njegova izvršitev v nasprotju z načelom ne bis in idem;

| (b) | če se v primerih iz člena 14(3) EDN nanaša na dejanja, ki po zakonodaji države izvršiteljice ne bi bila kazniva; |
| --- | --- |

(b)

če se v primerih iz člena 14(3) EDN nanaša na dejanja, ki po zakonodaji države izvršiteljice ne bi bila kazniva;

| (c) | če EDN ni mogoče izvršiti z nobenim od ukrepov, ki so na voljo izvršitvenemu organu v posameznem primeru v skladu s členom 11(3); |
| --- | --- |

(c)

če EDN ni mogoče izvršiti z nobenim od ukrepov, ki so na voljo izvršitvenemu organu v posameznem primeru v skladu s členom 11(3);

| (d) | če po zakonodaji države izvršiteljice obstaja imuniteta ali privilegij, ki onemogoča izvršitev EDN; |
| --- | --- |

(d)

če po zakonodaji države izvršiteljice obstaja imuniteta ali privilegij, ki onemogoča izvršitev EDN;

| (e) | če v enem izmed primerov iz člena 11(4) ali (5) EDN ni bil potrjen; |
| --- | --- |

(e)

če v enem izmed primerov iz člena 11(4) ali (5) EDN ni bil potrjen;

| (f) | če se EDN nanaša na kazniva dejanja, ki:






  (i) | se po zakonodaji države izvršiteljice obravnavajo, kakor da so bila v celoti ali v poglavitnem ali bistvenem delu storjena na ozemlju države izvršiteljice ali na kraju, ki se kot tak šteje, ali |
| --- | --- | --- |

(f)

če se EDN nanaša na kazniva dejanja, ki:

(i)

se po zakonodaji države izvršiteljice obravnavajo, kakor da so bila v celoti ali v poglavitnem ali bistvenem delu storjena na ozemlju države izvršiteljice ali na kraju, ki se kot tak šteje, ali

| (ii) | so bila storjena zunaj ozemlja države izvršiteljice, zakonodaja države izvršiteljice pa ne dovoljuje kazenskega pregona za ista kazniva dejanja, kadar so storjena zunaj njenega ozemlja; |
| --- | --- |

(ii)

so bila storjena zunaj ozemlja države izvršiteljice, zakonodaja države izvršiteljice pa ne dovoljuje kazenskega pregona za ista kazniva dejanja, kadar so storjena zunaj njenega ozemlja;

| (g) | če bi v posamičnem primeru njegova izvršitev škodila temeljnim interesom nacionalne varnosti, ogrozila vir informacij ali bi bilo treba zaradi tega uporabiti zaupne informacije v zvezi z določenimi obveščevalnimi dejavnostmi, ali |
| --- | --- |

(g)

če bi v posamičnem primeru njegova izvršitev škodila temeljnim interesom nacionalne varnosti, ogrozila vir informacij ali bi bilo treba zaradi tega uporabiti zaupne informacije v zvezi z določenimi obveščevalnimi dejavnostmi, ali

| (h) | če je obrazec iz Priloge nepopoln ali očitno nepravilen in ni bil dopolnjen ali popravljen v razumnem roku, ki ga je določil izvršitveni organ. |
| --- | --- |

(h)

če je obrazec iz Priloge nepopoln ali očitno nepravilen in ni bil dopolnjen ali popravljen v razumnem roku, ki ga je določil izvršitveni organ.

2.   Odločitev o zavrnitvi izvršitve ali priznanja EDN v skladu z odstavkom 1 sprejme sodnik, sodišče, preiskovalni sodnik ali javni tožilec države izvršiteljice. Če je EDN izdal pravosodni organ iz člena 2(c)(ii) in ga ni potrdil sodnik, sodišče, preiskovalni sodnik ali javni tožilec države izdajateljice, lahko odločitev sprejme tudi kateri koli drug pravosodni organ, ki je pristojen v skladu z zakonodajo države izvršiteljice, če ta zakonodaja to omogoča.

3.   Vsako odločitev iz odstavka 1(f)(i) v povezavi s kaznivimi dejanji, storjenimi delno na ozemlju države izvršiteljice ali na kraju, ki se kot tak šteje, sprejme pristojni organ iz odstavka 2 v izjemnih okoliščinah in za vsak primer posebej, upoštevajoč posebne okoliščine vsakega posameznega primera in zlasti tega, ali se je poglavitni ali bistveni del ravnanja odvijal v državi izdajateljici ter ali se EDN nanaša na dejanje, ki ni kaznivo dejanje po zakonodaji države izvršiteljice, in ali bi bilo za izvršitev EDN treba izvesti preiskavo in zaseg.

4.   Če namerava pristojni organ uporabiti razlog za zavrnitev iz odstavka 1(f)(i), se pred sprejetjem odločitve posvetuje z Eurojustom.

Če se pristojni organ ne strinja z mnenjem Eurojusta, države članice zagotovijo, da bo svojo odločitev utemeljil ter da bo Svet o tem obveščen.

5.   V primerih iz odstavka 1(a), (g) in (h) se pristojni organ države izvršiteljice pred odločitvijo o popolnem ali delnem nepriznanju ali neizvršitvi EDN na primeren način posvetuje s pristojnim organom države izdajateljice in po potrebi prosi za takojšnje posredovanje potrebnih informacij.

Člen 14

Dvojna kaznivost

1.   Za priznanje ali izvršitev EDN se ne zahteva ugotavljanje dvojne kaznivosti, razen če sta potrebna izvedba preiskave ali zaseg.

2.   Če sta za izvršitev EDN potrebna preiskava ali zaseg, se v nobenem primeru ne bo preverjala dvojna kaznivost, če je nalog odrejen zaradi kaznivega dejanja, za katero je po pravu države odreditve kot najvišja mera kazni odvzema prostosti predpisan zapor najmanj treh let in gre po pravu te države za eno izmed naslednjih vrst kaznivih dejanj:

| — | sodelovanje v kriminalni združbi, |
| --- | --- |

—

sodelovanje v kriminalni združbi,

| — | terorizem, |
| --- | --- |

—

terorizem,

| — | trgovina z ljudmi, |
| --- | --- |

—

trgovina z ljudmi,

| — | spolno izkoriščanje otrok in otroška pornografija, |
| --- | --- |

—

spolno izkoriščanje otrok in otroška pornografija,

| — | nedovoljen promet s prepovedanimi drogami in psihotropnimi snovmi, |
| --- | --- |

—

nedovoljen promet s prepovedanimi drogami in psihotropnimi snovmi,

| — | nedovoljen promet z orožjem, strelivom in razstrelivi, |
| --- | --- |

—

nedovoljen promet z orožjem, strelivom in razstrelivi,

| — | korupcija, |
| --- | --- |

—

korupcija,

| — | goljufije, vključno s tistimi, ki škodijo finančnim interesom Evropskih skupnosti v smislu Konvencije z dne 26. julija 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (9), |
| --- | --- |

—

goljufije, vključno s tistimi, ki škodijo finančnim interesom Evropskih skupnosti v smislu Konvencije z dne 26. julija 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (9),

| — | pranje denarja, |
| --- | --- |

—

pranje denarja,

| — | ponarejanje denarja, vključno z eurom, |
| --- | --- |

—

ponarejanje denarja, vključno z eurom,

| — | kazniva dejanja povezana z uporabo računalniških sistemov, |
| --- | --- |

—

kazniva dejanja povezana z uporabo računalniških sistemov,

| — | kazniva dejanja zoper okolje, vključno z nedovoljenim prometom z ogroženimi živalskimi ter rastlinskimi vrstami in podvrstami, |
| --- | --- |

—

kazniva dejanja zoper okolje, vključno z nedovoljenim prometom z ogroženimi živalskimi ter rastlinskimi vrstami in podvrstami,

| — | omogočanje nezakonitega vstopa in bivanja, |
| --- | --- |

—

omogočanje nezakonitega vstopa in bivanja,

| — | umor in huda telesna poškodba, |
| --- | --- |

—

umor in huda telesna poškodba,

| — | nedovoljena trgovina s človeškimi organi in tkivi, |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina s človeškimi organi in tkivi,

| — | ugrabitev, protipraven odvzem prostosti in jemanje talcev, |
| --- | --- |

—

ugrabitev, protipraven odvzem prostosti in jemanje talcev,

| — | rasizem in ksenofobija, |
| --- | --- |

—

rasizem in ksenofobija,

| — | organiziran ali oborožen rop, |
| --- | --- |

—

organiziran ali oborožen rop,

| — | nedovoljen promet s kulturnimi dobrinami, vključno s starinami in umetniškimi deli, |
| --- | --- |

—

nedovoljen promet s kulturnimi dobrinami, vključno s starinami in umetniškimi deli,

| — | preslepitev, |
| --- | --- |

—

preslepitev,

| — | izsiljevanje in oderuštvo, |
| --- | --- |

—

izsiljevanje in oderuštvo,

| — | ponarejanje in zloraba intelektualne lastnine povezane z izdelki, |
| --- | --- |

—

ponarejanje in zloraba intelektualne lastnine povezane z izdelki,

| — | ponarejanje uradnih listin in promet z njimi, |
| --- | --- |

—

ponarejanje uradnih listin in promet z njimi,

| — | ponarejanje plačilnih sredstev, |
| --- | --- |

—

ponarejanje plačilnih sredstev,

| — | nedovoljen promet s hormonskimi snovmi in drugimi spodbujevalci rasti, |
| --- | --- |

—

nedovoljen promet s hormonskimi snovmi in drugimi spodbujevalci rasti,

| — | nedovoljen promet z jedrskimi in radioaktivnimi snovmi, |
| --- | --- |

—

nedovoljen promet z jedrskimi in radioaktivnimi snovmi,

| — | trgovina z ukradenimi vozili, |
| --- | --- |

—

trgovina z ukradenimi vozili,

| — | posilstvo, |
| --- | --- |

—

posilstvo,

| — | požig, |
| --- | --- |

—

požig,

| — | kazniva dejanja iz pristojnosti Mednarodnega kazenskega sodišča, |
| --- | --- |

—

kazniva dejanja iz pristojnosti Mednarodnega kazenskega sodišča,

| — | ugrabitev letal/ladij, |
| --- | --- |

—

ugrabitev letal/ladij,

| — | sabotaža. |
| --- | --- |

—

sabotaža.

3.   Če se EDN ne navezuje na nobeno od kaznivih dejanj iz odstavka 2 in bi bila za njegovo izvršitev potrebna preiskava ali zaseg, se lahko priznanje ali izvršitev EDN pogojuje z obstojem dvojne kaznivosti.

V zvezi s kaznivimi dejanji, povezanimi z davki ali dajatvami ter carinami in devizno menjavo, se priznanje ali izvršitev ne sme zavrniti iz razloga, da zakonodaja države izvršiteljice ne odmerja enakih davkov ali dajatev ali nima enake ureditve na področju davkov, dajatev, carin in devizne menjave kakor zakonodaja države izdajateljice.

4.   Svet bo do 19. januarja 2014 nadalje preučil pogoj ugotavljanja dvojne kaznivosti iz odstavka 3, glede na podatke, ki mu bodo posredovani.

5.   Svet lahko po posvetovanju z Evropskim parlamentom pod pogoji iz člena 39(1) Pogodbe kadar koli soglasno sklene na seznam iz odstavka 2 uvrstiti tudi druge kategorije kaznivih dejanj.

Člen 15

Roki za priznanje, izvršitev in posredovanje

1.   Vsaka država članica sprejme ukrepe, potrebne za zagotavljanje skladnosti z roki, določenimi v tem členu. Če odreditveni organ v EDN navede, da je zaradi procesnih rokov ali drugih posebno nujnih okoliščin potreben krajši rok, izvršitveni organ v največji možni meri upošteva to zahtevo.

2.   Vsak sklep o zavrnitvi priznanja ali izvršitve je treba sprejeti čimprej oziroma, brez poseganja v odstavek 4, najpozneje 30 dni po tem, ko je pristojni izvršitveni organ prejel EDN.

3.   Razen v primeru, da obstajajo razlogi za odložitev v skladu s členom 16 ali da izvršitveni organ z zahtevanimi predmeti, dokumenti ali podatki že razpolaga, izvršitveni organ prevzame predmete, dokumente ali podatke nemudoma oziroma, brez poseganja v odstavek 4, najpozneje v roku 60 dni po tem, ko je pristojni izvršitveni organ prejel EDN.

4.   Če se pristojni izvršitveni organ v posamičnem primeru ne more držati rokov, predpisanih v odstavku 2 oziroma 3, o tem nemudoma na kakršen koli način obvesti pristojni organ države izdajateljice ter navede razloge za zamudo in predviden čas, v katerem bo lahko ukrepal.

5.   Razen v primerih, ko je bilo vloženo pravno sredstvo v skladu s členom 18 ali ko obstajajo razlogi za odložitev v skladu s členom 16, mora država izvršiteljica brez nepotrebnega odlašanja posredovati predmete, dokumente ali podatke, pridobljene na podlagi EDN, državi izdajateljici.

6.   Izvršitveni organ ob posredovanju pridobljenih predmetov, dokumentov ali podatkov navede, ali zahteva, da jih država izdajateljica vrne državi izvršiteljici takoj, ko jih ne potrebuje več.

Člen 16

Razlogi za odložitev priznanja ali izvršitve

1.   Država izvršiteljica lahko odloži priznanje EDN, če:

| (a) | je obrazec iz Priloge nepopoln ali očitno nepravilen, do trenutka, ko je obrazec dopolnjen ali popravljen, ali |
| --- | --- |

(a)

je obrazec iz Priloge nepopoln ali očitno nepravilen, do trenutka, ko je obrazec dopolnjen ali popravljen, ali

| (b) | v enem izmed primerov iz člena 11(4) ali (5) EDN ni bil potrjen, dokler ni potrditev opravljena. |
| --- | --- |

(b)

v enem izmed primerov iz člena 11(4) ali (5) EDN ni bil potrjen, dokler ni potrditev opravljena.

2.   Država izvršiteljica lahko odloži izvršitev EDN, če:

| (a) | bi njegova izvršitev lahko ogrozila kazensko preiskavo ali pregon v teku, in sicer tako dolgo, kot država izvršiteljica šteje za razumno, ali |
| --- | --- |

(a)

bi njegova izvršitev lahko ogrozila kazensko preiskavo ali pregon v teku, in sicer tako dolgo, kot država izvršiteljica šteje za razumno, ali

| (b) | se zadevni predmeti, dokumenti ali podatki že uporabljajo v drugih postopkih, dokler le-ti niso več potrebni v ta namen. |
| --- | --- |

(b)

se zadevni predmeti, dokumenti ali podatki že uporabljajo v drugih postopkih, dokler le-ti niso več potrebni v ta namen.

3.   Odločitev o odložitvi priznanja ali izvršitve EDN v skladu z odstavkom 1 ali 2 sprejme sodnik, sodišče, preiskovalni sodnik ali javni tožilec države izvršiteljice. Če je EDN izdal pravosodni organ iz člena 2(c)(ii) in ga ni potrdil sodnik, sodišče, preiskovalni sodnik ali javni tožilec države izdajateljice, lahko odločitev sprejme tudi kateri koli drug pravosodni organ, ki je pristojen v skladu z zakonodajo države izvršiteljice, če ta zakonodaja to omogoča.

4.   Takoj ko razlog za odložitev preneha obstajati, izvršitveni organ nemudoma ukrene vse potrebno za izvršitev EDN in o tem obvesti ustrezni pristojni organ države izdajateljice na kakršen koli način, ki omogoča pisni zapis.

Člen 17

Obveznost obveščanja

Izvršitveni organ obvesti odreditveni organ:

| 1. | nemudoma na kakršen koli način:






  (a) | če izvršitveni organ pri izvrševanju EDN brez nadaljnjih poizvedovanj ugotovi, da bi bilo primerno opraviti preiskovalne ukrepe, ki na začetku niso bili predvideni ali jih ob izdaji EDN ni bilo mogoče podrobno opredeliti, da lahko odreditveni organ v konkretnem primeru odredi nadaljnje ukrepe; |
| --- | --- | --- |

1.

nemudoma na kakršen koli način:

(a)

če izvršitveni organ pri izvrševanju EDN brez nadaljnjih poizvedovanj ugotovi, da bi bilo primerno opraviti preiskovalne ukrepe, ki na začetku niso bili predvideni ali jih ob izdaji EDN ni bilo mogoče podrobno opredeliti, da lahko odreditveni organ v konkretnem primeru odredi nadaljnje ukrepe;

| (b) | če pristojni organ države izvršiteljice ugotovi, da EDN ni bil izvršen v skladu z zakonodajo države izvršiteljice; |
| --- | --- |

(b)

če pristojni organ države izvršiteljice ugotovi, da EDN ni bil izvršen v skladu z zakonodajo države izvršiteljice;

| (c) | če izvršitveni organ ugotovi, da v posameznem primeru ne more izpolniti formalnosti in postopkov, ki jih je v skladu s členom 12 odreditveni organ izrecno navedel. |
| --- | --- |

(c)

če izvršitveni organ ugotovi, da v posameznem primeru ne more izpolniti formalnosti in postopkov, ki jih je v skladu s členom 12 odreditveni organ izrecno navedel.

Na zahtevo odreditvenega organa se informacija brez odlašanja potrdi na kakršen koli način, ki omogoča pisni zapis;

| 2. | nemudoma na kakršen koli način, ki omogoča pisni zapis:






  (a) | o posredovanju EDN pristojnemu organu, odgovornemu za njegovo izvršitev, v skladu s členom 8(5); |
| --- | --- | --- |

2.

nemudoma na kakršen koli način, ki omogoča pisni zapis:

(a)

o posredovanju EDN pristojnemu organu, odgovornemu za njegovo izvršitev, v skladu s členom 8(5);

| (b) | o vsaki odločitvi v skladu s členom 15(2), da se zavrne priznanje ali izvršitev EDN, skupaj z obrazložitvijo take odločitve; |
| --- | --- |

(b)

o vsaki odločitvi v skladu s členom 15(2), da se zavrne priznanje ali izvršitev EDN, skupaj z obrazložitvijo take odločitve;

| (c) | o odložitvi izvršitve ali priznanja EDN, razlogih za odložitev in po možnosti njenem pričakovanem trajanju; |
| --- | --- |

(c)

o odložitvi izvršitve ali priznanja EDN, razlogih za odložitev in po možnosti njenem pričakovanem trajanju;

| (d) | o nezmožnosti izvršitve EDN, ker so predmeti, dokumenti ali podatki izginili, bili uničeni ali jih ni mogoče najti na kraju, navedenem v EDN, ali ker tudi po posvetovanju s pristojnim organom države izdajateljice kraj, kjer se predmeti, dokumenti ali podatki nahajajo, ni bil dovolj natančno opredeljen. |
| --- | --- |

(d)

o nezmožnosti izvršitve EDN, ker so predmeti, dokumenti ali podatki izginili, bili uničeni ali jih ni mogoče najti na kraju, navedenem v EDN, ali ker tudi po posvetovanju s pristojnim organom države izdajateljice kraj, kjer se predmeti, dokumenti ali podatki nahajajo, ni bil dovolj natančno opredeljen.

Člen 18

Pravna sredstva

1.   Države članice sprejmejo potrebne predpise, s katerimi zagotovijo pravna sredstva proti priznanju in izvršitvi EDN na podlagi člena 11, ki ščitijo zakonite interese vseh zainteresiranih strank, vključno z dobrovernimi tretjimi osebami. Države članice lahko omejijo pravna sredstva, določena v tem odstavku, na primere, v katerih je za izvršitev EDN potrebna uporaba prisilnih ukrepov. Tožba se vloži pri sodišču v državi izvršiteljici v skladu z njeno notranjo zakonodajo.

2.   Tehtni razlogi za izdajo EDN, vključno s tem, ali so bila izpolnjeni pogoji iz člena 7, se lahko izpodbijajo le s tožbo, vloženo pri sodišču države izdajateljice. Država izdajateljica zagotovi uporabo pravnih sredstev, ki bi se uporabljala v primerljivem domačem primeru.

3.   Države članice zagotovijo, da se časovne omejitve za vložitev tožbe iz odstavkov 1 in 2 uporabljajo na način, ki zagotavlja zainteresiranim strankam možnost učinkovitega pravnega sredstva.

4.   Če se tožba vloži v državi izvršiteljici, se o tem in razlogih za tožbo obvesti sodni organ države izdajateljice, tako da lahko predloži argumente, ki jih šteje za potrebne. Prav tako mora biti obveščen o izidu tožbe.

5.   Odreditveni in izvršitveni organ ukreneta vse potrebno za lažje uveljavljanje pravice do vložitve tožbe iz odstavkov 1 in 2, zlasti z zagotavljanjem smotrnih in ustreznih informacij zainteresiranim strankam.

6.   Država izvršiteljica lahko zadrži posredovanje predmetov, dokumentov in podatkov do izida pravnega sredstva.

Člen 19

Odškodnina

1.   Brez poseganja v člen 18(2), država izdajateljica povrne državi izvršiteljici vse izplačane odškodnine iz naslova odškodninske odgovornosti, kadar je država izvršiteljica po svoji zakonodaji odgovorna za škodo, povzročeno eni od strank iz člena 18 z izvršitvijo EDN, ki ji je bil poslan na podlagi člena 8, razen če je – in v takšnem obsegu kot je – škoda ali del te škode nastal zaradi ravnanja države izvršiteljice.

2.   Odstavek 1 ne posega v nacionalno zakonodajo držav članic glede odškodninskih zahtevkov fizičnih ali pravnih oseb.

NASLOV IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 20

Spremljanje učinkovitosti tega okvirnega sklepa

1.   Država članica, ki se je pri izvrševanju EDN s strani druge države članice večkrat srečala s težavami, ki jih ni bilo mogoče rešiti s posvetovanjem, o tem obvesti Svet, da bi ta sodeloval pri presoji izvajanja tega okvirnega sklepa na ravni držav članic.

2.   Svet pregleda določbe tega okvirnega sklepa, zlasti njihovo praktično uporabo s strani držav članic.

Člen 21

Razmerje do drugih pravnih instrumentov

1.   Ob upoštevanju člena 2 in brez poseganja v uporabo že obstoječih pravnih instrumentov v odnosih med državami članicami in tretjimi državami, ta okvirni sklep soobstaja z obstoječimi pravnimi instrumenti v odnosih med državami članicami v meri, v kateri se ti instrumenti nanašajo na zahteve po medsebojni pomoči v zvezi z dokazi, ki spadajo v področje uporabe tega okvirnega sklepa.

2.   Brez poseganja v odstavka 3 in 4 se odreditveni organi sklicujejo na EDN, če vsi predmeti, dokumenti ali podatki, ki se jih zahteva od države izvršiteljice, spadajo v področje uporabe tega okvirnega sklepa.

3.   Odreditveni organi lahko uporabijo medsebojno pravno pomoč za pridobitev predmetov, dokumentov ali podatkov, ki spadajo v področje uporabe tega okvirnega sklepa, če so ti del širšega zaprosila po pomoči ali če organ izdajatelj v posameznem primeru presodi, da bi to olajšalo sodelovanje z državo izvršiteljico.

4.   Države članice lahko po začetku veljavnosti tega okvirnega sklepa še naprej sklepajo dvostranske ali večstranske sporazume ali dogovore, če taki sporazumi ali dogovori omogočajo poglobitev ali razširitev ciljev tega okvirnega sklepa in pripomorejo k nadaljnji poenostavitvi ali olajšanju postopkov za pridobivanje dokazov, ki spadajo v področje uporabe tega okvirnega sklepa.

5.   Sporazumi in dogovori iz odstavka 4 v nobenem primeru ne smejo vplivati na odnose z državami članicami, ki v njih ne sodelujejo.

6.   Države članice obvestijo Svet in Komisijo o vseh novih sporazumih ali dogovorih iz odstavka 4, in sicer v treh mesecih po njihovem podpisu.

Člen 22

Prehodna ureditev

Zaprosila za medsebojno pomoč, prejeta pred 19. januarjem 2011, še naprej urejajo že obstoječi instrumenti, ki se nanašajo na medsebojno pomoč v kazenskih zadevah.

Člen 23

Izvajanje

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za izpolnitev določb tega okvirnega sklepa do 19. januarja 2011.

2.   Države članice pošljejo generalnemu sekretariatu Sveta in Komisiji do 19. januarja 2011 besedilo določb, ki v njihovo nacionalno zakonodajo prenašajo obveznosti, ki jim jih nalaga ta okvirni sklep.

3.   Vsaka država članica, ki namerava v svojo nacionalno zakonodajo prenesti razlog za zavrnitev iz člena 13(1)(f), ob sprejetju tega okvirnega sklepa o tem z izjavo uradno obvesti generalnega sekretarja Sveta.

4.   Nemčija si lahko z izjavo pridrži pravico, da izvrševanje EDN pogojuje z ugotavljanjem dvojne kaznivosti, in sicer v primerih iz člena 14(2), ki so povezani s terorizmom, računalniškim kriminalom, rasizmom in ksenofobijo, sabotažo, izsiljevanjem in oderuštvom ali prevaro, če je treba za izvršitev EDN izvesti preiskavo in zaseg, razen kadar je odreditveni organ izjavil, da kaznivo dejanje v skladu z zakonodajo države izdajateljice spada v področje kriterijev, ki so navedeni v izjavi.

Če želi Nemčija uporabiti ta odstavek, ob sprejetju tega okvirnega sklepa o tem z izjavo obvesti generalnega sekretarja Sveta. Izjava se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

5.   Komisija do 19. januarja 2012 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem oceni, v kakšnem obsegu so države članice sprejele potrebne ukrepe za dosego skladnosti s tem okvirnim sklepom, skupaj z zakonodajnimi predlogi, če je to potrebno.

6.   Generalni sekretariat Sveta obvesti države članice, Komisijo in Eurojust o izjavah, podanih na podlagi členov 6 in 11 ter tega člena.

Člen 24

Pregled

1.   Vse države članice pred 1. majem vsako leto obvestijo Svet in Komisijo o kakršnih koli težavah, s katerimi so se srečale v preteklem koledarskem letu glede izvršitev EDN v zvezi s členom 13(1).

2.   Nemčija na začetku vsakega koledarskega leta Svet in Komisijo obvesti o številu primerov, pri katerih je bil v preteklem letu uporabljen razlog za nepriznanje ali neizvršitev iz člena 23(4).

3.   Najpozneje 19. januarja 2014 Komisija na podlagi informacij, prejetih skladno z odstavkoma 1 in 2, pripravi poročilo, v katerega po potrebi vključi kakršne koli pobude, ki se ji zdijo primerne. Svet na podlagi poročila revidira ta okvirni sklep z namenom, da se preuči, ali bi se morale naslednje določbe razveljaviti ali spremeniti:

| — | člen 13(1) in (3) ter |
| --- | --- |

—

člen 13(1) in (3) ter

| — | člen 23(4). |
| --- | --- |

—

člen 23(4).

Člen 25

Začetek veljavnosti

Ta okvirni sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 18. decembra 2008

Za Svet

Predsednik

M. BARNIER

---

(1)  UL C 103 E, 29.4.2004, str. 452.

1

(2)  UL C 12, 15.1.2001, str. 10.

2

(3)  UL C 53, 3.3.2005, str. 1.

3

(4)  UL L 190, 18.7.2002, str. 1.

4

(5)  UL L 196, 2.8.2003, str. 45.

5

(6)  UL C 326, 21.11.2001, str. 1.

6

(7)  UL C 197, 12.7.2000, str. 1.

7

(8)  UL L 322, 9.12.2005, str. 33.

8

(9)  UL C 316, 27.11.1995, str. 49.

9

---

PRILOGA

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

IZJAVA ZVEZNE REPUBLIKE NEMČIJE

Če sta za izvršitev evropskega dokaznega naloga v skladu z Okvirnim sklepom Sveta 2008/978/PNZ z dne 18. decembra 2008 o evropskem dokaznem nalogu za namene pridobitve predmetov, dokumentov in podatkov za uporabo v kazenskih postopkih (1) potrebna preiskava ali zaseg, si Zvezna republika Nemčija v skladu s členom 23(4) navedenega okvirnega sklepa pridržuje pravico, da izvršitev pogojuje z ugotavljanjem dvojne kaznivosti v primerih, naštetih v členu 14(2) navedenega okvirnega sklepa, ki so povezani s terorizmom, računalniškim kriminalom, rasizmom in ksenofobijo, sabotažo, izsiljevanjem in oderuštvom ter prevaro, razen kadar je odreditveni organ izjavil, da zadevno kaznivo dejanje v skladu z zakonodajo države izdajateljice izpolnjuje naslednje kriterije:

Terorizem:

| — | kaznivo dejanje, kot je opredeljeno v skladu z Mednarodno konvencijo o zatiranju dejanj jedrskega terorizma z dne 13. aprila 2005 in Mednarodno konvencijo o zatiranju financiranja terorizma z dne 9. decembra 1999 ali v skladu s katerim od priloženih sporazumov, ali |
| --- | --- |

—

kaznivo dejanje, kot je opredeljeno v skladu z Mednarodno konvencijo o zatiranju dejanj jedrskega terorizma z dne 13. aprila 2005 in Mednarodno konvencijo o zatiranju financiranja terorizma z dne 9. decembra 1999 ali v skladu s katerim od priloženih sporazumov, ali

| — | dejanje, kaznivo skladno z Okvirnim sklepom Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (2), ali |
| --- | --- |

—

dejanje, kaznivo skladno z Okvirnim sklepom Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (2), ali

| — | dejanje, prepovedano skladno z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1624 (2005) z dne 14. septembra 2005. |
| --- | --- |

—

dejanje, prepovedano skladno z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1624 (2005) z dne 14. septembra 2005.

Računalniški kriminal: Kazniva dejanja, kot so opredeljena v Okvirnem sklepu Sveta 2005/222/PNZ z dne 24. februarja 2005 o napadih na informacijske sisteme (3), ali v naslovu 1 dela I Konvencije o kibernetski kriminaliteti z dne 23. novembra 2001.

Rasizem in ksenofobija: Kazniva dejanja, kot so opredeljena v Skupnem ukrepu Sveta 94/443/PNZ z dne 15. julija 1996 o boju proti rasizmu in ksenofobiji (4).

Sabotaža: Dejanja, ki nezakonito in načrtovano povzročajo hujšo škodo na vladnih ali drugih javnih objektih, sistemu javnega prevoza ali drugi infrastrukturi, kar vključuje ali bi lahko vključevalo znatno gospodarsko škodo.

Izsiljevanje in oderuštvo: Z grožnjami, uporabo sile ali kakršno koli drugo obliko ustrahovanja zahtevati blago, obljubo, prejem ali podpis kakršnega koli dokumenta, ki vsebuje ali ima za posledico obvezo, odtujitev ali razrešitev.

Prevara: Uporaba lažnih imen, zahteva po lažnem položaju ali uporaba nepoštenih sredstev za zlorabo zaupanja ali zaupljivosti ljudi z namenom prilastitve lastnine drugih ljudi.

---

(1)  UL L 350, 30.12.2008, str. 72.

(2)  UL L 164, 22.6.2002, str. 3.

(3)  UL L 69, 16.3.2005, str. 67.

(4)  UL L 185, 24.7.1996, str. 5.

---

30.12.2008

| 30.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 350/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 350/s3

---

OPOMBA BRALCU

Institucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.

Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---