# Uradni list L 338/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 338 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5117. december 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 338

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5117. december 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1257/2008 z dne 4. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1579/2007 o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2008 uporabljajo v Črnem morju | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1258/2008 z dne 16. decembra 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1259/2008 z dne 16. decembra 2008 o odobritvi manjših sprememb specifikacije za ime, registrirano v Registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Bleu d'Auvergne (ZOP)) | 5 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1260/2008 z dne 10. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta, kar zadeva mednarodni računovodski standard (MRS) 23 (
  1
  ) | 10 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1261/2008 z dne 16. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede mednarodnega standarda računovodskega poročanja (MSRP) 2 (
  1
  ) | 17 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1262/2008 z dne 16. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta, kar zadeva Pojasnilo 13 Odbora za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP) (
  1
  ) | 21 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1263/2008 z dne 16. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta, kar zadeva pojasnilo 14 Odbora za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP) (
  1
  ) | 25 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1264/2008 z dne 16. decembra 2008 o določitvi standardnega plačila za poročilo s kmetijskega gospodarstva za obračunsko leto 2009 v okviru mreže računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev | 31 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1265/2008 z dne 16. decembra 2008 o spremembi Uredbe (EGS) št. 1859/82 o izboru poročevalskih kmetijskih gospodarstev za določitev dohodkov kmetijskih gospodarstev | 32 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1266/2008 z dne 16. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 796/2004 o podrobnih pravilih za izvajanje navzkrižne skladnosti, modulacije in integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, predvidenih z Uredbo Sveta (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike ter o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete | 34 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1267/2008 z dne 12. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 2172/2005 o določitvi podrobnih pravil za uporabo uvozne tarifne kvote za živo govedo s težo, ki presega 160 kg, in s poreklom iz Švice, določenih s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi | 37 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1268/2008 z dne 12. decembra 2008 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2368/2002 o izvajanju sistema potrjevanja procesa Kimberley za mednarodno trgovino s surovimi diamanti | 39 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1269/2008 z dne 15. decembra 2008 o prepovedi ribolova na saja na območju VI, v vodah ES območja Vb ter v vodah ES in mednarodnih vodah na območjih XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije | 46 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1270/2008 z dne 15. decembra 2008 o prepovedi ribolova na trneža v vodah ES in mednarodnih vodah območij I, V, VI, VII, VIII, XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije | 48 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1271/2008 z dne 16. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1255/2008 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 16. decembra 2008 | 50 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 1257/2008 z dne 4. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1579/2007 o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2008 uporabljajo v Črnem morju

1

Uredba Komisije (ES) št. 1258/2008 z dne 16. decembra 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 1259/2008 z dne 16. decembra 2008 o odobritvi manjših sprememb specifikacije za ime, registrirano v Registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Bleu d'Auvergne (ZOP))

5

*

Uredba Komisije (ES) št. 1260/2008 z dne 10. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta, kar zadeva mednarodni računovodski standard (MRS) 23 (
  1
  )

1

10

*

Uredba Komisije (ES) št. 1261/2008 z dne 16. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede mednarodnega standarda računovodskega poročanja (MSRP) 2 (
  1
  )

1

17

*

Uredba Komisije (ES) št. 1262/2008 z dne 16. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta, kar zadeva Pojasnilo 13 Odbora za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP) (
  1
  )

1

21

*

Uredba Komisije (ES) št. 1263/2008 z dne 16. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta, kar zadeva pojasnilo 14 Odbora za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP) (
  1
  )

1

25

*

Uredba Komisije (ES) št. 1264/2008 z dne 16. decembra 2008 o določitvi standardnega plačila za poročilo s kmetijskega gospodarstva za obračunsko leto 2009 v okviru mreže računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev

31

*

Uredba Komisije (ES) št. 1265/2008 z dne 16. decembra 2008 o spremembi Uredbe (EGS) št. 1859/82 o izboru poročevalskih kmetijskih gospodarstev za določitev dohodkov kmetijskih gospodarstev

32

*

Uredba Komisije (ES) št. 1266/2008 z dne 16. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 796/2004 o podrobnih pravilih za izvajanje navzkrižne skladnosti, modulacije in integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, predvidenih z Uredbo Sveta (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike ter o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete

34

*

Uredba Komisije (ES) št. 1267/2008 z dne 12. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 2172/2005 o določitvi podrobnih pravil za uporabo uvozne tarifne kvote za živo govedo s težo, ki presega 160 kg, in s poreklom iz Švice, določenih s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi

37

*

Uredba Komisije (ES) št. 1268/2008 z dne 12. decembra 2008 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2368/2002 o izvajanju sistema potrjevanja procesa Kimberley za mednarodno trgovino s surovimi diamanti

39

*

Uredba Komisije (ES) št. 1269/2008 z dne 15. decembra 2008 o prepovedi ribolova na saja na območju VI, v vodah ES območja Vb ter v vodah ES in mednarodnih vodah na območjih XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

46

*

Uredba Komisije (ES) št. 1270/2008 z dne 15. decembra 2008 o prepovedi ribolova na trneža v vodah ES in mednarodnih vodah območij I, V, VI, VII, VIII, XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

48

Uredba Komisije (ES) št. 1271/2008 z dne 16. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1255/2008 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 16. decembra 2008

50

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Sveta ministrov AKP–ES |
| | | 2008/951/ES |
| | * | Sklep št. 2/2008 Sveta ministrov AKP-ES z dne 18. novembra 2008 o dodelitvi sredstev iz 10. Evropskega razvojnega sklada Somaliji | 53 |
| | | Komisija |
| | | 2008/952/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 19. novembra 2008 o določitvi podrobnih smernic za izvajanje in uporabo Priloge II k Direktivi 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7294)

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2008/953/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 8. decembra 2008 o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacij, predloženih v podrobno oceno zaradi možne vključitve Aureobasidium pullulans in dinatrijevega fosfonata v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7709)

   (
  1
  ) | 62 |
| | | 2008/954/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 15. decembra 2008 o spremembi Odločbe 2006/133/ES o zahtevi, da države članice začasno sprejmejo dodatne ukrepe proti širjenju borove ogorčice Bursaphelenchus xylophilus (Steiner in Buhrer) Nickle et al. in sodelavci, na območjih Portugalske, razen območij, kjer je znano, da se ne pojavlja
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8298) | 64 |
| | | 2008/955/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 16. decembra 2008 o spremembi Sklepa 2006/410/ES o določitvi zneskov, ki bodo na voljo EKSRP v skladu s členi 10(2), 143d in 143e Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003, členom 4(1) Uredbe Sveta (ES) št. 378/2007 in členom 23(2) Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008, ter zneskov, ki bodo na voljo za odhodke EKJS | 67 |
| | | PRIPOROČILA |
| | | Komisija |
| | | 2008/956/Euratom |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 4. decembra 2008 o merilih za izvoz radioaktivnih odpadkov in izrabljenega goriva v tretje države
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7570) | 69 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | | 2008/957/ES |
| | * | Sklep št. 2/2008 Skupnega odbora ES/Danska-Ferski otoki z dne 20. novembra 2008 o spremembi tabel I in II iz Priloge k Protokolu 1 Sporazuma med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Ferskih otokov na drugi strani | 72 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Sveta ministrov AKP–ES

2008/951/ES

*

Sklep št. 2/2008 Sveta ministrov AKP-ES z dne 18. novembra 2008 o dodelitvi sredstev iz 10. Evropskega razvojnega sklada Somaliji

53

Komisija

2008/952/ES

*

Odločba Komisije z dne 19. novembra 2008 o določitvi podrobnih smernic za izvajanje in uporabo Priloge II k Direktivi 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7294)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7294)

1

55

2008/953/ES

*

Odločba Komisije z dne 8. decembra 2008 o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacij, predloženih v podrobno oceno zaradi možne vključitve Aureobasidium pullulans in dinatrijevega fosfonata v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7709)

   (
  1
  )

Aureobasidium pullulans

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7709)

1

62

2008/954/ES

*

Odločba Komisije z dne 15. decembra 2008 o spremembi Odločbe 2006/133/ES o zahtevi, da države članice začasno sprejmejo dodatne ukrepe proti širjenju borove ogorčice Bursaphelenchus xylophilus (Steiner in Buhrer) Nickle et al. in sodelavci, na območjih Portugalske, razen območij, kjer je znano, da se ne pojavlja
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8298)

Bursaphelenchus xylophilus

et al

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8298)

64

2008/955/ES

*

Sklep Komisije z dne 16. decembra 2008 o spremembi Sklepa 2006/410/ES o določitvi zneskov, ki bodo na voljo EKSRP v skladu s členi 10(2), 143d in 143e Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003, členom 4(1) Uredbe Sveta (ES) št. 378/2007 in členom 23(2) Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008, ter zneskov, ki bodo na voljo za odhodke EKJS

67

PRIPOROČILA

Komisija

2008/956/Euratom

*

Priporočilo Komisije z dne 4. decembra 2008 o merilih za izvoz radioaktivnih odpadkov in izrabljenega goriva v tretje države
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7570)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7570)

69

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

2008/957/ES

*

Sklep št. 2/2008 Skupnega odbora ES/Danska-Ferski otoki z dne 20. novembra 2008 o spremembi tabel I in II iz Priloge k Protokolu 1 Sporazuma med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Ferskih otokov na drugi strani

72

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | * | Skupni ukrep Sveta 2008/958/SZVP z dne 16. decembra 2008 o spremembah Skupnega ukrepa Sveta 2005/797/SZVP o Policijski misiji Evropske unije za Palestinska ozemlja | 75 |
| | * | Skupno stališče Sveta 2008/959/SZVP z dne 16. decembra 2008 o spremembi Skupnega stališča 2008/586/SZVP o posodobitvi Skupnega stališča 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu | 77 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

*

Skupni ukrep Sveta 2008/958/SZVP z dne 16. decembra 2008 o spremembah Skupnega ukrepa Sveta 2005/797/SZVP o Policijski misiji Evropske unije za Palestinska ozemlja

75

*

Skupno stališče Sveta 2008/959/SZVP z dne 16. decembra 2008 o spremembi Skupnega stališča 2008/586/SZVP o posodobitvi Skupnega stališča 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu

77

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Direktive Komisije 2007/72/ES z dne 13. decembra 2007 o spremembi Direktive Sveta 66/401/EGS glede vključitve vrste Galega orientalis Lam. (UL L 329, 14.12.2007) | 79 |

Popravki

*

Popravek Direktive Komisije 2007/72/ES z dne 13. decembra 2007 o spremembi Direktive Sveta 66/401/EGS glede vključitve vrste Galega orientalis Lam. (UL L 329, 14.12.2007)

Galega orientalis

79

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 17.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1257/2008

z dne 4. decembra 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 1579/2007 o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2008 uporabljajo v Črnem morju

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 20 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto (2) ter zlasti člena 2 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1579/2007 (3) določa ribolovne možnosti in s tem povezane pogoje za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2008 uporabljajo v Črnem morju. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1579/2007 (3) določa ribolovne možnosti in s tem povezane pogoje za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2008 uporabljajo v Črnem morju.

| (2) | Čeprav Uredba (ES) št. 1579/2007 določa, da se člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 ne uporablja za kvoto za romb v Črnem morju za leto 2008, bi trenutno stanje staleža romba dovoljevalo njegovo uporabo. |
| --- | --- |

(2)

Čeprav Uredba (ES) št. 1579/2007 določa, da se člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 ne uporablja za kvoto za romb v Črnem morju za leto 2008, bi trenutno stanje staleža romba dovoljevalo njegovo uporabo.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1579/2007 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1579/2007 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Glede na nujnost te zadeve in glede na to, da bo kvotno leto 2008 kmalu končano, bi ta uredba morala začeti veljati na dan njene objave v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(4)

Glede na nujnost te zadeve in glede na to, da bo kvotno leto 2008 kmalu končano, bi ta uredba morala začeti veljati na dan njene objave v Uradnem listu Evropske unije.

| (5) | Zaradi nujnosti te zadeve je tudi treba odobriti izjemo od roka šestih tednov iz odstavka I(3) Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbam o ustanovitvi Evropskih skupnosti – |
| --- | --- |

(5)

Zaradi nujnosti te zadeve je tudi treba odobriti izjemo od roka šestih tednov iz odstavka I(3) Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbam o ustanovitvi Evropskih skupnosti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba Uredbe (ES) št. 1579/2007

Pri postavki „romb“ v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1579/2007 se besede „Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja“ zamenjajo z besedami „Uporablja se člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96“.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. decembra 2008

Za Svet

Predsednica

N. KOSCIUSKO-MORIZET

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 115, 9.5.1996, str. 3.

2

(3)  UL L 346, 29.12.2007, str. 1.

3

---

| 17.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1258/2008

z dne 16. decembra 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. decembra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. decembra 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 82,8 |
| TR | 81,9 |
| ZZ | 82,4 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 55,5 |
| TR | 116,0 |
| ZZ | 112,9 |
| 0709 90 70 | MA | 111,5 |
| TR | 133,8 |
| ZZ | 122,7 |
| 0805 10 20 | AR | 17,0 |
| BR | 44,6 |
| CL | 52,1 |
| MA | 75,7 |
| TR | 84,2 |
| ZA | 43,7 |
| ZZ | 52,9 |
| 0805 20 10 | MA | 73,5 |
| TR | 72,0 |
| ZZ | 72,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 54,7 |
| HR | 54,2 |
| IL | 75,7 |
| TR | 54,1 |
| ZZ | 59,7 |
| 0805 50 10 | MA | 64,0 |
| TR | 63,8 |
| ZZ | 63,9 |
| 0808 10 80 | CA | 82,7 |
| CN | 71,3 |
| MK | 34,6 |
| US | 100,1 |
| ZZ | 72,2 |
| 0808 20 50 | CN | 45,6 |
| TR | 104,0 |
| US | 114,4 |
| ZZ | 88,0 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

82,8

TR

81,9

ZZ

82,4

0707 00 05

JO

167,2

MA

55,5

TR

116,0

ZZ

112,9

0709 90 70

MA

111,5

TR

133,8

ZZ

122,7

0805 10 20

AR

17,0

BR

44,6

CL

52,1

MA

75,7

TR

84,2

ZA

43,7

ZZ

52,9

0805 20 10

MA

73,5

TR

72,0

ZZ

72,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

54,7

HR

54,2

IL

75,7

TR

54,1

ZZ

59,7

0805 50 10

MA

64,0

TR

63,8

ZZ

63,9

0808 10 80

CA

82,7

CN

71,3

MK

34,6

US

100,1

ZZ

72,2

0808 20 50

CN

45,6

TR

104,0

US

114,4

ZZ

88,0

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 17.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1259/2008

z dne 16. decembra 2008

o odobritvi manjših sprememb specifikacije za ime, registrirano v Registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Bleu d'Auvergne (ZOP))

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) in zlasti drugega stavka člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) in člena 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija pregledala zahtevek Francije za odobritev spremembe v specifikaciji zaščitene označbe porekla „Bleu d'Auvergne“, registrirani z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) in člena 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija pregledala zahtevek Francije za odobritev spremembe v specifikaciji zaščitene označbe porekla „Bleu d'Auvergne“, registrirani z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2).

| (2) | Namen zahtevka je spremeniti specifikacijo z natančno določitvijo pogojev uporabe obdelovalnih postopkov in aditivov pri mleku in med proizvodnjo Bleu d'Auvergne. Te prakse zagotavljajo ohranjanje bistvenih lastnosti označbe. |
| --- | --- |

(2)

Namen zahtevka je spremeniti specifikacijo z natančno določitvijo pogojev uporabe obdelovalnih postopkov in aditivov pri mleku in med proizvodnjo Bleu d'Auvergne. Te prakse zagotavljajo ohranjanje bistvenih lastnosti označbe.

| (3) | Komisija je zadevno spremembo preučila in sklenila, da je upravičena. Ker gre v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006 za manjšo spremembo, jo lahko Komisija odobri brez uporabe postopka iz členov 5, 6 in 7 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je zadevno spremembo preučila in sklenila, da je upravičena. Ker gre v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006 za manjšo spremembo, jo lahko Komisija odobri brez uporabe postopka iz členov 5, 6 in 7 navedene uredbe.

| (4) | V skladu s členom 18(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1898/2006 (3) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je treba objaviti povzetek specifikacije – |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 18(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1898/2006 (3) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je treba objaviti povzetek specifikacije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Specifikacija označbe porekla „Bleu d'Auvergne“ se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Prečiščeni povzetek z navedbo glavnih elementov specifikacije je v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. decembra 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL L 148, 21.6.1996, str. 1.

2

(3)  UL L 369, 23.12.2006, str. 1.

3

---

PRILOGA I

V specifikaciji zaščitene označbe porekla „Bleu d'Auvergne“ se odobrijo naslednje spremembe:

„Metoda pridobivanja“

Točka 5 specifikacije glede opisa metode pridobivanja proizvoda se dopolni z naslednjimi določbami:

„(...) Usirjanje mleka je treba izvesti izključno s sirilom.

Zgoščevanje mleka z delnim odstranjevanjem vode pred usirjenjem je prepovedano.

Poleg mlečnih surovin so edine dovoljene sestavine ali pomožne sestavine proizvodnje ali dovoljeni aditivi v mleku in med proizvodnim postopkom sirilo, neškodljive kulture bakterij, kvas, plesni, kalcijev klorid in sol.

(...) Shranjevanje mlečnih surovin, proizvodov med proizvodnim postopkom, sirnine ali svežega sira na temperaturi pod ničlo je prepovedano.

(...) Shranjevanje svežega sira in sira med zorenjem v prilagojeni atmosferi je prepovedano.“

---

PRILOGA II

POVZETEK

Uredba Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

„BLEU D’AUVERGNE“

ES št.: FR-PDO-0117-0107/29.3.2006

ZOP (X) ZGO ( )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici

| Naziv | : | Institut National de l’Origine et de la Qualité |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | 51, rue d’Anjou, 75008 Paris |
| Tel. | : | (33-1) 53 89 80 00 |
| Telefaks | : | (33-1) 53 89 80 60 |
| E-naslov | : | info@inao.gouv.fr |

Naziv

:

Institut National de l’Origine et de la Qualité

Naslov

:

51, rue d’Anjou, 75008 Paris

Tel.

:

(33-1) 53 89 80 00

Telefaks

:

(33-1) 53 89 80 60

E-naslov

:

info@inao.gouv.fr

2.   Vlagatelj

| Naziv | : | Syndicat Interprofessionnel Régional du Bleu d'Auvergne |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | Mairie, 15400 Riom-ès-Montagnes |
| Tel. | : | (33-4) 71 78 11 98 |
| Telefaks | : | (33-4) 71 78 11 98 |
| E-naslov | : | bleudauvergne@wanadoo.fr |
| Sestava | : | proizvajalci/predelovalci (X) drugo ( ) |

Naziv

:

Syndicat Interprofessionnel Régional du Bleu d'Auvergne

Naslov

:

Mairie, 15400 Riom-ès-Montagnes

Tel.

:

(33-4) 71 78 11 98

Telefaks

:

(33-4) 71 78 11 98

E-naslov

:

bleudauvergne@wanadoo.fr

Sestava

:

proizvajalci/predelovalci (X) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda

| Skupina 1.3 – | Siri |
| --- | --- |

Skupina 1.3 –

Siri

4.   Specifikacija (povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1.   Ime

„Bleu d’Auvergne“

4.2.   Opis

Sir iz kravjega mleka z modrimi žilami, cilindrične oblike s skorjo z naravno plesnijo. Obstaja 2 do 3 kg sir približno 20 cm premera. Mali siri tehtajo 1 kg, 500 g ali 350 g.

Vsebnost maščob je najmanj 50 % in vsebnost suhe snovi najmanj 52 %.

4.3.   Geografsko območje

Osrednji Massif Central vsebuje naslednje občine:

| | Departma Puy-de-Dôme: vse občine |
| --- | --- |

Departma Puy-de-Dôme: vse občine

| | Departma Cantal: vse občine |
| --- | --- |

Departma Cantal: vse občine

| | Departma Haute-Loire:
  Okrožje Brioude: vse občine |
| --- | --- |

Departma Haute-Loire:

Okrožje Brioude: vse občine

| | Departma Aveyron:
  Kantoni Mur-de-Barrez in Sainte-Geneviève-sur-Argence: vse občine |
| --- | --- |

Departma Aveyron:

Kantoni Mur-de-Barrez in Sainte-Geneviève-sur-Argence: vse občine

| | Departma Corrèze:
  Kantoni Argentat, Beaulieu-sur-Dordogne, Bort-les-Orgues, Eygurande, Lapleau, Roche-Canillac, Mercoeur, Meyssac, Neuvic, Saint-Privat, Ussel-Est in Ussel-Ouest: vse občine |
| --- | --- |

Departma Corrèze:

Kantoni Argentat, Beaulieu-sur-Dordogne, Bort-les-Orgues, Eygurande, Lapleau, Roche-Canillac, Mercoeur, Meyssac, Neuvic, Saint-Privat, Ussel-Est in Ussel-Ouest: vse občine

| | Departma Lot: | Kantoni Bretenoux, Figeac-Est, Figeac-Ouest, Gramat, Lacapelle-Marival, Latronquière, Martel, Saint-Céré, Sousceyrac in Vayrac: vse občine |
| --- | --- | --- |

Departma Lot:

Kantoni Bretenoux, Figeac-Est, Figeac-Ouest, Gramat, Lacapelle-Marival, Latronquière, Martel, Saint-Céré, Sousceyrac in Vayrac: vse občine

| | Kanton Livernon: občine Assier, Issepts, Reyrevignes, Saint-Simon in Sonac |
| --- | --- |

Kanton Livernon: občine Assier, Issepts, Reyrevignes, Saint-Simon in Sonac

| | Kanton Souillac: občine Lacave, Mayrac, Meyronne, Pinsac in Saint-Sozy |
| --- | --- |

Kanton Souillac: občine Lacave, Mayrac, Meyronne, Pinsac in Saint-Sozy

| | Departma Lozère:
  Kantoni Aumont-Aubrac, Fournels, Grandieu, Langogne, Le Malzieu, Nasbinals, Saint-Alban-sur-Limagnole, Saint-Amans-la-Lozère in Saint-Chély-d'Apcher: vse občine |
| --- | --- |

Departma Lozère:

Kantoni Aumont-Aubrac, Fournels, Grandieu, Langogne, Le Malzieu, Nasbinals, Saint-Alban-sur-Limagnole, Saint-Amans-la-Lozère in Saint-Chély-d'Apcher: vse občine

4.4.   Dokazilo o poreklu

Vsak proizvajalec mleka ter vsak obrat, v katerem poteka predelovanje ali zorenje, izpolni „izjavo o usposobljenosti“, ki jo registrirajo službe INAO, in ki temu organu omogoča ugotavljanje istovetnosti vseh proizvajalcev. Ti morajo imeti za INAO na voljo registre in vse dokumente, potrebne za nadzor porekla, kakovosti ter razmer, v katerih poteka proizvodnja mleka in sirov.

Pri nadzoru značilnosti proizvoda z zaščiteno označbo porekla se izvaja analitični in organoleptični preskus, katerega namen je zagotoviti kakovost in tipične značilnosti preskušenih proizvodov.

4.5.   Metoda pridobivanja

Proizvodnja mleka, njegova predelava v sir in zorenje morajo potekati znotraj geografskega območja.

Izdelava vključuje iste operacije kot v preteklosti: odcejanje sirnine, položitev v modele, ročno soljenje v dveh etapah s suho debelo soljo, sir se večkrat obrne, z dolgimi iglami se prebode. To zračenje testa omogoča razvoj plesni Penicillium glaucum. Nato se sir zori v kleteh, veliki sir najmanj štiri tedne in mali sir najmanj dva tedna.

4.6.   Povezava

Ta sir izvira iz 19. stoletja, ko so sir izdelovali na vulkanski gorski verigi Massif Central. Njegov sloves se je hitro razširil do Pariza, kjer mu je leta 1879 pel slavo pevec Francisque Bethol. Sir Bleu d'Auvergne je dobil označbo porekla marca 1975 po zahtevku iz leta 1972.

Območje proizvodnje Bleu d'Auvergne je edinstveno, zanj so značilna vulkanska in granitna tla, bogata z oligoelementi, in ostro podnebje. Vse to določa posebno rastlinstvo, ki prispeva k posebnostim sira Bleu d'Auvergne, katerega tipičnost so žile posebne plesni, razvite in proizvedene v območju AOC Bleu d'Auvergne. Metode odcejanja sirnine in ročno soljenje dajejo siru Bleu d'Auvergne poseben marmorni vzorec, ki je enakomerno razporejen po siru, kar ga ločuje od ostalih modrih sirov.

4.7.   Nadzorni organ

| Naziv | : | Institut National de l'Origine et de la Qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | 51, rue d'Anjou, 75008 PARIS |
| Tel. | : | (33-1) 53 89 80 00 |
| Telefaks | : | (33-1) 53 89 80 60 |
| E-naslov | : | info@inao.gouv.fr |

Naziv

:

Institut National de l'Origine et de la Qualité (INAO)

Naslov

:

51, rue d'Anjou, 75008 PARIS

Tel.

:

(33-1) 53 89 80 00

Telefaks

:

(33-1) 53 89 80 60

E-naslov

:

info@inao.gouv.fr

Institut National de l’Origine et de la Qualité je javni organ uprave, ki uživa pravice pravne osebe pod nadzorom ministrstva za kmetijstvo.

Za nadzor proizvodnih razmer proizvodov z označbo porekla je odgovoren INAO.

| Naziv | : | Direction Générale de la Concurrence, de la Consommation et de la Répression des Fraudes (DGCCRF) |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | 59, Boulevard Vincent Auriol, 75703 PARIS Cedex 13 |
| Tel. | : | (33-1) 44 87 17 17 |
| Telefaks | : | (33-1) 44 97 30 37 |
| E-naslov | : | info@inao.gouv.fr |

Naziv

:

Direction Générale de la Concurrence, de la Consommation et de la Répression des Fraudes (DGCCRF)

Naslov

:

59, Boulevard Vincent Auriol, 75703 PARIS Cedex 13

Tel.

:

(33-1) 44 87 17 17

Telefaks

:

(33-1) 44 97 30 37

E-naslov

:

info@inao.gouv.fr

DGCCRF je služba francoskega ministrstva za gospodarstvo, industrijo in zaposlovanje.

4.8.   Označevanje:

Siri so obvezno zaviti v srebrni papir.

Obvezno mora biti navedeno ime označbe.

---

| 17.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/10

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1260/2008

z dne 10. decembra 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta, kar zadeva mednarodni računovodski standard (MRS) 23

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (1) in zlasti člena 3(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni standardi in pojasnila, ki so veljali 15. oktobra 2008. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni standardi in pojasnila, ki so veljali 15. oktobra 2008.

| (2) | Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde (UOMRS) je 29. marca 2007 izdal revidirani mednarodni računovodski standard (MRS) 23 – Stroški izposojanja, v nadaljnjem besedilu: „revidirani MRS 23“. V revidiranem MRS 23 je izločena možnost iz MRS 23, da se stroški izposojanja, ki jih je mogoče neposredno pripisati nakupu, gradnji ali proizvodnji sredstva v pripravi, takoj pripoznajo kot odhodki. Vsi takšni stroški izposojanja se usredstvijo in so del nabavne vrednosti sredstva. Drugi stroški izposojanja se pripoznajo kot odhodek. Revidirani MRS 23 nadomesti MRS 23 Stroški izposojanja, ki je bil spremenjen leta 1993. |
| --- | --- |

(2)

Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde (UOMRS) je 29. marca 2007 izdal revidirani mednarodni računovodski standard (MRS) 23 – Stroški izposojanja, v nadaljnjem besedilu: „revidirani MRS 23“. V revidiranem MRS 23 je izločena možnost iz MRS 23, da se stroški izposojanja, ki jih je mogoče neposredno pripisati nakupu, gradnji ali proizvodnji sredstva v pripravi, takoj pripoznajo kot odhodki. Vsi takšni stroški izposojanja se usredstvijo in so del nabavne vrednosti sredstva. Drugi stroški izposojanja se pripoznajo kot odhodek. Revidirani MRS 23 nadomesti MRS 23 Stroški izposojanja, ki je bil spremenjen leta 1993.

| (3) | Posvetovanje s skupino tehničnih strokovnjakov Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) potrjuje, da revidirani MRS 23 izpolnjuje tehnična merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002. Svetovalna skupine za presojo mnenj o računovodskih standardih je v skladu s Sklepom Komisije 2006/505/ES z dne 14. julija 2006 o ustanovitvi Svetovalne skupine za presojo mnenj o računovodskih standardih, ki bo svetovala Komisiji glede objektivnosti in nevtralnosti mnenj Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) (3), preučila mnenje EFRAG o potrditvi in svetovala Evropski komisiji, da je dobro uravnoteženo in objektivno. |
| --- | --- |

(3)

Posvetovanje s skupino tehničnih strokovnjakov Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) potrjuje, da revidirani MRS 23 izpolnjuje tehnična merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002. Svetovalna skupine za presojo mnenj o računovodskih standardih je v skladu s Sklepom Komisije 2006/505/ES z dne 14. julija 2006 o ustanovitvi Svetovalne skupine za presojo mnenj o računovodskih standardih, ki bo svetovala Komisiji glede objektivnosti in nevtralnosti mnenj Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) (3), preučila mnenje EFRAG o potrditvi in svetovala Evropski komisiji, da je dobro uravnoteženo in objektivno.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1126/2008 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1126/2008 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V Prilogi k Uredbi (ES) št. 1126/2008 se mednarodni računovodski standard MRS 23 (revidiran leta 1993) Stroški izposojanja nadomesti z mednarodnim računovodskim standardom MRS 23 (revidiran leta 2007) Stroški izposojanja, kakor je naveden v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Posamezna družba začne uporabljati MRS 23 (revidiran leta 2007), kakor je naveden v Prilogi k tej uredbi, najpozneje z začetkom svojega prvega finančnega leta po 31. decembru 2008.

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. decembra 2008

Za Komisijo

Charlie McCREEVY

Član Komisije

---

(1)  UL L 243, 11.9.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 320, 29.11.2008, str. 1.

2

(3)  UL L 199, 21.7.2006, str. 33.

3

---

PRILOGA

MEDNARODNI RAČUNOVODSKI STANDARDI

| MRS 23 | MRS 23 Stroški izposojanja (revidiran leta 2007) |
| --- | --- |

MRS 23

MRS 23 Stroški izposojanja (revidiran leta 2007)

Razmnoževanje je dovoljeno znotraj Evropskega gospodarskega prostora. Vse obstoječe pravice so pridržane zunaj EGS, z izjemo pravice do razmnoževanja za osebno ali drugo pošteno uporabo. Dodatne informacije so na voljo na spletni strani UOMRS www.iasb.org

MEDNARODNI RAČUNOVODSKI STANDARD 23

Stroški izposojanja

TEMELJNO NAČELO

| 1 | Stroški izposojanja, ki jih je mogoče neposredno pripisati nakupu, gradnji ali proizvodnji sredstva v pripravi, so del nabavne vrednosti takega sredstva. Drugi stroški izposojanja se pripoznajo kot odhodek. |
| --- | --- |

1

Stroški izposojanja, ki jih je mogoče neposredno pripisati nakupu, gradnji ali proizvodnji sredstva v pripravi, so del nabavne vrednosti takega sredstva. Drugi stroški izposojanja se pripoznajo kot odhodek.

PODROČJE

| 2 | Podjetje uporablja ta standard pri obračunavanju stroškov izposojanja. |
| --- | --- |

2

Podjetje uporablja ta standard pri obračunavanju stroškov izposojanja.

| 3 | Standard ne obravnava dejanskih ali pripisanih stroškov kapitala, tudi ne prednostnega kapitala, ki ni razvrščen med dolgove. |
| --- | --- |

3

Standard ne obravnava dejanskih ali pripisanih stroškov kapitala, tudi ne prednostnega kapitala, ki ni razvrščen med dolgove.

| 4 | Podjetje ni dolžno uporabljati tega standarda za stroške izposojanja, ki jih je mogoče neposredno pripisati nakupu, gradnji ali proizvodnji:






  (a) | sredstva v pripravi, merjenega po pošteni vrednosti, na primer biološkega sredstva; ali |
| --- | --- | --- |

4

Podjetje ni dolžno uporabljati tega standarda za stroške izposojanja, ki jih je mogoče neposredno pripisati nakupu, gradnji ali proizvodnji:

(a)

sredstva v pripravi, merjenega po pošteni vrednosti, na primer biološkega sredstva; ali

| (b) | zalog, ki se izdelujejo ali kako drugače proizvajajo v velikih količinah s ponavljanjem. |
| --- | --- |

(b)

zalog, ki se izdelujejo ali kako drugače proizvajajo v velikih količinah s ponavljanjem.

OPREDELITVE POJMOV

| 5 | V tem standardu so uporabljeni naslednji izrazi, ki imajo točno določen pomen:

  Stroški izposojanja so obresti in drugi stroški podjetja, ki so povezani z izposojanjem finančnih sredstev.

  Sredstvo v pripravi je sredstvo, pri katerem je potrebno precej časa, da se usposobi za nameravano uporabo ali prodajo. |
| --- | --- |

5

V tem standardu so uporabljeni naslednji izrazi, ki imajo točno določen pomen:

Stroški izposojanja so obresti in drugi stroški podjetja, ki so povezani z izposojanjem finančnih sredstev.

Sredstvo v pripravi je sredstvo, pri katerem je potrebno precej časa, da se usposobi za nameravano uporabo ali prodajo.

| 6 | Stroški izposojanja lahko vključujejo:






  (a) | obresti od prekoračitev na bančnih računih ter kratkoročno in dolgoročno dobljena posojila; |
| --- | --- | --- |

6

Stroški izposojanja lahko vključujejo:

(a)

obresti od prekoračitev na bančnih računih ter kratkoročno in dolgoročno dobljena posojila;

| (b) | časovno razporejene popuste ali premije, ki se nanašajo na izposojanje; |
| --- | --- |

(b)

časovno razporejene popuste ali premije, ki se nanašajo na izposojanje;

| (c) | časovno razporejene postranske stroške, ki nastajajo v zvezi s posojilnimi pogodbami; |
| --- | --- |

(c)

časovno razporejene postranske stroške, ki nastajajo v zvezi s posojilnimi pogodbami;

| (d) | finančne stroške v zvezi s finančnimi najemi, pripoznanimi v skladu z MRS 17 Najemi; |
| --- | --- |

(d)

finančne stroške v zvezi s finančnimi najemi, pripoznanimi v skladu z MRS 17 Najemi;

| (e) | tečajne razlike, ki nastajajo iz dobljenih posojil v tujih valutah, kolikor se obravnavajo kot preračun stroškov obresti. |
| --- | --- |

(e)

tečajne razlike, ki nastajajo iz dobljenih posojil v tujih valutah, kolikor se obravnavajo kot preračun stroškov obresti.

| 7 | Sredstvo v pripravi je glede na okoliščine lahko karkoli od naslednjega:






  (a) | zaloge, |
| --- | --- | --- |

7

Sredstvo v pripravi je glede na okoliščine lahko karkoli od naslednjega:

(a)

zaloge,

| (b) | proizvajalni obrati, |
| --- | --- |

(b)

proizvajalni obrati,

| (c) | energetske centrale, |
| --- | --- |

(c)

energetske centrale,

| (d) | neopredmetena sredstva, |
| --- | --- |

(d)

neopredmetena sredstva,

| (e) | naložbene nepremičnine. |
| --- | --- |

(e)

naložbene nepremičnine.

Finančna sredstva in zaloge, ki se izdelujejo ali kako drugače proizvajajo skozi krajše obdobje, niso sredstva v pripravi. Sredstva, ki so ob nakupu že usposobljena za nameravano uporabo ali prodajo, niso sredstva v pripravi.

PRIPOZNAVANJE

| 8 | Stroške izposojanja, ki jih je mogoče neposredno pripisati nakupu, gradnji ali proizvodnji sredstva v pripravi, podjetje usredstvi kot del nabavne vrednosti takega sredstva. Druge stroške izposojanja podjetje pripozna kot odhodek v obdobju, ko nastanejo. |
| --- | --- |

8

Stroške izposojanja, ki jih je mogoče neposredno pripisati nakupu, gradnji ali proizvodnji sredstva v pripravi, podjetje usredstvi kot del nabavne vrednosti takega sredstva. Druge stroške izposojanja podjetje pripozna kot odhodek v obdobju, ko nastanejo.

| 9 | Stroški izposojanja, ki jih je mogoče neposredno pripisati nakupu, gradnji ali proizvodnji sredstva v pripravi, so vključeni v nabavno vrednost takega sredstva. Taki stroški izposojanja se usredstvijo kot del nabavne vrednosti sredstva, če je verjetno, da bodo podjetju prinesli prihodnje gospodarske koristi, in jih je mogoče zanesljivo izmeriti. Kadar podjetje uporablja standard MRS 29 Računovodsko poročanje v hiperinflacijskih gospodarstvih, pripozna del stroškov izposojanja, s katerim v istem obdobju izravnava inflacijo, kot odhodek v skladu s členom 21 tega standarda. |
| --- | --- |

9

Stroški izposojanja, ki jih je mogoče neposredno pripisati nakupu, gradnji ali proizvodnji sredstva v pripravi, so vključeni v nabavno vrednost takega sredstva. Taki stroški izposojanja se usredstvijo kot del nabavne vrednosti sredstva, če je verjetno, da bodo podjetju prinesli prihodnje gospodarske koristi, in jih je mogoče zanesljivo izmeriti. Kadar podjetje uporablja standard MRS 29 Računovodsko poročanje v hiperinflacijskih gospodarstvih, pripozna del stroškov izposojanja, s katerim v istem obdobju izravnava inflacijo, kot odhodek v skladu s členom 21 tega standarda.

Za usredstvenje primerni stroški izposojanja

| 10 | Stroški izposojanja, ki jih je mogoče neposredno pripisati nakupu, gradnji ali proizvodnji sredstva v pripravi, so tisti stroški izposojanja, ki bi se jim bilo mogoče izogniti, če se ne bi pojavili izdatki za sredstvo v pripravi. Če si podjetje izposodi finančna sredstva zgolj za pridobitev nekega sredstva v pripravi, je mogoče stroške izposojanja, ki se nanašajo neposredno na tisto sredstvo, brez težav razpoznati. |
| --- | --- |

10

Stroški izposojanja, ki jih je mogoče neposredno pripisati nakupu, gradnji ali proizvodnji sredstva v pripravi, so tisti stroški izposojanja, ki bi se jim bilo mogoče izogniti, če se ne bi pojavili izdatki za sredstvo v pripravi. Če si podjetje izposodi finančna sredstva zgolj za pridobitev nekega sredstva v pripravi, je mogoče stroške izposojanja, ki se nanašajo neposredno na tisto sredstvo, brez težav razpoznati.

| 11 | Težava se lahko pojavi pri ugotavljanju neposredne povezave med posamezno izposojo in sredstvom v pripravi ter določanju izposojenega zneska, ki bi se mu bilo sicer mogoče izogniti. Takšna težava se pojavi, če se na primer financiranje v podjetju usklajuje z enega mesta. Težave tudi nastanejo, če skupina za izposojanje finančnih sredstev uporablja več dolžniških instrumentov z različnimi obrestnimi merami, ta finančna sredstva pa na različne načine posoja drugim podjetjem v skupini. Drugi zapleti se pojavijo zaradi uporabe posojil, ki so izražena v tujih valutah ali vezana nanje, če skupina deluje v gospodarstvu z visoko inflacijo, ter zaradi nihanj obrestnih mer. Posledica je, da je znesek stroškov izposojanja, ki ga je mogoče neposredno pripisati nakupu sredstva v pripravi, težko določiti in je potrebna presoja. |
| --- | --- |

11

Težava se lahko pojavi pri ugotavljanju neposredne povezave med posamezno izposojo in sredstvom v pripravi ter določanju izposojenega zneska, ki bi se mu bilo sicer mogoče izogniti. Takšna težava se pojavi, če se na primer financiranje v podjetju usklajuje z enega mesta. Težave tudi nastanejo, če skupina za izposojanje finančnih sredstev uporablja več dolžniških instrumentov z različnimi obrestnimi merami, ta finančna sredstva pa na različne načine posoja drugim podjetjem v skupini. Drugi zapleti se pojavijo zaradi uporabe posojil, ki so izražena v tujih valutah ali vezana nanje, če skupina deluje v gospodarstvu z visoko inflacijo, ter zaradi nihanj obrestnih mer. Posledica je, da je znesek stroškov izposojanja, ki ga je mogoče neposredno pripisati nakupu sredstva v pripravi, težko določiti in je potrebna presoja.

| 12 | Če si podjetje izposodi finančna sredstva namenoma za pridobitev sredstva v pripravi, določi znesek stroškov izposojanja, primernih za usredstvenje, kot dejanske stroške izposojanja, nastale v obdobju v zvezi s to izposojo, zmanjšane za vse prihodke od financiranja v zvezi z začasno finančno naložbo izposojenih sredstev. |
| --- | --- |

12

Če si podjetje izposodi finančna sredstva namenoma za pridobitev sredstva v pripravi, določi znesek stroškov izposojanja, primernih za usredstvenje, kot dejanske stroške izposojanja, nastale v obdobju v zvezi s to izposojo, zmanjšane za vse prihodke od financiranja v zvezi z začasno finančno naložbo izposojenih sredstev.

| 13 | Možna posledica finančnih dogovorov za sredstva v pripravi je, da podjetje dobi izposojena finančna sredstva in povzroči s tem povezane stroške izposojanja, preden je del ali celoto takšnih finančnih sredstev mogoče porabiti za sredstvo v pripravi. V takih okoliščinah se finančna sredstva pogosto začasno naložijo, dokler se ne porabijo za sredstvo v pripravi. Pri ugotavljanju zneska stroškov izposojanja, ki so primerni za usredstvenje v obdobju, je treba vsak prihodek od financiranja, zaslužen s takšnimi finančnimi sredstvi, odšteti od nastalih stroškov izposojanja. |
| --- | --- |

13

Možna posledica finančnih dogovorov za sredstva v pripravi je, da podjetje dobi izposojena finančna sredstva in povzroči s tem povezane stroške izposojanja, preden je del ali celoto takšnih finančnih sredstev mogoče porabiti za sredstvo v pripravi. V takih okoliščinah se finančna sredstva pogosto začasno naložijo, dokler se ne porabijo za sredstvo v pripravi. Pri ugotavljanju zneska stroškov izposojanja, ki so primerni za usredstvenje v obdobju, je treba vsak prihodek od financiranja, zaslužen s takšnimi finančnimi sredstvi, odšteti od nastalih stroškov izposojanja.

| 14 | Če si podjetje finančna sredstva izposodi nenamensko in jih uporabi za pridobitev sredstva v pripravi, podjetje znesek stroškov izposoje, primernih za usredstvenje, določi z uporabo usredstvovalne mere (mere kapitalizacije) izdatkov za tako sredstvo. Usredstvovalna mera (mera kapitalizacije) je tehtano povprečje stroškov izposojanja, ki se nanašajo na tiste izposoje podjetja, ki v obdobju še niso poravnane, razen na izposoje, ki so bile namenjene izključno za pridobitev sredstva v pripravi. Znesek stroškov izposojanja, ki ga podjetje usredstvi v obdobju, ne sme preseči zneska stroškov izposojanja, ki nastanejo v tistem obdobju. |
| --- | --- |

14

Če si podjetje finančna sredstva izposodi nenamensko in jih uporabi za pridobitev sredstva v pripravi, podjetje znesek stroškov izposoje, primernih za usredstvenje, določi z uporabo usredstvovalne mere (mere kapitalizacije) izdatkov za tako sredstvo. Usredstvovalna mera (mera kapitalizacije) je tehtano povprečje stroškov izposojanja, ki se nanašajo na tiste izposoje podjetja, ki v obdobju še niso poravnane, razen na izposoje, ki so bile namenjene izključno za pridobitev sredstva v pripravi. Znesek stroškov izposojanja, ki ga podjetje usredstvi v obdobju, ne sme preseči zneska stroškov izposojanja, ki nastanejo v tistem obdobju.

| 15 | V nekaterih okoliščinah je ustrezno v izračunavanje tehtanega povprečja stroškov izposojanja vključiti vsa dobljena posojila v obvladujočem podjetju in njegovih odvisnih podjetjih; v drugih okoliščinah je ustrezno v vsakem odvisnem podjetju uporabiti tehtano povprečje stroškov izposojanja, ki se nanašajo na njegove lastne izposoje. |
| --- | --- |

15

V nekaterih okoliščinah je ustrezno v izračunavanje tehtanega povprečja stroškov izposojanja vključiti vsa dobljena posojila v obvladujočem podjetju in njegovih odvisnih podjetjih; v drugih okoliščinah je ustrezno v vsakem odvisnem podjetju uporabiti tehtano povprečje stroškov izposojanja, ki se nanašajo na njegove lastne izposoje.

Presežek knjigovodske vrednosti sredstva v pripravi nad nadomestljivo vrednostjo

| 16 | Če knjigovodska vrednost ali pričakovana končna nabavna vrednost sredstva v pripravi presega njegovo nadomestljivo vrednost ali čisto iztržljivo vrednost, je treba knjigovodsko vrednost delno ali v celoti odpisati v skladu z zahtevami drugih standardov. V nekaterih okoliščinah je treba znesek delnega ali popolnega odpisa ponovno vknjižiti v skladu z omenjenimi drugimi standardi. |
| --- | --- |

16

Če knjigovodska vrednost ali pričakovana končna nabavna vrednost sredstva v pripravi presega njegovo nadomestljivo vrednost ali čisto iztržljivo vrednost, je treba knjigovodsko vrednost delno ali v celoti odpisati v skladu z zahtevami drugih standardov. V nekaterih okoliščinah je treba znesek delnega ali popolnega odpisa ponovno vknjižiti v skladu z omenjenimi drugimi standardi.

Začetek usredstvovanja

| 17 | Podjetje začne usredstvovati stroške izposojanja, ki so del nabavne vrednosti sredstva v pripravi, na začetni datum. Začetni datum usredstvovanja je datum, ko podjetje prvič izpolni vse od naslednjih pogojev:






  (a) | v podjetju nastanejo izdatki za sredstvo; |
| --- | --- | --- |

17

Podjetje začne usredstvovati stroške izposojanja, ki so del nabavne vrednosti sredstva v pripravi, na začetni datum. Začetni datum usredstvovanja je datum, ko podjetje prvič izpolni vse od naslednjih pogojev:

(a)

v podjetju nastanejo izdatki za sredstvo;

| (b) | v podjetju nastanejo stroški izposojanja; |
| --- | --- |

(b)

v podjetju nastanejo stroški izposojanja;

| (c) | podjetje začne dejavnosti, ki so potrebne za pripravo sredstva za nameravano uporabo ali prodajo. |
| --- | --- |

(c)

podjetje začne dejavnosti, ki so potrebne za pripravo sredstva za nameravano uporabo ali prodajo.

| 18 | Izdatki za sredstvo v pripravi so samo tisti, katerih posledice so plačila v denarju, prenosi drugih sredstev ali prevzem obrestovanih obveznosti. Izdatki se zmanjšajo za vsako prejeto vnaprejšnje plačilo in prejete podpore v zvezi s sredstvom (glej MRS 20 Obračunavanje državnih podpor in razkrivanje državne pomoči). Povprečna knjigovodska vrednost sredstva v obdobju, vključno s predhodno usredstvenimi stroški izposojanja, je navadno smiselni približek izdatkom, za katere se v tistem obdobju uporabi usredstvovalna mera (mera kapitalizacije). |
| --- | --- |

18

Izdatki za sredstvo v pripravi so samo tisti, katerih posledice so plačila v denarju, prenosi drugih sredstev ali prevzem obrestovanih obveznosti. Izdatki se zmanjšajo za vsako prejeto vnaprejšnje plačilo in prejete podpore v zvezi s sredstvom (glej MRS 20 Obračunavanje državnih podpor in razkrivanje državne pomoči). Povprečna knjigovodska vrednost sredstva v obdobju, vključno s predhodno usredstvenimi stroški izposojanja, je navadno smiselni približek izdatkom, za katere se v tistem obdobju uporabi usredstvovalna mera (mera kapitalizacije).

| 19 | Dejavnosti, ki so potrebne za pripravo sredstva za nameravano uporabo ali prodajo, obsegajo več kot le fizično gradnjo sredstva. Vključujejo tehnično in administrativno delo pred začetkom fizične gradnje, kot so dejavnosti, povezane s pridobivanjem dovoljenj pred začetkom fizične gradnje. Toda takšne dejavnosti ne vključujejo posedovanja sredstva, če ni nobenega proizvajanja ali razvijanja, ki bi spreminjalo stanje sredstva. Stroški izposojanja, ki na primer nastanejo, ko se zemljišče šele razvija, se usredstvijo v obdobju, v katerem potekajo dejavnosti, povezane z razvijanjem. Vendar stroški izposojanja, ki nastanejo, ko je zemljišče, pridobljeno za gradbene namene, še brez kakršnekoli povezave z razvojnim delovanjem, še ne izpolnjujejo pogojev za usredstvenje. |
| --- | --- |

19

Dejavnosti, ki so potrebne za pripravo sredstva za nameravano uporabo ali prodajo, obsegajo več kot le fizično gradnjo sredstva. Vključujejo tehnično in administrativno delo pred začetkom fizične gradnje, kot so dejavnosti, povezane s pridobivanjem dovoljenj pred začetkom fizične gradnje. Toda takšne dejavnosti ne vključujejo posedovanja sredstva, če ni nobenega proizvajanja ali razvijanja, ki bi spreminjalo stanje sredstva. Stroški izposojanja, ki na primer nastanejo, ko se zemljišče šele razvija, se usredstvijo v obdobju, v katerem potekajo dejavnosti, povezane z razvijanjem. Vendar stroški izposojanja, ki nastanejo, ko je zemljišče, pridobljeno za gradbene namene, še brez kakršnekoli povezave z razvojnim delovanjem, še ne izpolnjujejo pogojev za usredstvenje.

Začasna ustavitev usredstvovanja

| 20 | Podjetje začasno ustavi usredstvovanje stroškov izposojanja, kadar za dalj časa začasno prekine dejaven razvoj sredstva v pripravi. |
| --- | --- |

20

Podjetje začasno ustavi usredstvovanje stroškov izposojanja, kadar za dalj časa začasno prekine dejaven razvoj sredstva v pripravi.

| 21 | V podjetju lahko stroški izposojanja nastanejo v daljšem obdobju, v katerem podjetje začasno prekine dejavnosti, potrebne za pripravo sredstva za nameravano uporabo ali prodajo. Takšni so stroški imetja delno dokončanih sredstev in ne izpolnjujejo pogojev za usredstvovanje. Vendar podjetje v obdobju, ko izvaja obsežnejša tehnična ali administrativna dela, navadno začasno ne prekine usredstvovanja stroškov izposojanja. Podjetje tudi ne ustavi usredstvovanja stroškov izposojanja, če je začasen odlog neizogiben del procesa, s katerim se sredstvo pripravi za nameravano uporabo ali prodajo. Usredstvovanje se na primer nadaljuje skozi daljše obdobje, ko visok vodostaj onemogoča gradnjo mostu, če je v obdobju gradnje visok vodostaj običajen za to zemljepisno območje. |
| --- | --- |

21

V podjetju lahko stroški izposojanja nastanejo v daljšem obdobju, v katerem podjetje začasno prekine dejavnosti, potrebne za pripravo sredstva za nameravano uporabo ali prodajo. Takšni so stroški imetja delno dokončanih sredstev in ne izpolnjujejo pogojev za usredstvovanje. Vendar podjetje v obdobju, ko izvaja obsežnejša tehnična ali administrativna dela, navadno začasno ne prekine usredstvovanja stroškov izposojanja. Podjetje tudi ne ustavi usredstvovanja stroškov izposojanja, če je začasen odlog neizogiben del procesa, s katerim se sredstvo pripravi za nameravano uporabo ali prodajo. Usredstvovanje se na primer nadaljuje skozi daljše obdobje, ko visok vodostaj onemogoča gradnjo mostu, če je v obdobju gradnje visok vodostaj običajen za to zemljepisno območje.

Prenehanje usredstvovanja

| 22 | Podjetje preneha usredstvovati stroške izposojanja, ko so v glavnem končane vse dejavnosti, potrebne za pripravo sredstva v pripravi za nameravano uporabo ali prodajo. |
| --- | --- |

22

Podjetje preneha usredstvovati stroške izposojanja, ko so v glavnem končane vse dejavnosti, potrebne za pripravo sredstva v pripravi za nameravano uporabo ali prodajo.

| 23 | Sredstvo je navadno pripravljeno za nameravano uporabo ali prodajo, če je njegova fizična gradnja končana, tudi če se še nadaljujejo rutinska administrativna opravila. Če manjkajo samo še manjše dopolnitve, kot je dekoracija nepremičnin po navodilih kupca ali uporabnika, to kaže, da so v glavnem končane že vse dejavnosti. |
| --- | --- |

23

Sredstvo je navadno pripravljeno za nameravano uporabo ali prodajo, če je njegova fizična gradnja končana, tudi če se še nadaljujejo rutinska administrativna opravila. Če manjkajo samo še manjše dopolnitve, kot je dekoracija nepremičnin po navodilih kupca ali uporabnika, to kaže, da so v glavnem končane že vse dejavnosti.

| 24 | Če podjetje dokonča gradnjo sredstva v pripravi po delih in je vsak del primeren za uporabo, medtem ko se gradnja drugih delov še nadaljuje, podjetje preneha usredstvovati stroške izposojanja, če je v glavnem zaključilo vse dejavnosti, potrebne za pripravo takega dela za nameravano uporabo ali prodajo. |
| --- | --- |

24

Če podjetje dokonča gradnjo sredstva v pripravi po delih in je vsak del primeren za uporabo, medtem ko se gradnja drugih delov še nadaljuje, podjetje preneha usredstvovati stroške izposojanja, če je v glavnem zaključilo vse dejavnosti, potrebne za pripravo takega dela za nameravano uporabo ali prodajo.

| 25 | Sredstvo v pripravi, pri katerem je vsak posamezen del primeren za uporabo, medtem ko se gradnja drugih delov še nadaljuje, je na primer poslovni kompleks, ki obsega več zgradb, od katerih je mogoče vsako uporabljati posebej. Sredstvo v pripravi, ki mora biti dokončano, preden je katerikoli del mogoče uporabljati, je na primer industrijski obrat, ki vključuje več procesov, ki potekajo zaporedoma v različnih delih obrata v okviru iste razmestitve, kot je na primer jeklarna. |
| --- | --- |

25

Sredstvo v pripravi, pri katerem je vsak posamezen del primeren za uporabo, medtem ko se gradnja drugih delov še nadaljuje, je na primer poslovni kompleks, ki obsega več zgradb, od katerih je mogoče vsako uporabljati posebej. Sredstvo v pripravi, ki mora biti dokončano, preden je katerikoli del mogoče uporabljati, je na primer industrijski obrat, ki vključuje več procesov, ki potekajo zaporedoma v različnih delih obrata v okviru iste razmestitve, kot je na primer jeklarna.

RAZKRIVANJE

| 26 | Podjetje mora razkriti:






  (a) | znesek stroškov izposojanja, usredstvenih v obdobju; |
| --- | --- | --- |

26

Podjetje mora razkriti:

(a)

znesek stroškov izposojanja, usredstvenih v obdobju;

| (b) | usredstvovalno mero (mero kapitalizacije), uporabljeno pri določanju zneska stroškov izposojanja, ki so primerni za usredstvovanje. |
| --- | --- |

(b)

usredstvovalno mero (mero kapitalizacije), uporabljeno pri določanju zneska stroškov izposojanja, ki so primerni za usredstvovanje.

PREHODNE DOLOČBE

| 27 | Kadar se zaradi uporabe tega standarda spremeni računovodska usmeritev, podjetje ta standard uporabi za stroške izposojanja, povezane s sredstvi v pripravi, za katera je začetni datum usredstvovanja enak datumu uveljavitve ali kasnejši. |
| --- | --- |

27

Kadar se zaradi uporabe tega standarda spremeni računovodska usmeritev, podjetje ta standard uporabi za stroške izposojanja, povezane s sredstvi v pripravi, za katera je začetni datum usredstvovanja enak datumu uveljavitve ali kasnejši.

| 28 | Vendar lahko podjetje določi katerikoli drug datum pred datumom uveljavitve in standard uporabi za stroške izposojanja, povezane z vsemi sredstvi v pripravi, katerih začetni datum usredstvovanja je enak omenjenemu ali kasnejši. |
| --- | --- |

28

Vendar lahko podjetje določi katerikoli drug datum pred datumom uveljavitve in standard uporabi za stroške izposojanja, povezane z vsemi sredstvi v pripravi, katerih začetni datum usredstvovanja je enak omenjenemu ali kasnejši.

DATUM UVELJAVITVE

| 29 | Podjetje uporablja ta standard za letna obračunska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2009 ali pozneje. Uporaba pred tem datumom je dovoljena. Če podjetje uporablja standard pred 1. januarjem 2009, mora to razkriti. |
| --- | --- |

29

Podjetje uporablja ta standard za letna obračunska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2009 ali pozneje. Uporaba pred tem datumom je dovoljena. Če podjetje uporablja standard pred 1. januarjem 2009, mora to razkriti.

RAZVELJAVITEV MRS 23 (SPREMENJEN LETA 1993)

| 30 | Ta standard nadomesti MRS 23 Stroški izposojanja, ki je bil spremenjen leta 1993. |
| --- | --- |

30

Ta standard nadomesti MRS 23 Stroški izposojanja, ki je bil spremenjen leta 1993.

Priloga

Spremembe drugih določil

Spremembe v tej prilogi veljajo za letna obračunska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2009 ali pozneje. Če podjetje uporabi ta standard pred tem datumom, veljajo spremembe v tej prilogi tudi za takšno zgodnejše obdobje. V spremenjenih členih je novo besedilo podčrtano, medtem ko je izbrisano besedilo prečrtano.

A1   MSRP 1 Prva uporaba Mednarodnih standardov računovodskega poročanja se spremeni, kot je opisano spodaj.

Členi 9, 12 in 13, se spremenijo, po členu 25H se vstavita naslov in člen 25I ter doda člen 47G na naslednji način:

| „9 | Prehodne določbe v drugih MSRP se uporabljajo za spremembe računovodskih usmeritev podjetja, ki že uporablja MSRP; prehodne določbe se ne uporabljajo, če podjetje prvič uporabi MSRP, razen če je v členih 25D, 25H, 25I, 34A in 34B določeno drugače. |
| --- | --- |

„9

Prehodne določbe v drugih MSRP se uporabljajo za spremembe računovodskih usmeritev podjetja, ki že uporablja MSRP; prehodne določbe se ne uporabljajo, če podjetje prvič uporabi MSRP, razen če je v členih 25D, 25H, 25I, 34A in 34B določeno drugače.

| 12 | Ta MSRP vzpostavlja dve skupini izjem od načela, da mora biti otvoritvena bilanca stanja podjetja, pripravljena po MSRP, usklajena z vsemi MSRP:






  (a) | členi 13–25I in 36A–36C omogočajo izvzetje iz nekaterih zahtev drugih MSRP. |
| --- | --- | --- |

12

Ta MSRP vzpostavlja dve skupini izjem od načela, da mora biti otvoritvena bilanca stanja podjetja, pripravljena po MSRP, usklajena z vsemi MSRP:

(a)

členi 13–25I in 36A–36C omogočajo izvzetje iz nekaterih zahtev drugih MSRP.

| (b) | členi 26–34B prepovedujejo uporabo določenih vidikov drugih MSRP za nazaj. |
| --- | --- |

(b)

členi 26–34B prepovedujejo uporabo določenih vidikov drugih MSRP za nazaj.

| 13 | Podjetje lahko po svoji izbiri uporablja eno ali več naslednjih izjem:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

13

Podjetje lahko po svoji izbiri uporablja eno ali več naslednjih izjem:

(a)

...

| (l) | merjenje poštene vrednosti finančnih sredstev ali finančnih obveznosti ob začetnem pripoznanju (člen 25G); |
| --- | --- |

(l)

merjenje poštene vrednosti finančnih sredstev ali finančnih obveznosti ob začetnem pripoznanju (člen 25G);

| (m) | finančno sredstvo ali neopredmeteno sredstvo, obračunano v skladu z OPMSRP 12 Dogovori o koncesiji storitev (člen 25H); |
| --- | --- |

(m)

finančno sredstvo ali neopredmeteno sredstvo, obračunano v skladu z OPMSRP 12 Dogovori o koncesiji storitev (člen 25H);

| (n) | stroški izposojanja (člen 25I). |
| --- | --- |

(n)

stroški izposojanja (člen 25I).

Podjetje ne sme uporabljati teh izjem po analogiji za druge postavke.

Stroški izposojanja

| 25I | Podjetje, ki prvič uporablja MSRP, lahko uporablja prehodne določbe iz členov 27 in 28 MRS 23 Stroški izposojanja, kot je bil spremenjen leta 2007. Sklicevanje na datum uveljavitve v omenjenih členih pomeni 1. januar 2009 ali datum prehoda na MSRP, kar je pozneje. |
| --- | --- |

25I

Podjetje, ki prvič uporablja MSRP, lahko uporablja prehodne določbe iz členov 27 in 28 MRS 23 Stroški izposojanja, kot je bil spremenjen leta 2007. Sklicevanje na datum uveljavitve v omenjenih členih pomeni 1. januar 2009 ali datum prehoda na MSRP, kar je pozneje.

| 47G | Podjetje uporablja spremembe v členih 13(n) in 25I za letna obračunska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2009 ali pozneje. Če podjetje uporabi MRS 23 pred tem datumom, se te spremembe uporabljajo tudi za to zgodnejše obdobje.“ |
| --- | --- |

47G

Podjetje uporablja spremembe v členih 13(n) in 25I za letna obračunska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2009 ali pozneje. Če podjetje uporabi MRS 23 pred tem datumom, se te spremembe uporabljajo tudi za to zgodnejše obdobje.“

A2   V MRS 1 Predstavljanje računovodskih izkazov se črta zadnji stavek člena 110.

Predstavljanje računovodskih izkazov

A3   V MRS 7 Izkazi denarnih tokov se člen 32 spremeni takole:

Izkazi denarnih tokov

| „32 | Celotni znesek v obdobju danih obresti je treba v izkazu denarnega toka razkriti ne glede na to, ali je bil znesek v izkazu poslovnega izida pripoznan kot odhodek ali usredstven v skladu z MRS 23 Stroški izposojanja.“ |
| --- | --- |

„32

Celotni znesek v obdobju danih obresti je treba v izkazu denarnega toka razkriti ne glede na to, ali je bil znesek v izkazu poslovnega izida pripoznan kot odhodek ali usredstven v skladu z MRS 23 Stroški izposojanja.“

A4   V MRS 11 Pogodbe o gradbenih delih se zadnji stavek člena 18 spremeni takole:

Pogodbe o gradbenih delih

| „18 | Stroški, ki jih je mogoče pripisati dejavnosti, povezani s sklepanjem pogodbe na splošno, in jih razporediti na posamezne pogodbe, vključujejo tudi stroške izposojanja.“ |
| --- | --- |

„18

Stroški, ki jih je mogoče pripisati dejavnosti, povezani s sklepanjem pogodbe na splošno, in jih razporediti na posamezne pogodbe, vključujejo tudi stroške izposojanja.“

A5   V MRS 16 Opredmetena osnovna sredstva (nepremičnine, naprave in oprema) se člen 23 spremeni takole:

Opredmetena osnovna sredstva (nepremičnine, naprave in oprema)

| „23 | Nabavna vrednost opredmetenega osnovnega sredstva je ustreznik cene v denarju na dan pripoznanja. Če se plačilo odloži na daljši čas, kot je običajni rok kreditiranja, se razlika med ustreznikom cene v denarju in celotnim plačilom pripozna kot obresti v obdobju kreditiranja, razen če se take obresti usredstvijo v skladu z MRS 23.“ |
| --- | --- |

„23

Nabavna vrednost opredmetenega osnovnega sredstva je ustreznik cene v denarju na dan pripoznanja. Če se plačilo odloži na daljši čas, kot je običajni rok kreditiranja, se razlika med ustreznikom cene v denarju in celotnim plačilom pripozna kot obresti v obdobju kreditiranja, razen če se take obresti usredstvijo v skladu z MRS 23.“

A6   V MRS 38 Neopredmetena sredstva se člen 32 spremeni takole:

Neopredmetena sredstva

| „32 | Če se plačilo za neopredmeteno sredstvo odloži za daljši čas, kot je običajni rok kreditiranja, je njegova nabavna vrednost enaka ustrezniku cene v denarju. Razlika med tem zneskom in celotnimi plačili se pripozna kot odhodek za obresti v obdobju kreditiranja, razen če se usredstvi v skladu z MRS 23 Stroški izposojanja.“ |
| --- | --- |

„32

Če se plačilo za neopredmeteno sredstvo odloži za daljši čas, kot je običajni rok kreditiranja, je njegova nabavna vrednost enaka ustrezniku cene v denarju. Razlika med tem zneskom in celotnimi plačili se pripozna kot odhodek za obresti v obdobju kreditiranja, razen če se usredstvi v skladu z MRS 23 Stroški izposojanja.“

A7   V pojasnilu OPMSRP 1 Spremembe v obstoječih obveznostih razgradnje, ponovne vzpostavitve in podobnih obveznosti se člen 8 spremeni takole:

Spremembe v obstoječih obveznostih razgradnje, ponovne vzpostavitve in podobnih obveznosti

| „8 | Obdobno razreševanje diskonta se v poslovnem izidu pripozna kot strošek financiranja v trenutku nastanka. Usredstvenje po MRS 23 ni dovoljeno.“ |
| --- | --- |

„8

Obdobno razreševanje diskonta se v poslovnem izidu pripozna kot strošek financiranja v trenutku nastanka. Usredstvenje po MRS 23 ni dovoljeno.“

---

| 17.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/17

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1261/2008

z dne 16. decembra 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede mednarodnega standarda računovodskega poročanja (MSRP) 2

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (1) in zlasti člena 3(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni računovodski standardi in pojasnila, ki so veljali 15. oktobra 2008. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni računovodski standardi in pojasnila, ki so veljali 15. oktobra 2008.

| (2) | Uprava za mednarodne računovodske standarde (IASB) je 17. januarja 2008 izdala Spremembe k Mednarodnemu standardu računovodskega poročanja (MSRP) 2 Plačilo na podlagi delnic, v nadaljevanju: „sprememba MSRP 2“. Sprememba MSRP 2 pojasnjuje, kaj so odmerni pogoji, kako obračunati pogoje, ki niso odmerni, ter kako obračunati preklice plačil na podlagi delnic s strani podjetja ali nasprotne stranke. |
| --- | --- |

(2)

Uprava za mednarodne računovodske standarde (IASB) je 17. januarja 2008 izdala Spremembe k Mednarodnemu standardu računovodskega poročanja (MSRP) 2 Plačilo na podlagi delnic, v nadaljevanju: „sprememba MSRP 2“. Sprememba MSRP 2 pojasnjuje, kaj so odmerni pogoji, kako obračunati pogoje, ki niso odmerni, ter kako obračunati preklice plačil na podlagi delnic s strani podjetja ali nasprotne stranke.

| (3) | Posvetovanje s skupino tehničnih strokovnjakov Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) potrjuje, da sprememba MSRP 2 izpolnjuje tehnična merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002. V skladu s Sklepom Komisije 2006/505/ES z dne 14. julija 2006 o ustanovitvi Svetovalne skupine za presojo mnenj o računovodskih standardih, ki bo svetovala Komisiji glede objektivnosti in nevtralnosti mnenj Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) (3), je Svetovalna skupina za presojo mnenj o računovodskih standardih proučila mnenje EFRAG-a glede potrditve in Evropsko komisijo obvestila, da je uravnoteženo in objektivno. |
| --- | --- |

(3)

Posvetovanje s skupino tehničnih strokovnjakov Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) potrjuje, da sprememba MSRP 2 izpolnjuje tehnična merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002. V skladu s Sklepom Komisije 2006/505/ES z dne 14. julija 2006 o ustanovitvi Svetovalne skupine za presojo mnenj o računovodskih standardih, ki bo svetovala Komisiji glede objektivnosti in nevtralnosti mnenj Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) (3), je Svetovalna skupina za presojo mnenj o računovodskih standardih proučila mnenje EFRAG-a glede potrditve in Evropsko komisijo obvestila, da je uravnoteženo in objektivno.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1126/2008 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1126/2008 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V Prilogi k Uredbi (ES) št. 1126/2008 se Mednarodni standard računovodskega poročanja (MSRP) 2 Plačilo na podlagi delnic spremeni v skladu s Spremembami k Mednarodnemu standardu računovodskega poročanja MSRP 2 Plačilo na podlagi delnic, v nadaljevanju „sprememba MSRP 2“, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Posamezne družbe začnejo spremembo MSRP 2 uporabljati, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi, najpozneje z začetkom svojega prvega finančnega leta po 31. decembru 2008.

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. decembra 2008

Za Komisijo

Charlie McCREEVY

Član Komisije

---

(1)  UL L 243, 11.9.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 320, 29.11.2008, str. 1.

2

(3)  UL L 199, 21.7.2006, str. 33.

3

---

PRILOGA

MEDNARODNI RAČUNOVODSKI STANDARDI

| MSRP 2 | „Spremembe MSRP 2 Plačilo na podlagi delnic“ |
| --- | --- |

MSRP 2

„Spremembe MSRP 2 Plačilo na podlagi delnic“

Razmnoževanje je dovoljeno znotraj Evropskega gospodarskega prostora. Vse obstoječe pravice so pridržane zunaj EGS, z izjemo pravice do razmnoževanja za osebno ali drugo pošteno uporabo. Nadaljnje informacije je mogoče dobiti pri IASB na spletni strani www.iasb.org

SPREMEMBA MSRP 2

Plačilo z delnicami

Ta dokument določa spremembe MSRP 2 Plačilo z delnicami. Spremembe pomenijo dokončno obliko predlogov iz osnutka za javno obravnavo predlaganih sprememb standarda MSRP 2 – Odmerni pogoji in preklici, objavljenega februarja 2006.

Podjetja morajo uporabljati te spremembe za vsa plačila z delnicami, ki sodijo v okvir MSRP 2, za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2009 ali pozneje. Uporaba pred tem datumom je dovoljena.

POGOJI, RAZLIČNI OD ODMERNIH POGOJEV

V standardu se za 21. členom dodata naslednji naslov in 21.A člen.

Obravnava pogojev, različnih od odmernih pogojev

| 21A | Podjetje mora podobno upoštevati vse pogoje, različne od odmernih pogojev, ko ocenjuje pošteno vrednost danih kapitalskih instrumentov. Zato mora podjetje pri podeljenih kapitalskih instrumentih, na katere se nanašajo pogoji, različni od odmernih pogojev, pripoznati blago ali storitve, prejete od nasprotne stranke, ki zadostijo vsem odmernim pogojem, ki niso tržni pogoji (npr. storitve, prejete od zaposlenca, ki ostane v službi za določeno obdobje), ne glede na to, ali so taki pogoji, različni od odmernih pogojev, izpolnjeni ali ne. |
| --- | --- |

21A

Podjetje mora podobno upoštevati vse pogoje, različne od odmernih pogojev, ko ocenjuje pošteno vrednost danih kapitalskih instrumentov. Zato mora podjetje pri podeljenih kapitalskih instrumentih, na katere se nanašajo pogoji, različni od odmernih pogojev, pripoznati blago ali storitve, prejete od nasprotne stranke, ki zadostijo vsem odmernim pogojem, ki niso tržni pogoji (npr. storitve, prejete od zaposlenca, ki ostane v službi za določeno obdobje), ne glede na to, ali so taki pogoji, različni od odmernih pogojev, izpolnjeni ali ne.

PREKLICI

V standardu se 28. člen spremeni, kot sledi.

| „28 | Če je podeljeni kapitalski instrument med odmerno dobo preklican ali poravnan (kar ne velja za preklic zaradi odvzema na osnovi neizpolnitve odmernih pogojev) ...“ |
| --- | --- |

„28

Če je podeljeni kapitalski instrument med odmerno dobo preklican ali poravnan (kar ne velja za preklic zaradi odvzema na osnovi neizpolnitve odmernih pogojev) ...“

V standardu se 28.(b) člen spremeni, kot sledi.

| „28 | (b) | ... Vsako tako preseganje vrednosti se mora pripoznati kot strošek. Vendar če dogovor za plačilo z delnicami vključuje sestavino obveznosti, mora podjetje vnovič izmeriti pošteno vrednost obveznosti na datum preklica ali poravnave. Vsakršno plačilo, namenjeno poravnavi sestavine obveznosti, se mora obračunati kot prenehanje obveznosti.“ |
| --- | --- | --- |

„28

(b)

... Vsako tako preseganje vrednosti se mora pripoznati kot strošek. Vendar če dogovor za plačilo z delnicami vključuje sestavino obveznosti, mora podjetje vnovič izmeriti pošteno vrednost obveznosti na datum preklica ali poravnave. Vsakršno plačilo, namenjeno poravnavi sestavine obveznosti, se mora obračunati kot prenehanje obveznosti.“

V standardu se za 28. členom doda naslednji člen 28A.

| „28A | Če imata podjetje ali nasprotna stranka možnost izbrati, ali bosta izpolnila pogoj, različen od odmernega pogoja, mora podjetje obravnavati njuno neizpolnitev takega pogoja, različnega od odmernega pogoja, v odmerni dobi kot preklic.“ |
| --- | --- |

„28A

Če imata podjetje ali nasprotna stranka možnost izbrati, ali bosta izpolnila pogoj, različen od odmernega pogoja, mora podjetje obravnavati njuno neizpolnitev takega pogoja, različnega od odmernega pogoja, v odmerni dobi kot preklic.“

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI

V standardu se doda 62. člen, kot sledi.

| „62 | Podjetje mora uporabljati naslednje spremembe za nazaj v letnih obdobjih, ki se začnejo 1. januarja 2009 ali pozneje:






  (a) | zahteve v 21.A členu v zvezi z obravnavo pogojev, različnih od odmernih pogojev; |
| --- | --- | --- |

„62

Podjetje mora uporabljati naslednje spremembe za nazaj v letnih obdobjih, ki se začnejo 1. januarja 2009 ali pozneje:

(a)

zahteve v 21.A členu v zvezi z obravnavo pogojev, različnih od odmernih pogojev;

| (b) | dopolnjeni opredelitvi izrazov „podeliti“ in „odmerni pogoji“ v Prilogi A; |
| --- | --- |

(b)

dopolnjeni opredelitvi izrazov „podeliti“ in „odmerni pogoji“ v Prilogi A;

| (c) | spremembe v 28. in 28.A členu z zvezi s preklici. |
| --- | --- |

(c)

spremembe v 28. in 28.A členu z zvezi s preklici.

Uporaba pred tem datumom je dovoljena. Če podjetje uporablja te spremembe za obdobja, ki se začnejo pred 1 januarjem 2009, mora to razkriti.“

OPREDELITVE POJMOV

Opredelitvi izrazov „podeliti“ in „odmerni pogoji“ v Prilogi A se spremenita, kot sledi.

| „podeliti | Pridobiti pravico. V skladu z dogovorom za plačilo z delnicami gre za pravico nasprotne stranke, da prejme denar, druga sredstva ali kapitalske instrumente podjetja, ki ni več odvisna od izpolnitve odmernih pogojev. |
| --- | --- |
| odmerni pogoji | Pogoji, ki določajo, ali podjetje prejme storitve, ki v skladu z dogovorom za plačilo z delnicami nasprotni stranki dajejo pravico, da prejme denar, druga sredstva ali kapitalske instrumente podjetja. Odmerni pogoji so bodisi pogoji glede službovanja bodisi pogoji glede uspešnosti. Pogoji glede službovanja zahtevajo od nasprotne stranke, da zaključi določeno obdobje službovanja. Pogoji glede uspešnosti zahtevajo od nasprotne stranke, da zaključi določeno obdobje službovanja in doseže določene cilje glede uspešnosti (npr. določeno povečanje dobička podjetja v določenem obdobju). Pogoj glede uspešnosti lahko vključuje tržno okoliščino.“. |

„podeliti

Pridobiti pravico. V skladu z dogovorom za plačilo z delnicami gre za pravico nasprotne stranke, da prejme denar, druga sredstva ali kapitalske instrumente podjetja, ki ni več odvisna od izpolnitve odmernih pogojev.

odmerni pogoji

Pogoji, ki določajo, ali podjetje prejme storitve, ki v skladu z dogovorom za plačilo z delnicami nasprotni stranki dajejo pravico, da prejme denar, druga sredstva ali kapitalske instrumente podjetja. Odmerni pogoji so bodisi pogoji glede službovanja bodisi pogoji glede uspešnosti. Pogoji glede službovanja zahtevajo od nasprotne stranke, da zaključi določeno obdobje službovanja. Pogoji glede uspešnosti zahtevajo od nasprotne stranke, da zaključi določeno obdobje službovanja in doseže določene cilje glede uspešnosti (npr. določeno povečanje dobička podjetja v določenem obdobju). Pogoj glede uspešnosti lahko vključuje tržno okoliščino.“.

---

| 17.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/21

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1262/2008

z dne 16. decembra 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta, kar zadeva Pojasnilo 13 Odbora za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP)

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (1) in zlasti člena 3(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni računovodski standardi in pojasnila, ki so veljali 15. oktobra 2008. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni računovodski standardi in pojasnila, ki so veljali 15. oktobra 2008.

| (2) | Odbor za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP) je 5. julija 2007 objavil Pojasnilo 13 – Programi nagrajevanja zvestobe strank, v nadaljevanju „OPMSRP 13“. OPMSRP 13 odpravlja sedanje neskladnosti pri obračunavanju brezplačnega ali diskontiranega blaga ali storitev, ki se ponujajo v okviru programov nagrajevanja zvestobe strank, s katerimi družbe ob prodaji blaga ali storitve nagradijo svoje stranke v obliki točk, preletenih milj ali drugih ugodnosti. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP) je 5. julija 2007 objavil Pojasnilo 13 – Programi nagrajevanja zvestobe strank, v nadaljevanju „OPMSRP 13“. OPMSRP 13 odpravlja sedanje neskladnosti pri obračunavanju brezplačnega ali diskontiranega blaga ali storitev, ki se ponujajo v okviru programov nagrajevanja zvestobe strank, s katerimi družbe ob prodaji blaga ali storitve nagradijo svoje stranke v obliki točk, preletenih milj ali drugih ugodnosti.

| (3) | Posvetovanje s skupino tehničnih strokovnjakov Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) potrjuje, da OPMSRP 13 izpolnjuje tehnična merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002. V skladu s Sklepom Komisije 2006/505/ES z dne 14. julija 2006 o ustanovitvi Svetovalne skupine za presojo mnenj o računovodskih standardih, ki bo svetovala Komisiji glede objektivnosti in nevtralnosti mnenj Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) (3), je Svetovalna skupina za presojo mnenj o računovodskih standardih proučila mnenje EFRAG-a glede potrditve in Evropsko komisijo obvestila, da je uravnoteženo in objektivno. |
| --- | --- |

(3)

Posvetovanje s skupino tehničnih strokovnjakov Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) potrjuje, da OPMSRP 13 izpolnjuje tehnična merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002. V skladu s Sklepom Komisije 2006/505/ES z dne 14. julija 2006 o ustanovitvi Svetovalne skupine za presojo mnenj o računovodskih standardih, ki bo svetovala Komisiji glede objektivnosti in nevtralnosti mnenj Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) (3), je Svetovalna skupina za presojo mnenj o računovodskih standardih proučila mnenje EFRAG-a glede potrditve in Evropsko komisijo obvestila, da je uravnoteženo in objektivno.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1126/2008 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1126/2008 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V Prilogi k Uredbi (ES) št. 1126/2008 se vstavi Pojasnilo 13 – Programi nagrajevanja zvestobe strank Odbora za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP), kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Posamezne družbe začnejo spremembo OPMSRP 13 uporabljati, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi, najpozneje z začetkom svojega prvega finančnega leta po 31. decembru 2008.

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. decembra 2008

Za Komisijo

Charlie McCREEVY

Član Komisije

---

(1)  UL L 243, 11.9.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 320, 29.11.2008, str. 1.

2

(3)  UL L 199, 21.7.2006, str. 33.

3

---

PRILOGA

MEDNARODNI STANDARDI RAČUNOVODSKEGA POROČANJA

| OPMSRP 13 | „Pojasnilo OPMSRP 13 – Programi nagrajevanja zvestobe strank“ |
| --- | --- |

OPMSRP 13

„Pojasnilo OPMSRP 13 – Programi nagrajevanja zvestobe strank“

Razmnoževanje je dovoljeno znotraj Evropskega gospodarskega prostora. Vse obstoječe pravice so pridržane zunaj EGS, z izjemo pravice do razmnoževanja za osebno ali drugo pošteno uporabo. Nadaljnje informacije je mogoče dobiti pri IASB na spletni strani http://www.iasb.org

POJASNILO 13 OPMSRP

Programi zvestobe kupcev

SKLICEVANJE

| — | MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake |
| --- | --- |

—

MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake

| — | MRS 18 Prihodki |
| --- | --- |

—

MRS 18 Prihodki

| — | MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva |
| --- | --- |

—

MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva

OZADJE

| 1 | Podjetja uporabljajo programe zvestobe kupcev za spodbujanje kupcev k nakupu svojega blaga ali storitev. Če kupec nabavi blago ali storitve, prejme od podjetja nagradne dobropise (pogosto imenovane „točke“). Kupec lahko nagradne dobropise unovči za nagrade v obliki brezplačnega blaga ali storitev ali blaga ali storitev po znižani ceni. |
| --- | --- |

1

Podjetja uporabljajo programe zvestobe kupcev za spodbujanje kupcev k nakupu svojega blaga ali storitev. Če kupec nabavi blago ali storitve, prejme od podjetja nagradne dobropise (pogosto imenovane „točke“). Kupec lahko nagradne dobropise unovči za nagrade v obliki brezplačnega blaga ali storitev ali blaga ali storitev po znižani ceni.

| 2 | Programi delujejo na različne načine. Od kupcev se lahko zahteva, da pred unovčitvijo nagradnih dobropisov zberejo določeno minimalno število ali vrednost le-teh. Nagradni dobropisi so lahko vezani na posamezne nakupe ali skupine nakupov, ali na redno nakupovanje v določenem obdobju. Podjetje lahko programe zvestobe kupcev izvaja samo ali sodeluje v programu, ki ga izvaja tretja stranka. Ponujene nagrade so lahko v obliki blaga ali storitev podjetja samega in/ali pravic do blaga ali storitev tretje stranke. |
| --- | --- |

2

Programi delujejo na različne načine. Od kupcev se lahko zahteva, da pred unovčitvijo nagradnih dobropisov zberejo določeno minimalno število ali vrednost le-teh. Nagradni dobropisi so lahko vezani na posamezne nakupe ali skupine nakupov, ali na redno nakupovanje v določenem obdobju. Podjetje lahko programe zvestobe kupcev izvaja samo ali sodeluje v programu, ki ga izvaja tretja stranka. Ponujene nagrade so lahko v obliki blaga ali storitev podjetja samega in/ali pravic do blaga ali storitev tretje stranke.

PODROČJE

| 3 | To pojasnilo se nanaša na nagradne dobropise za zvestobo kupcev, ki






  (a) | jih podjetje da svojim kupcem v sklopu prodajnega posla, tj. prodaje blaga, opravljanja storitev ali možnosti, da kupec uporablja sredstva podjetja; in |
| --- | --- | --- |

3

To pojasnilo se nanaša na nagradne dobropise za zvestobo kupcev, ki

(a)

jih podjetje da svojim kupcem v sklopu prodajnega posla, tj. prodaje blaga, opravljanja storitev ali možnosti, da kupec uporablja sredstva podjetja; in

| (b) | jih lahko kupci v prihodnosti unovčijo bodisi za brezplačno blago ali storitve bodisi za blago ali storitve po znižani ceni, če izpolnjujejo morebitne dodatne pogoje. |
| --- | --- |

(b)

jih lahko kupci v prihodnosti unovčijo bodisi za brezplačno blago ali storitve bodisi za blago ali storitve po znižani ceni, če izpolnjujejo morebitne dodatne pogoje.

Pojasnilo obravnava način obračunavanja v podjetju, ki svojim kupcem daje nagradne dobropise.

VPRAŠANJA

| 4 | To pojasnilo obravnava naslednja vprašanja:






  (a) | ali naj podjetje svojo obvezo, da v prihodnosti zagotovi brezplačno blago ali storitve ali blago ali storitve po znižani ceni („nagrade“), pripozna in meri tako, da:






  (i) | del prejemka ali terjatve iz prodajnega posla pripiše nagradnim dobropisom in odloži pripoznavanje prihodka (kot določa 13. člen MRS 18); ali |
| --- | --- | --- | --- |

4

To pojasnilo obravnava naslednja vprašanja:

(a)

ali naj podjetje svojo obvezo, da v prihodnosti zagotovi brezplačno blago ali storitve ali blago ali storitve po znižani ceni („nagrade“), pripozna in meri tako, da:

(i)

del prejemka ali terjatve iz prodajnega posla pripiše nagradnim dobropisom in odloži pripoznavanje prihodka (kot določa 13. člen MRS 18); ali

| (ii) | oceni prihodnje stroške zagotovitve nagrad (kot določa 19. člen MRS 18); in |
| --- | --- |

(ii)

oceni prihodnje stroške zagotovitve nagrad (kot določa 19. člen MRS 18); in

| (b) | če se prejemek pripiše nagradnim dobropisom:






  (i) | koliko jim ga je treba pripisati; |
| --- | --- | --- |

(b)

če se prejemek pripiše nagradnim dobropisom:

(i)

koliko jim ga je treba pripisati;

| (ii) | kdaj je treba pripoznati prihodek; in |
| --- | --- |

(ii)

kdaj je treba pripoznati prihodek; in

| (iii) | kako je treba meriti prihodek, če nagrade zagotovi tretja stranka. |
| --- | --- |

(iii)

kako je treba meriti prihodek, če nagrade zagotovi tretja stranka.

MNENJE

| 5 | Podjetje uporabi 13. člen MRS 18 in nagradne dobropise obračuna kot ločeno ugotovljive sestavine prodajnega posla, v sklopu katerega se taki dobropisi dajejo („začetna prodaja“). Poštena vrednost prejemka ali terjatve iz začetne prodaje se razporedi med nagradne dobropise in druge sestavine prodaje. |
| --- | --- |

5

Podjetje uporabi 13. člen MRS 18 in nagradne dobropise obračuna kot ločeno ugotovljive sestavine prodajnega posla, v sklopu katerega se taki dobropisi dajejo („začetna prodaja“). Poštena vrednost prejemka ali terjatve iz začetne prodaje se razporedi med nagradne dobropise in druge sestavine prodaje.

| 6 | Prejemek, pripisan nagradnim dobropisom, se meri na podlagi njihove poštene vrednosti, tj. zneska, po katerem bi se nagradni dobropisi prodajali ločeno. |
| --- | --- |

6

Prejemek, pripisan nagradnim dobropisom, se meri na podlagi njihove poštene vrednosti, tj. zneska, po katerem bi se nagradni dobropisi prodajali ločeno.

| 7 | Če podjetje sámo zagotovi nagrade, pripozna prejemek, pripisan nagradnim dobropisom, kot prihodek, ko se unovčijo nagradni dobropisi in ko podjetje izpolni svoje obveze glede zagotovitve nagrad. Višina pripoznanega prihodka temelji na temu, kolikšno je število nagradnih dobropisov, ki so bili unovčeni in zamenjani za nagrade, glede na skupno število nagradnih dobropisov, za katere se pričakuje, da bodo unovčeni. |
| --- | --- |

7

Če podjetje sámo zagotovi nagrade, pripozna prejemek, pripisan nagradnim dobropisom, kot prihodek, ko se unovčijo nagradni dobropisi in ko podjetje izpolni svoje obveze glede zagotovitve nagrad. Višina pripoznanega prihodka temelji na temu, kolikšno je število nagradnih dobropisov, ki so bili unovčeni in zamenjani za nagrade, glede na skupno število nagradnih dobropisov, za katere se pričakuje, da bodo unovčeni.

| 8 | Če nagrade zagotovi tretja stranka, podjetje oceni, ali prejemke, pripisane nagradnim dobropisom, zbira za svoj račun (tj. kot naročnik posla) ali v imenu tretje stranke (tj. kot posrednik za tretjo stranko).






  (a) | Če podjetje zbira prejemke v imenu tretje stranke:






  (i) | meri svoj prihodek v višini čistega zneska, ki ga zadrži za svoj račun, tj. razlike med prejemkom, pripisanim nagradnim dobropisom, in plačilom tretji stranki za zagotovitev nagrad; in |
| --- | --- | --- | --- |

8

Če nagrade zagotovi tretja stranka, podjetje oceni, ali prejemke, pripisane nagradnim dobropisom, zbira za svoj račun (tj. kot naročnik posla) ali v imenu tretje stranke (tj. kot posrednik za tretjo stranko).

(a)

Če podjetje zbira prejemke v imenu tretje stranke:

(i)

meri svoj prihodek v višini čistega zneska, ki ga zadrži za svoj račun, tj. razlike med prejemkom, pripisanim nagradnim dobropisom, in plačilom tretji stranki za zagotovitev nagrad; in

| (ii) | pripozna čisti znesek kot prihodek, ko je tretja stranka dolžna zagotoviti nagrade in ko v zameno pridobi pravico do pripadajočega prejemka. To se lahko zgodi takoj po odobritvi nagradnih dobropisov. Če lahko kupec izbira med nagradami, ki jih ponujata bodisi podjetje bodisi tretja stranka, pa se to zgodi samo v primeru, da se stranka odloči za nagrade tretje stranke. |
| --- | --- |

(ii)

pripozna čisti znesek kot prihodek, ko je tretja stranka dolžna zagotoviti nagrade in ko v zameno pridobi pravico do pripadajočega prejemka. To se lahko zgodi takoj po odobritvi nagradnih dobropisov. Če lahko kupec izbira med nagradami, ki jih ponujata bodisi podjetje bodisi tretja stranka, pa se to zgodi samo v primeru, da se stranka odloči za nagrade tretje stranke.

| (b) | Če podjetje zbira prejemke za svoj račun, meri prihodek v višini kosmatega prejemka, pripisanega nagradnim dobropisom, prihodek pa pripozna, ko izpolni svoje obveze glede zagotovitve nagrad. |
| --- | --- |

(b)

Če podjetje zbira prejemke za svoj račun, meri prihodek v višini kosmatega prejemka, pripisanega nagradnim dobropisom, prihodek pa pripozna, ko izpolni svoje obveze glede zagotovitve nagrad.

| 9 | Če je pričakovati, da bodo neizogibni stroški izpolnjevanja obvez glede zagotovitve nagrad kadarkoli presegli prejemke in terjatve v zvezi z njimi (tj. prejemke, pripisane nagradnim dobropisom v trenutku začetne prodaje, ki še niso bili pripoznani kot prihodek, in morebitne dodatne prejemke, ki nastanejo, ko kupec unovči nagradne dobropise), so pogodbe podjetja kočljive. V skladu z MRS 37 se presežek pripozna kot obveznost. Tako obveznost bi bilo treba pripoznati, če se povečajo pričakovani stroški zagotovitve nagrad, ko podjetje na primer spremeni svoja pričakovanja o številu nagradnih dobropisov, ki bodo unovčeni. |
| --- | --- |

9

Če je pričakovati, da bodo neizogibni stroški izpolnjevanja obvez glede zagotovitve nagrad kadarkoli presegli prejemke in terjatve v zvezi z njimi (tj. prejemke, pripisane nagradnim dobropisom v trenutku začetne prodaje, ki še niso bili pripoznani kot prihodek, in morebitne dodatne prejemke, ki nastanejo, ko kupec unovči nagradne dobropise), so pogodbe podjetja kočljive. V skladu z MRS 37 se presežek pripozna kot obveznost. Tako obveznost bi bilo treba pripoznati, če se povečajo pričakovani stroški zagotovitve nagrad, ko podjetje na primer spremeni svoja pričakovanja o številu nagradnih dobropisov, ki bodo unovčeni.

DATUM UVELJAVITVE IN PREHOD

| 10 | Podjetje uporablja to pojasnilo za letna obračunska obdobja, ki se začnejo 1. julija 2008 ali pozneje. Uporaba pred tem datumom je dovoljena. Če podjetje uporablja to pojasnilo za obdobja, ki se začnejo pred 1. julijem 2008, mora to razkriti. |
| --- | --- |

10

Podjetje uporablja to pojasnilo za letna obračunska obdobja, ki se začnejo 1. julija 2008 ali pozneje. Uporaba pred tem datumom je dovoljena. Če podjetje uporablja to pojasnilo za obdobja, ki se začnejo pred 1. julijem 2008, mora to razkriti.

| 11 | Spremembe računovodskih usmeritev se obravnavajo v skladu z MRS 8. |
| --- | --- |

11

Spremembe računovodskih usmeritev se obravnavajo v skladu z MRS 8.

Priloga

Napotki za uporabo

Ta priloga je sestavni del pojasnila.

Merjene poštene vrednosti nagradnih dobropisov

| AG1 | 6. člen mnenja zahteva, da se prejemek, pripisan nagradnim dobropisom, meri na podlagi njihove poštene vrednosti, tj. zneska, po katerem bi se nagradni dobropisi prodajali ločeno. Če poštena vrednost ni neposredno ugotovljiva, jo je treba oceniti. |
| --- | --- |

AG1

6. člen mnenja zahteva, da se prejemek, pripisan nagradnim dobropisom, meri na podlagi njihove poštene vrednosti, tj. zneska, po katerem bi se nagradni dobropisi prodajali ločeno. Če poštena vrednost ni neposredno ugotovljiva, jo je treba oceniti.

| AG2 | Podjetje lahko oceni pošteno vrednost nagradnih dobropisov na podlagi poštene vrednosti nagrad, za katere jih je mogoče unovčiti. Poštena vrednost nagrad se zniža tako, da se upošteva:






  (a) | poštena vrednost nagrad, ponujenih kupcem, ki niso upravičeni do nagradnih dobropisov iz začetne prodaje; in |
| --- | --- | --- |

AG2

Podjetje lahko oceni pošteno vrednost nagradnih dobropisov na podlagi poštene vrednosti nagrad, za katere jih je mogoče unovčiti. Poštena vrednost nagrad se zniža tako, da se upošteva:

(a)

poštena vrednost nagrad, ponujenih kupcem, ki niso upravičeni do nagradnih dobropisov iz začetne prodaje; in

| (b) | delež nagradnih dobropisov, za katere se pričakuje, da jih kupci ne bodo unovčili. |
| --- | --- |

(b)

delež nagradnih dobropisov, za katere se pričakuje, da jih kupci ne bodo unovčili.

Če lahko kupci izbirajo med več različnimi nagradami, bo poštena vrednost nagradnih dobropisov odražala poštene vrednosti košarice razpoložljivih nagrad, tehtanih v sorazmerju s pričakovano pogostnostjo izbire posamezne nagrade.

| AG3 | V nekaterih okoliščinah se lahko uporabljajo druge metode ocenjevanja. Če nagrade na primer zagotovi tretja stranka, ki ji podjetje plača za vsak dani nagradni dobropis, lahko podjetje oceni pošteno vrednost nagradnih dobropisov na podlagi zneska, ki ga plača tretji stranki, k čemur doda razumno stopnjo dobička. Metodo ocenjevanja, ki ustreza zahtevam iz 6. člena mnenja in je v določenih okoliščinah najprimernejša, je treba izbrati in uporabljati s presojo. |
| --- | --- |

AG3

V nekaterih okoliščinah se lahko uporabljajo druge metode ocenjevanja. Če nagrade na primer zagotovi tretja stranka, ki ji podjetje plača za vsak dani nagradni dobropis, lahko podjetje oceni pošteno vrednost nagradnih dobropisov na podlagi zneska, ki ga plača tretji stranki, k čemur doda razumno stopnjo dobička. Metodo ocenjevanja, ki ustreza zahtevam iz 6. člena mnenja in je v določenih okoliščinah najprimernejša, je treba izbrati in uporabljati s presojo.

---

| 17.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/25

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1263/2008

z dne 16. decembra 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta, kar zadeva pojasnilo 14 Odbora za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP)

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (1) in zlasti člena 3(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni standardi in pojasnila, ki so veljali 15. oktobra 2008. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni standardi in pojasnila, ki so veljali 15. oktobra 2008.

| (2) | Dne 5. julija 2007 je Odbor za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP) objavil pojasnilo 14 OPMSRP na podlagi MRS 19 – Omejitev sredstva za določeni zaslužek, zahteve glede minimalnega financiranja in njihove medsebojne povezanosti, v nadaljnjem besedilu: „OPMSRP 14“. OPMSRP 14 pojasnjuje določbe mednarodnega računovodskega standarda (MRS) 19 v zvezi z merjenjem sredstva za določeni zaslužek v okviru programov z določenimi zaslužki za obdobje po upokojitvi, če obstaja zahteva glede minimalnega financiranja. Sredstvo za določeni zaslužek je presežek, ki nastane, kadar poštena vrednost sredstev programa presega sedanjo vrednost obveze za določeni zaslužek. MRS 19 omejuje njegovo merjenje na sedanjo vrednost vseh gospodarskih koristi, razpoložljivih v obliki vračila denarja iz programa ali zmanjšanja prihodnjih prispevkov v program, na katere lahko vplivajo zahteve glede minimalnega financiranja. |
| --- | --- |

(2)

Dne 5. julija 2007 je Odbor za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP) objavil pojasnilo 14 OPMSRP na podlagi MRS 19 – Omejitev sredstva za določeni zaslužek, zahteve glede minimalnega financiranja in njihove medsebojne povezanosti, v nadaljnjem besedilu: „OPMSRP 14“. OPMSRP 14 pojasnjuje določbe mednarodnega računovodskega standarda (MRS) 19 v zvezi z merjenjem sredstva za določeni zaslužek v okviru programov z določenimi zaslužki za obdobje po upokojitvi, če obstaja zahteva glede minimalnega financiranja. Sredstvo za določeni zaslužek je presežek, ki nastane, kadar poštena vrednost sredstev programa presega sedanjo vrednost obveze za določeni zaslužek. MRS 19 omejuje njegovo merjenje na sedanjo vrednost vseh gospodarskih koristi, razpoložljivih v obliki vračila denarja iz programa ali zmanjšanja prihodnjih prispevkov v program, na katere lahko vplivajo zahteve glede minimalnega financiranja.

| (3) | Posvetovanje s skupino tehničnih strokovnjakov Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) potrjuje, da OPMSRP 14 izpolnjuje tehnična merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002. Svetovalna skupine za presojo mnenj o računovodskih standardih je v skladu s Sklepom Komisije 2006/505/ES z dne 14. julija 2006 o ustanovitvi Svetovalne skupine za presojo mnenj o računovodskih standardih, ki bo svetovala Komisiji glede objektivnosti in nevtralnosti mnenj Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) (3), preučila mnenje EFRAG o potrditvi in svetovala Evropski komisiji, da je dobro uravnoteženo in objektivno. |
| --- | --- |

(3)

Posvetovanje s skupino tehničnih strokovnjakov Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) potrjuje, da OPMSRP 14 izpolnjuje tehnična merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002. Svetovalna skupine za presojo mnenj o računovodskih standardih je v skladu s Sklepom Komisije 2006/505/ES z dne 14. julija 2006 o ustanovitvi Svetovalne skupine za presojo mnenj o računovodskih standardih, ki bo svetovala Komisiji glede objektivnosti in nevtralnosti mnenj Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) (3), preučila mnenje EFRAG o potrditvi in svetovala Evropski komisiji, da je dobro uravnoteženo in objektivno.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1126/2008 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1126/2008 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V Prilogo k Uredbi (ES) št. 1126/2008 se vstavi pojasnilo 14 Odbora za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP) na podlagi MRS 19 – Omejitev sredstva za določeni zaslužek, zahteve glede minimalnega financiranja in njihove medsebojne povezanosti, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Posamezna družba začne uporabljati OPMSRP 14, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi, najpozneje z začetkom svojega prvega finančnega leta po 31. decembru 2008.

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. decembra 2008

Za Komisijo

Charlie McCREEVY

Član Komisije

---

(1)  UL L 243, 11.9.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 320, 29.11.2008, str. 1.

2

(3)  UL L 199, 21.7.2006, str. 33.

3

---

PRILOGA

MEDNARODNI STANDARDI RAČUNOVODSKEGA POROČANJA

| OPMSRP 14 | „Pojasnilo OPMSRP 14 MRS 19 – Omejitev sredstva za določeni zaslužek, zahteve glede minimalnega financiranja in njihove medsebojne povezanosti“ |
| --- | --- |

OPMSRP 14

„Pojasnilo OPMSRP 14 MRS 19 – Omejitev sredstva za določeni zaslužek, zahteve glede minimalnega financiranja in njihove medsebojne povezanosti“

Razmnoževanje je dovoljeno znotraj Evropskega gospodarskega prostora. Vse obstoječe pravice so pridržane zunaj EGS, z izjemo pravice do razmnoževanja za osebno ali drugo pošteno uporabo. Dodatne informacije so na voljo na spletni strani UOMRS www.iasb.org

POJASNILO 14 OPMSRP

MRS 19 – Omejitev sredstva določenega zaslužka, minimalne zahteve financiranja in njihove medsebojne povezanosti

SKLICEVANJE

| — | MRS 1 Predstavljanje računovodskih izkazov |
| --- | --- |

—

MRS 1 Predstavljanje računovodskih izkazov

| — | MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake |
| --- | --- |

—

MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake

| — | MRS 19 Zaslužki zaposlencev |
| --- | --- |

—

MRS 19 Zaslužki zaposlencev

| — | MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva |
| --- | --- |

—

MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva

OZADJE

| 1 | 58. člen MRS 19 omejuje merjenje sredstva določenega zaslužka na „sedanjo vrednost vseh gospodarskih koristi, razpoložljivih v obliki vračila denarja iz programa ali zmanjšanja prispevkov v program v prihodnosti“ in nepripoznane dobičke in izgube. Pojavljajo se vprašanja, kdaj se vračila denarja ali zmanjšanja prispevkov v prihodnosti štejejo za razpoložljiva, kar zlasti velja v primeru zahteve glede minimalnega financiranja. |
| --- | --- |

1

58. člen MRS 19 omejuje merjenje sredstva določenega zaslužka na „sedanjo vrednost vseh gospodarskih koristi, razpoložljivih v obliki vračila denarja iz programa ali zmanjšanja prispevkov v program v prihodnosti“ in nepripoznane dobičke in izgube. Pojavljajo se vprašanja, kdaj se vračila denarja ali zmanjšanja prispevkov v prihodnosti štejejo za razpoložljiva, kar zlasti velja v primeru zahteve glede minimalnega financiranja.

| 2 | Zahteva glede minimalnega financiranja obstaja v številnih državah, njen namen pa je izboljšati zanesljivost zagotovil, danih članom programa zaslužkov zaposlencev v zvezi s pozaposlitvenimi zaslužki. Take zahteve navadno določajo najnižji znesek ali raven prispevkov, ki jih je treba vplačati v program v danem obdobju. Zahteva glede minimalnega financiranja lahko tako omeji možnosti podjetja za zmanjšanje prispevkov v prihodnosti. |
| --- | --- |

2

Zahteva glede minimalnega financiranja obstaja v številnih državah, njen namen pa je izboljšati zanesljivost zagotovil, danih članom programa zaslužkov zaposlencev v zvezi s pozaposlitvenimi zaslužki. Take zahteve navadno določajo najnižji znesek ali raven prispevkov, ki jih je treba vplačati v program v danem obdobju. Zahteva glede minimalnega financiranja lahko tako omeji možnosti podjetja za zmanjšanje prispevkov v prihodnosti.

| 3 | Omejitev merjenja sredstva določenega zaslužka lahko tudi privede do kočljivosti zahteve glede minimalnega financiranja. Zahteva za vplačilo prispevkov v program ponavadi ne vpliva na merjenje sredstva ali obveznosti določenega zaslužka. Temu je tako, ker prispevki po vplačilu postanejo sredstva programa, kar pomeni, da dodatna čista obveznost znaša nič. Zahteva glede minimalnega financiranja pa bi lahko vseeno privedla do nastanka obveznosti, če zahtevani prispevki podjetju ne bi bili na voljo po vplačilu. |
| --- | --- |

3

Omejitev merjenja sredstva določenega zaslužka lahko tudi privede do kočljivosti zahteve glede minimalnega financiranja. Zahteva za vplačilo prispevkov v program ponavadi ne vpliva na merjenje sredstva ali obveznosti določenega zaslužka. Temu je tako, ker prispevki po vplačilu postanejo sredstva programa, kar pomeni, da dodatna čista obveznost znaša nič. Zahteva glede minimalnega financiranja pa bi lahko vseeno privedla do nastanka obveznosti, če zahtevani prispevki podjetju ne bi bili na voljo po vplačilu.

PODROČJE

| 4 | Pojasnilo se uporablja za vse določene pozaposlitvene zaslužke in druge dolgoročne določene zaslužke zaposlencev. |
| --- | --- |

4

Pojasnilo se uporablja za vse določene pozaposlitvene zaslužke in druge dolgoročne določene zaslužke zaposlencev.

| 5 | Za potrebe tega pojasnila pomenijo zahteve glede minimalnega financiranja vse zahteve glede financiranja pozaposlitvenih ali drugih dolgoročnih programov z določenimi zaslužki. |
| --- | --- |

5

Za potrebe tega pojasnila pomenijo zahteve glede minimalnega financiranja vse zahteve glede financiranja pozaposlitvenih ali drugih dolgoročnih programov z določenimi zaslužki.

VPRAŠANJA

| 6 | To pojasnilo obravnava naslednja vprašanja:






  (a) | kdaj se vračila denarja ali zmanjšanja prispevkov v prihodnosti štejejo za razpoložljiva v skladu z 58. členom MRS 19; |
| --- | --- | --- |

6

To pojasnilo obravnava naslednja vprašanja:

(a)

kdaj se vračila denarja ali zmanjšanja prispevkov v prihodnosti štejejo za razpoložljiva v skladu z 58. členom MRS 19;

| (b) | kako bi lahko zahteva glede minimalnega financiranja vplivala na razpoložljivost zmanjšanja prispevkov v prihodnosti; |
| --- | --- |

(b)

kako bi lahko zahteva glede minimalnega financiranja vplivala na razpoložljivost zmanjšanja prispevkov v prihodnosti;

| (c) | kdaj bi lahko zahteva glede minimalnega financiranja privedla do nastanka obveznosti. |
| --- | --- |

(c)

kdaj bi lahko zahteva glede minimalnega financiranja privedla do nastanka obveznosti.

MNENJE

Razpoložljivost vračila denarja ali zmanjšanje prispevkov v prihodnosti

| 7 | Podjetje določi razpoložljivost vračila denarja ali zmanjšanje prispevkov v prihodnosti v skladu s pogoji programa in zakonskimi predpisi, ki se nanašajo na program. |
| --- | --- |

7

Podjetje določi razpoložljivost vračila denarja ali zmanjšanje prispevkov v prihodnosti v skladu s pogoji programa in zakonskimi predpisi, ki se nanašajo na program.

| 8 | Razpoložljivost gospodarske koristi v obliki vračila denarja ali zmanjšanja prispevkov v prihodnosti je mogoča, če jo lahko podjetje uresniči v času trajanja programa ali ob poravnavi obveznosti programa. Takšna gospodarska korist je lahko razpoložljiva tudi, če ni uresničljiva takoj na datum bilance stanja. |
| --- | --- |

8

Razpoložljivost gospodarske koristi v obliki vračila denarja ali zmanjšanja prispevkov v prihodnosti je mogoča, če jo lahko podjetje uresniči v času trajanja programa ali ob poravnavi obveznosti programa. Takšna gospodarska korist je lahko razpoložljiva tudi, če ni uresničljiva takoj na datum bilance stanja.

| 9 | Razpoložljiva gospodarska korist ni odvisna od tega, kako namerava podjetje uporabiti presežek. Podjetje določi najvišjo gospodarsko korist, katere razpoložljivost izhaja iz vračil denarja, zmanjšanj prispevkov v prihodnosti ali kombinacije obojih. Podjetje ne pripozna gospodarskih koristi, ki izhajajo iz kombinacije vračil denarja in zmanjšanj prispevkov v prihodnosti, če se predpostavke medsebojno izključujejo. |
| --- | --- |

9

Razpoložljiva gospodarska korist ni odvisna od tega, kako namerava podjetje uporabiti presežek. Podjetje določi najvišjo gospodarsko korist, katere razpoložljivost izhaja iz vračil denarja, zmanjšanj prispevkov v prihodnosti ali kombinacije obojih. Podjetje ne pripozna gospodarskih koristi, ki izhajajo iz kombinacije vračil denarja in zmanjšanj prispevkov v prihodnosti, če se predpostavke medsebojno izključujejo.

| 10 | V skladu z MRS 1 podjetje na dan bilance stanja razkrije podatke o glavnih virih za ocenjevanje negotovosti, za katere obstaja precejšnja verjetnost, da bodo povzročili bistvene spremembe knjigovodske vrednosti čistih sredstev ali obveznosti v bilanci stanja. To lahko vključuje razkritje katerihkoli omejitev trenutne uresničljivosti presežka ali razkritje osnove za določanje višine razpoložljive gospodarske koristi. |
| --- | --- |

10

V skladu z MRS 1 podjetje na dan bilance stanja razkrije podatke o glavnih virih za ocenjevanje negotovosti, za katere obstaja precejšnja verjetnost, da bodo povzročili bistvene spremembe knjigovodske vrednosti čistih sredstev ali obveznosti v bilanci stanja. To lahko vključuje razkritje katerihkoli omejitev trenutne uresničljivosti presežka ali razkritje osnove za določanje višine razpoložljive gospodarske koristi.

Gospodarska korist v obliki vračila denarja

Pravica do vračila denarja

| 11 | Podjetje ima možnost za vračilo denarja samo, če ima brezpogojno pravico do vračila denarja:






  (a) | v času trajanja programa, pri čemer se ne predpostavlja, da morajo biti za pridobitev vračila denarja poravnane obveznosti programa (v nekaterih pravnih sistemih na primer ima podjetje pravico do vračila denarja v času trajanja programa ne glede na to, ali so bile obveznosti programa poravnane); ali |
| --- | --- | --- |

11

Podjetje ima možnost za vračilo denarja samo, če ima brezpogojno pravico do vračila denarja:

(a)

v času trajanja programa, pri čemer se ne predpostavlja, da morajo biti za pridobitev vračila denarja poravnane obveznosti programa (v nekaterih pravnih sistemih na primer ima podjetje pravico do vračila denarja v času trajanja programa ne glede na to, ali so bile obveznosti programa poravnane); ali

| (b) | če se predpostavlja, da bodo do izstopa vseh članov iz programa postopno poravnane obveznosti programa; ali |
| --- | --- |

(b)

če se predpostavlja, da bodo do izstopa vseh članov iz programa postopno poravnane obveznosti programa; ali

| (c) | če se predpostavlja, da bodo vse obveznosti programa v celoti poravnane z enim samim dogodkom (tj. likvidacijo programa). |
| --- | --- |

(c)

če se predpostavlja, da bodo vse obveznosti programa v celoti poravnane z enim samim dogodkom (tj. likvidacijo programa).

Brezpogojna pravica do vračila denarja lahko obstaja neodvisno od ravni financiranja programa na datum bilance stanja.

| 12 | Če je pravica podjetja do vračila presežka odvisna od obstoja ali neobstoja enega ali več prihodnjih nepredvidenih dogodkov, ki niso pod njegovim popolnim nadzorom, podjetje nima brezpogojne pravice in sredstva ne more pripoznati. |
| --- | --- |

12

Če je pravica podjetja do vračila presežka odvisna od obstoja ali neobstoja enega ali več prihodnjih nepredvidenih dogodkov, ki niso pod njegovim popolnim nadzorom, podjetje nima brezpogojne pravice in sredstva ne more pripoznati.

| 13 | Podjetje meri gospodarsko korist v obliki vračila denarja v višini presežka na datum bilance stanja (ta je enak pošteni vrednosti sredstev programa, zmanjšani za sedanjo vrednost obveze določenega zaslužka), ki ga ima podjetje pravico prejeti v obliki vračila denarja, zmanjšanega za morebitne povezane stroške. Če bi bilo na primer vračilo denarja poleg davka iz dobička tudi predmet drugih vrst obdavčitve, meri podjetje znesek vračila denarja brez takih obdavčitev. |
| --- | --- |

13

Podjetje meri gospodarsko korist v obliki vračila denarja v višini presežka na datum bilance stanja (ta je enak pošteni vrednosti sredstev programa, zmanjšani za sedanjo vrednost obveze določenega zaslužka), ki ga ima podjetje pravico prejeti v obliki vračila denarja, zmanjšanega za morebitne povezane stroške. Če bi bilo na primer vračilo denarja poleg davka iz dobička tudi predmet drugih vrst obdavčitve, meri podjetje znesek vračila denarja brez takih obdavčitev.

| 14 | Pri merjenju višine vračila denarja, ki je na voljo ob likvidaciji programa (11.(c) člen), vključi podjetje stroške v načrt poravnave obveznosti programa in izvršitve vračila denarja. Podjetje na primer odbije plačila za strokovne storitve, če so te plačane iz sredstev programa in jih ne plača podjetje, in stroške morebitnih zavarovalnih premij, ki so morda potrebne za zavarovanje obveznosti ob likvidaciji. |
| --- | --- |

14

Pri merjenju višine vračila denarja, ki je na voljo ob likvidaciji programa (11.(c) člen), vključi podjetje stroške v načrt poravnave obveznosti programa in izvršitve vračila denarja. Podjetje na primer odbije plačila za strokovne storitve, če so te plačane iz sredstev programa in jih ne plača podjetje, in stroške morebitnih zavarovalnih premij, ki so morda potrebne za zavarovanje obveznosti ob likvidaciji.

| 15 | Če je višina vračila denarja namesto z določenim zneskom opredeljena kot celoten znesek ali kot del presežka, podjetje ne izvede prilagoditve za časovno vrednost denarja, četudi je vračilo uresničljivo šele v prihodnosti. |
| --- | --- |

15

Če je višina vračila denarja namesto z določenim zneskom opredeljena kot celoten znesek ali kot del presežka, podjetje ne izvede prilagoditve za časovno vrednost denarja, četudi je vračilo uresničljivo šele v prihodnosti.

Gospodarska korist v obliki zmanjšanja prispevka

| 16 | Če ni zahteve glede minimalnega financiranja, določi podjetje gospodarsko korist v obliki zmanjšanja prispevkov v prihodnosti, tako da je nižja od






  (a) | presežka v programu in |
| --- | --- | --- |

16

Če ni zahteve glede minimalnega financiranja, določi podjetje gospodarsko korist v obliki zmanjšanja prispevkov v prihodnosti, tako da je nižja od

(a)

presežka v programu in

| (b) | sedanje vrednosti prihodnjih stroškov službovanja, ki jih ima podjetje; to pomeni, da so izključeni vsi deleži prihodnjih stroškov, ki jih bodo nosili zaposlenci, za vsako leto pričakovanega trajanja programa ali pričakovane dobe poslovanja podjetja, odvisno od tega, kaj je krajše. |
| --- | --- |

(b)

sedanje vrednosti prihodnjih stroškov službovanja, ki jih ima podjetje; to pomeni, da so izključeni vsi deleži prihodnjih stroškov, ki jih bodo nosili zaposlenci, za vsako leto pričakovanega trajanja programa ali pričakovane dobe poslovanja podjetja, odvisno od tega, kaj je krajše.

| 17 | Podjetje določi prihodnje stroške službovanja na podlagi predpostavk, ki so skladne s predpostavkami, uporabljenimi za določanje obveze določenega zaslužka, in okoliščinami na datum bilance stanja v skladu z MRS 19. Podjetje tako predpostavi, da se zaslužki iz programa v prihodnosti ne bodo spremenili, dokler se ne spremeni program, predpostavi pa tudi, da bo število zaposlenih v prihodnosti stabilno, razen če je podjetje na datum bilance stanja očitno odločeno, da bo zmanjšalo število zaposlenih, vključenih v program. V tem primeru predpostavka glede prihodnjega števila zaposlenih vključuje zmanjšanje. Podjetje določi sedanjo vrednost prihodnjih stroškov službovanja z isto diskontno stopnjo, ki je bila uporabljena pri izračunu obveze določenega zaslužka na datum bilance stanja. |
| --- | --- |

17

Podjetje določi prihodnje stroške službovanja na podlagi predpostavk, ki so skladne s predpostavkami, uporabljenimi za določanje obveze določenega zaslužka, in okoliščinami na datum bilance stanja v skladu z MRS 19. Podjetje tako predpostavi, da se zaslužki iz programa v prihodnosti ne bodo spremenili, dokler se ne spremeni program, predpostavi pa tudi, da bo število zaposlenih v prihodnosti stabilno, razen če je podjetje na datum bilance stanja očitno odločeno, da bo zmanjšalo število zaposlenih, vključenih v program. V tem primeru predpostavka glede prihodnjega števila zaposlenih vključuje zmanjšanje. Podjetje določi sedanjo vrednost prihodnjih stroškov službovanja z isto diskontno stopnjo, ki je bila uporabljena pri izračunu obveze določenega zaslužka na datum bilance stanja.

Učinek zahteve glede minimalnega financiranja na gospodarsko korist v obliki zmanjšanja prispevkov v prihodnosti

| 18 | Podjetje na dani datum analizira katerokoli zahtevo glede minimalnega financiranja v zvezi s prispevki, ki so potrebni za kritje (a) katerihkoli obstoječih primanjkljajev iz preteklega službovanja na osnovi minimalnega financiranja in (b) prihodnjega obračunavanja zaslužkov. |
| --- | --- |

18

Podjetje na dani datum analizira katerokoli zahtevo glede minimalnega financiranja v zvezi s prispevki, ki so potrebni za kritje (a) katerihkoli obstoječih primanjkljajev iz preteklega službovanja na osnovi minimalnega financiranja in (b) prihodnjega obračunavanja zaslužkov.

| 19 | Prispevki za kritje kateregakoli obstoječega primanjkljaja na osnovi minimalnega financiranja, povezanega z že prejetimi storitvami, ne vplivajo na prihodnje prispevke za prihodnje službovanje. Ti lahko povzročijo nastanek obveznosti v skladu s 23.–26. členom. |
| --- | --- |

19

Prispevki za kritje kateregakoli obstoječega primanjkljaja na osnovi minimalnega financiranja, povezanega z že prejetimi storitvami, ne vplivajo na prihodnje prispevke za prihodnje službovanje. Ti lahko povzročijo nastanek obveznosti v skladu s 23.–26. členom.

| 20 | Če obstaja zahteva glede minimalnega financiranja za prispevke, povezane z obračunavanjem zaslužkov v prihodnosti, podjetje določi gospodarsko korist v obliki zmanjšanja prispevkov v prihodnosti kot sedanjo vrednost:






  (a) | ocenjenih prihodnjih stroškov službovanja za vsako leto v skladu s 16. in 17. členom, zmanjšanih za |
| --- | --- | --- |

20

Če obstaja zahteva glede minimalnega financiranja za prispevke, povezane z obračunavanjem zaslužkov v prihodnosti, podjetje določi gospodarsko korist v obliki zmanjšanja prispevkov v prihodnosti kot sedanjo vrednost:

(a)

ocenjenih prihodnjih stroškov službovanja za vsako leto v skladu s 16. in 17. členom, zmanjšanih za

| (b) | ocenjene prispevke za minimalno financiranje, zahtevane v zvezi s prihodnjim obračunavanjem zaslužkov v tem letu. |
| --- | --- |

(b)

ocenjene prispevke za minimalno financiranje, zahtevane v zvezi s prihodnjim obračunavanjem zaslužkov v tem letu.

| 21 | Podjetje v zvezi s prihodnjim obračunavanjem zaslužkov izračuna prispevke za minimalno financiranje v prihodnosti, pri čemer upošteva vpliv morebitnega presežka na osnovo, ki predstavlja zahtevo glede minimalnega financiranja. Podjetje uporabi predpostavke, ki izhajajo iz zahteve glede minimalnega financiranja; za vse dejavnike, ki niso opredeljeni z zahtevo glede minimalnega financiranja, pa uporabi predpostavke, skladne s tistimi, ki se uporabijo za določitev obveze določenega zaslužka in z okoliščinami na datum bilance stanja, kot je določeno z MRS 19. Izračun vključuje vse spremembe, za katere se pričakuje, da bodo nastale, ker podjetje poravna minimalne prispevke, zapadle v plačilo. Vendar izračun ne vključuje učinka pričakovanih sprememb pogojev, ki se nanašajo na zahteve glede minimalnega financiranja in na datum bilance stanja niso predpisane ali pogodbeno dogovorjene. |
| --- | --- |

21

Podjetje v zvezi s prihodnjim obračunavanjem zaslužkov izračuna prispevke za minimalno financiranje v prihodnosti, pri čemer upošteva vpliv morebitnega presežka na osnovo, ki predstavlja zahtevo glede minimalnega financiranja. Podjetje uporabi predpostavke, ki izhajajo iz zahteve glede minimalnega financiranja; za vse dejavnike, ki niso opredeljeni z zahtevo glede minimalnega financiranja, pa uporabi predpostavke, skladne s tistimi, ki se uporabijo za določitev obveze določenega zaslužka in z okoliščinami na datum bilance stanja, kot je določeno z MRS 19. Izračun vključuje vse spremembe, za katere se pričakuje, da bodo nastale, ker podjetje poravna minimalne prispevke, zapadle v plačilo. Vendar izračun ne vključuje učinka pričakovanih sprememb pogojev, ki se nanašajo na zahteve glede minimalnega financiranja in na datum bilance stanja niso predpisane ali pogodbeno dogovorjene.

| 22 | Če v zvezi s prihodnjim obračunavanjem zaslužkov prihodnji prispevek za minimalno financiranje v kateremkoli danem letu presega prihodnje stroške službovanja po MRS 19, se vrednost sredstva, razpoložljivega v obliki zmanjšanja prispevkov v prihodnosti, na datum bilance stanja zmanjša za sedanjo vrednost presežka. Vendar vrednost sredstva, razpoložljivega v obliki zmanjšanja prispevkov v prihodnosti, ne more biti manjša od nič. |
| --- | --- |

22

Če v zvezi s prihodnjim obračunavanjem zaslužkov prihodnji prispevek za minimalno financiranje v kateremkoli danem letu presega prihodnje stroške službovanja po MRS 19, se vrednost sredstva, razpoložljivega v obliki zmanjšanja prispevkov v prihodnosti, na datum bilance stanja zmanjša za sedanjo vrednost presežka. Vendar vrednost sredstva, razpoložljivega v obliki zmanjšanja prispevkov v prihodnosti, ne more biti manjša od nič.

Kdaj lahko zahteva glede minimalnega financiranja privede do nastanka obveznosti

| 23 | Če je podjetje v skladu z zahtevo glede minimalnega financiranja v zvezi z že prejetimi storitvami obvezano plačati prispevke za kritje obstoječega primanjkljaja na osnovi minimalnega financiranja, podjetje določi, ali bodo dolgovani prispevki po vplačilu v program razpoložljivi v obliki vračila denarja ali zmanjšanja prispevkov v prihodnosti. |
| --- | --- |

23

Če je podjetje v skladu z zahtevo glede minimalnega financiranja v zvezi z že prejetimi storitvami obvezano plačati prispevke za kritje obstoječega primanjkljaja na osnovi minimalnega financiranja, podjetje določi, ali bodo dolgovani prispevki po vplačilu v program razpoložljivi v obliki vračila denarja ali zmanjšanja prispevkov v prihodnosti.

| 24 | Če dolgovani prispevki ne bodo razpoložljivi po vplačilu v program, podjetje ob nastanku obveze pripozna obveznost. Obveznost pomeni tako zmanjšanje sredstva določenega zaslužka oziroma povečanje obveznosti določenega zaslužka, da se zaradi uporabe 58. člena MRS 19 ne pričakuje, da bi ob vplačilu prispevkov nastala dobiček ali izguba. |
| --- | --- |

24

Če dolgovani prispevki ne bodo razpoložljivi po vplačilu v program, podjetje ob nastanku obveze pripozna obveznost. Obveznost pomeni tako zmanjšanje sredstva določenega zaslužka oziroma povečanje obveznosti določenega zaslužka, da se zaradi uporabe 58. člena MRS 19 ne pričakuje, da bi ob vplačilu prispevkov nastala dobiček ali izguba.

| 25 | Podjetje uporablja 58.A člen MRS 19 pred določitvijo obveznosti v skladu s 24. členom. |
| --- | --- |

25

Podjetje uporablja 58.A člen MRS 19 pred določitvijo obveznosti v skladu s 24. členom.

| 26 | Obveznost, ki izhaja iz zahteve glede minimalnega financiranja in morebitnega poznejšega vnovičnega merjenja te obveznosti, se nemudoma pripozna v skladu s sprejeto politiko podjetja za pripoznavanje učinka omejitve iz 58. člena MRS 19, ki se nanaša na merjenje sredstva določenega zaslužka. Natančneje:






  (a) | podjetje, ki pripoznava učinek omejitve iz 58. člena v poslovnem izidu v skladu z 61.(g) členom MRS 19, prilagoditev takoj pripozna v poslovnem izidu. |
| --- | --- | --- |

26

Obveznost, ki izhaja iz zahteve glede minimalnega financiranja in morebitnega poznejšega vnovičnega merjenja te obveznosti, se nemudoma pripozna v skladu s sprejeto politiko podjetja za pripoznavanje učinka omejitve iz 58. člena MRS 19, ki se nanaša na merjenje sredstva določenega zaslužka. Natančneje:

(a)

podjetje, ki pripoznava učinek omejitve iz 58. člena v poslovnem izidu v skladu z 61.(g) členom MRS 19, prilagoditev takoj pripozna v poslovnem izidu.

| (b) | podjetje, ki pripoznava učinek omejitve iz 58. člena v izkazu pripoznanih prihodkov in odhodkov v skladu s 93.C členom MRS 19, prilagoditev takoj pripozna v izkazu pripoznanih prihodkov in odhodkov. |
| --- | --- |

(b)

podjetje, ki pripoznava učinek omejitve iz 58. člena v izkazu pripoznanih prihodkov in odhodkov v skladu s 93.C členom MRS 19, prilagoditev takoj pripozna v izkazu pripoznanih prihodkov in odhodkov.

DATUM UVELJAVITVE

| 27 | Podjetje uporablja to pojasnilo za letna obračunska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2008 ali pozneje. Uporaba pred tem datumom je dovoljena. |
| --- | --- |

27

Podjetje uporablja to pojasnilo za letna obračunska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2008 ali pozneje. Uporaba pred tem datumom je dovoljena.

PREHOD

| 28 | Podjetje uporablja to pojasnilo od začetka prvega obračunskega obdobja, ki je predstavljeno v prvih računovodskih izkazih, za katere se uporablja pojasnilo. Podjetje pripozna vse začetne prilagoditve, ki izhajajo iz uporabe tega pojasnila, v zadržanem čistem dobičku na začetku tega obdobja. |
| --- | --- |

28

Podjetje uporablja to pojasnilo od začetka prvega obračunskega obdobja, ki je predstavljeno v prvih računovodskih izkazih, za katere se uporablja pojasnilo. Podjetje pripozna vse začetne prilagoditve, ki izhajajo iz uporabe tega pojasnila, v zadržanem čistem dobičku na začetku tega obdobja.

---

| 17.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/31

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1264/2008

z dne 16. decembra 2008

o določitvi standardnega plačila za poročilo s kmetijskega gospodarstva za obračunsko leto 2009 v okviru mreže računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta št. 79/65/EGS z dne 15. junija 1965 o vzpostavitvi mreže za zbiranje računovodskih podatkov o dohodkih in poslovanju kmetijskih gospodarstev v Evropski gospodarski skupnosti (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EGS) št. 1915/83 z dne 13. julija 1983 o nekaterih podrobnih pravilih glede vodenja knjigovodstva za določitev dohodkov kmetijskih gospodarstev (2) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 5(1) Uredbe (EGS) št. 1915/83 določa, da Komisija državam članicam plača standardno plačilo za vsako ustrezno izpolnjeno poročilo s kmetijskega gospodarstva, ki ji je bilo poslano v obdobju, določenem v členu 3 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Člen 5(1) Uredbe (EGS) št. 1915/83 določa, da Komisija državam članicam plača standardno plačilo za vsako ustrezno izpolnjeno poročilo s kmetijskega gospodarstva, ki ji je bilo poslano v obdobju, določenem v členu 3 navedene uredbe.

| (2) | V Uredbi Komisije (ES) št. 1453/2007 (3) je bil za standardno plačilo za poročilo s kmetijskega gospodarstva za obračunsko leto 2008 določen znesek 151 EUR. Zaradi gibanja stroškov in njegovih vplivov na stroške izpolnjevanja poročila s kmetijskega gospodarstva je sprememba višine plačila upravičena. |
| --- | --- |

(2)

V Uredbi Komisije (ES) št. 1453/2007 (3) je bil za standardno plačilo za poročilo s kmetijskega gospodarstva za obračunsko leto 2008 določen znesek 151 EUR. Zaradi gibanja stroškov in njegovih vplivov na stroške izpolnjevanja poročila s kmetijskega gospodarstva je sprememba višine plačila upravičena.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora Skupnosti za mrežo računovodskih podatkov s kmetij – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora Skupnosti za mrežo računovodskih podatkov s kmetij –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za standardno plačilo, predvideno v členu 5(1) Uredbe (EGS) št. 1915/83, se določi znesek 155 EUR.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od obračunskega leta 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. decembra 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL 109, 23.6.1965, str. 1859/65.

1

(2)  UL L 190, 14.7.1983, str. 25.

2

(3)  UL L 325, 11.12.2007, str. 68.

3

---

| 17.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/32

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1265/2008

z dne 16. decembra 2008

o spremembi Uredbe (EGS) št. 1859/82 o izboru poročevalskih kmetijskih gospodarstev za določitev dohodkov kmetijskih gospodarstev

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta 79/65/EGS z dne 15. junija 1965 o vzpostavitvi mreže za zbiranje računovodskih podatkov o dohodkih in poslovanju kmetijskih gospodarstev v Evropski gospodarski skupnosti (1) ter zlasti člena 4(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 2 Uredbe Komisije (EGS) št. 1859/82 (2) za vsako državo članico določa prag ekonomske velikosti za poročevalska kmetijska gospodarstva, ki spadajo na področje spremljanja mreže računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev. |
| --- | --- |

(1)

Člen 2 Uredbe Komisije (EGS) št. 1859/82 (2) za vsako državo članico določa prag ekonomske velikosti za poročevalska kmetijska gospodarstva, ki spadajo na področje spremljanja mreže računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev.

| (2) | V Španiji so strukturne spremembe privedle do zmanjšanja števila manjših kmetijskih gospodarstev in njihovega prispevka k celotni proizvodnji kmetijstva. Kmetijska gospodarstva z ekonomsko velikostjo, manjšo kot 4 ESU (435 307 kmetijskih gospodarstev), predstavljajo samo 4,04 % celotnega standardiziranega pokritja. Najpomembnejši del kmetijske dejavnosti se lahko tako pokrije pri pragu, ki izključuje manjša kmetijska gospodarstva. Prag, določen na 2 ESU, se mora zvišati na 4 ESU. |
| --- | --- |

(2)

V Španiji so strukturne spremembe privedle do zmanjšanja števila manjših kmetijskih gospodarstev in njihovega prispevka k celotni proizvodnji kmetijstva. Kmetijska gospodarstva z ekonomsko velikostjo, manjšo kot 4 ESU (435 307 kmetijskih gospodarstev), predstavljajo samo 4,04 % celotnega standardiziranega pokritja. Najpomembnejši del kmetijske dejavnosti se lahko tako pokrije pri pragu, ki izključuje manjša kmetijska gospodarstva. Prag, določen na 2 ESU, se mora zvišati na 4 ESU.

| (3) | Uredbo (EGS) št. 1859/82 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (EGS) št. 1859/82 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora Skupnosti za mrežo računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora Skupnosti za mrežo računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 2 Uredbe (EGS) št. 1859/82 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

Za obračunsko leto 2008 (obdobje 12 zaporednih mesecev z začetkom med 1. januarjem 2008 in 1. julijem 2008) in za naslednja obračunska leta je prag iz člena 4 Uredbe 79/65/EGS v ESU naslednji:

| — | Belgija: 16 ESU |
| --- | --- |

—

Belgija: 16 ESU

| — | Bolgarija: 1 ESU |
| --- | --- |

—

Bolgarija: 1 ESU

| — | Češka: 4 ESU |
| --- | --- |

—

Češka: 4 ESU

| — | Danska: 8 ESU |
| --- | --- |

—

Danska: 8 ESU

| — | Nemčija: 16 ESU |
| --- | --- |

—

Nemčija: 16 ESU

| — | Estonija: 2 ESU |
| --- | --- |

—

Estonija: 2 ESU

| — | Irska: 2 ESU |
| --- | --- |

—

Irska: 2 ESU

| — | Grčija: 2 ESU |
| --- | --- |

—

Grčija: 2 ESU

| — | Španija: 4 ESU |
| --- | --- |

—

Španija: 4 ESU

| — | Francija: 8 ESU |
| --- | --- |

—

Francija: 8 ESU

| — | Italija: 4 ESU |
| --- | --- |

—

Italija: 4 ESU

| — | Ciper: 2 ESU |
| --- | --- |

—

Ciper: 2 ESU

| — | Latvija: 2 ESU |
| --- | --- |

—

Latvija: 2 ESU

| — | Litva: 2 ESU |
| --- | --- |

—

Litva: 2 ESU

| — | Luksemburg: 8 ESU |
| --- | --- |

—

Luksemburg: 8 ESU

| — | Madžarska: 2 ESU |
| --- | --- |

—

Madžarska: 2 ESU

| — | Malta: 8 ESU |
| --- | --- |

—

Malta: 8 ESU

| — | Nizozemska: 16 ESU |
| --- | --- |

—

Nizozemska: 16 ESU

| — | Avstrija: 8 ESU |
| --- | --- |

—

Avstrija: 8 ESU

| — | Poljska: 2 ESU |
| --- | --- |

—

Poljska: 2 ESU

| — | Portugalska: 2 ESU |
| --- | --- |

—

Portugalska: 2 ESU

| — | Romunija: 1 ESU |
| --- | --- |

—

Romunija: 1 ESU

| — | Slovenija: 2 ESU |
| --- | --- |

—

Slovenija: 2 ESU

| — | Slovaška: 8 ESU |
| --- | --- |

—

Slovaška: 8 ESU

| — | Finska: 8 ESU |
| --- | --- |

—

Finska: 8 ESU

| — | Švedska: 8 ESU |
| --- | --- |

—

Švedska: 8 ESU

| — | Združeno kraljestvo (razen Severne Irske): 16 ESU |
| --- | --- |

—

Združeno kraljestvo (razen Severne Irske): 16 ESU

| — | Združeno kraljestvo (samo Severna Irska): 8 ESU.“ |
| --- | --- |

—

Združeno kraljestvo (samo Severna Irska): 8 ESU.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od obračunskega leta 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. decembra 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL 109, 23.6.1965, str. 1859/65.

1

(2)  UL L 205, 13.7.1982, str. 5.

2

---

| 17.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/34

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1266/2008

z dne 16. decembra 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 796/2004 o podrobnih pravilih za izvajanje navzkrižne skladnosti, modulacije in integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, predvidenih z Uredbo Sveta (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike ter o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) št. 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001 (1) in zlasti člena 145(c), (j), (k), (l), (m) (n), (n)a) in (p) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 479/2008 z dne 29. aprila 2008 o skupni ureditvi trga za vino, spremembi uredb (ES) št. 1493/1999, (ES) št. 1782/2003, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 3/2008 ter razveljavitvi uredb (EGS) št. 2392/86 in (ES) št. 1493/1999 (2) uvaja zlasti podporo za prestrukturiranje in preusmeritev, zeleno trgatev in izkrčitev v vinskem sektorju. Hkrati določa, da morajo kmetje, ki prejemajo plačila v skladu z navedenimi ukrepi, izpolnjevati obveznosti navzkrižne skladnosti iz členov 3 do 7 Uredbe (ES) št. 1782/2003. Za te kmete se zato uporabljajo podrobna pravila za izvajanje navzkrižne skladnosti, predvidena z Uredbo Komisije (ES) št. 796/2004 (3). Naslov navedene uredbe se zato spremeni. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 479/2008 z dne 29. aprila 2008 o skupni ureditvi trga za vino, spremembi uredb (ES) št. 1493/1999, (ES) št. 1782/2003, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 3/2008 ter razveljavitvi uredb (EGS) št. 2392/86 in (ES) št. 1493/1999 (2) uvaja zlasti podporo za prestrukturiranje in preusmeritev, zeleno trgatev in izkrčitev v vinskem sektorju. Hkrati določa, da morajo kmetje, ki prejemajo plačila v skladu z navedenimi ukrepi, izpolnjevati obveznosti navzkrižne skladnosti iz členov 3 do 7 Uredbe (ES) št. 1782/2003. Za te kmete se zato uporabljajo podrobna pravila za izvajanje navzkrižne skladnosti, predvidena z Uredbo Komisije (ES) št. 796/2004 (3). Naslov navedene uredbe se zato spremeni.

| (2) | Člena 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008 uvajata obveznosti navzkrižne skladnosti za podporo v vinskem sektorju, ki se uporabljajo v določenem obdobju od izplačila. Treba je pojasniti začetek teh obveznosti. |
| --- | --- |

(2)

Člena 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008 uvajata obveznosti navzkrižne skladnosti za podporo v vinskem sektorju, ki se uporabljajo v določenem obdobju od izplačila. Treba je pojasniti začetek teh obveznosti.

| (3) | Za uporabo obveznosti navzkrižne skladnosti mora kmet prijaviti vso svojo površino kmetijskega gospodarstva. Kmetje, ki se prijavijo zgolj za podporne ukrepe navzkrižne skladnosti v skladu s členoma 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008 in ne za druga neposredna plačila, so torej dolžni letno prijaviti vso svojo kmetijsko površino kmetijskega gospodarstva v enotnem zahtevku, razen če so ti podatki pristojnim organom že na voljo. |
| --- | --- |

(3)

Za uporabo obveznosti navzkrižne skladnosti mora kmet prijaviti vso svojo površino kmetijskega gospodarstva. Kmetje, ki se prijavijo zgolj za podporne ukrepe navzkrižne skladnosti v skladu s členoma 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008 in ne za druga neposredna plačila, so torej dolžni letno prijaviti vso svojo kmetijsko površino kmetijskega gospodarstva v enotnem zahtevku, razen če so ti podatki pristojnim organom že na voljo.

| (4) | Obstoječe določbe za kmete, ki prejemajo neposredna plačila v zvezi z neprijavo vse kmetijske površine in zapoznelo predložitvijo zahtevkov, ne veljajo za kmete, ki zahtevajo podporne ukrepe v okviru vinske reforme. Treba je izvajati določbe, na podlagi katerih bodo kmetje, ki zahtevajo podporne ukrepe v okviru vinske reforme, predložili obrazec za enoten zahtevek in prijavili vso svojo kmetijsko površino. Če upravičenec v okviru vinske reforme ne upošteva določb o predložitvi obrazca za enotni zahtevek ali ne prijavi vso svojo kmetijsko površino, je treba zmanjšati plačila. |
| --- | --- |

(4)

Obstoječe določbe za kmete, ki prejemajo neposredna plačila v zvezi z neprijavo vse kmetijske površine in zapoznelo predložitvijo zahtevkov, ne veljajo za kmete, ki zahtevajo podporne ukrepe v okviru vinske reforme. Treba je izvajati določbe, na podlagi katerih bodo kmetje, ki zahtevajo podporne ukrepe v okviru vinske reforme, predložili obrazec za enoten zahtevek in prijavili vso svojo kmetijsko površino. Če upravičenec v okviru vinske reforme ne upošteva določb o predložitvi obrazca za enotni zahtevek ali ne prijavi vso svojo kmetijsko površino, je treba zmanjšati plačila.

| (5) | Najmanjša stopnja kontrole za spoštovanje obveznosti navzkrižne skladnosti se uvede za kmete, za katere velja navzkrižna skladnost v vinskem sektorju v skladu s členoma 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008. V skladu z veljavnimi pravili v okviru navzkrižne skladnosti je stopnja kontrole določena na 1 % za zadevne kmete. |
| --- | --- |

(5)

Najmanjša stopnja kontrole za spoštovanje obveznosti navzkrižne skladnosti se uvede za kmete, za katere velja navzkrižna skladnost v vinskem sektorju v skladu s členoma 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008. V skladu z veljavnimi pravili v okviru navzkrižne skladnosti je stopnja kontrole določena na 1 % za zadevne kmete.

| (6) | Izbira kontrolnega vzorca za obveznosti navzkrižne skladnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 796/2004 glede uporabe členov 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008, se opravi iz populacije kmetov iz navedenih členov z namenom, da se zagotovi ustrezna kontrola. |
| --- | --- |

(6)

Izbira kontrolnega vzorca za obveznosti navzkrižne skladnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 796/2004 glede uporabe členov 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008, se opravi iz populacije kmetov iz navedenih členov z namenom, da se zagotovi ustrezna kontrola.

| (7) | Uredba (ES) št. 1782/2003 pojasnjuje pravila o odgovornosti navzkrižne skladnosti, zlasti pri prenosu površine v zadevnem koledarskem letu. Ta pravila se uporabljajo tudi za kmete, ki letno predložijo zahtevke za podporo v skladu s členi 11, 12 in 98 Uredbe (ES) št. 479/2008. |
| --- | --- |

(7)

Uredba (ES) št. 1782/2003 pojasnjuje pravila o odgovornosti navzkrižne skladnosti, zlasti pri prenosu površine v zadevnem koledarskem letu. Ta pravila se uporabljajo tudi za kmete, ki letno predložijo zahtevke za podporo v skladu s členi 11, 12 in 98 Uredbe (ES) št. 479/2008.

| (8) | Pravila za znižanja v primeru neskladnosti se uporabljajo tudi za plačila, določena v členih 11, 12 in 98 Uredbe (ES) št. 479/2008 v koledarskem letu ugotovitve. V primeru, da podporni ukrepi za vinski sektor niso odobreni letno, se določijo posebne določbe za izračun zneska, ki ga je treba znižati. Pri tem je treba upoštevati število let, v katerih se bodo obveznosti navzkrižne skladnosti uporabljale. |
| --- | --- |

(8)

Pravila za znižanja v primeru neskladnosti se uporabljajo tudi za plačila, določena v členih 11, 12 in 98 Uredbe (ES) št. 479/2008 v koledarskem letu ugotovitve. V primeru, da podporni ukrepi za vinski sektor niso odobreni letno, se določijo posebne določbe za izračun zneska, ki ga je treba znižati. Pri tem je treba upoštevati število let, v katerih se bodo obveznosti navzkrižne skladnosti uporabljale.

| (9) | Uredbo (ES) št. 796/2004 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Uredbo (ES) št. 796/2004 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 796/2004 se spremeni:

| 1. | Naslov Uredbe (ES) št. 796/2004 se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

1.

Naslov Uredbe (ES) št. 796/2004 se nadomesti z naslednjim:

| 2. | Člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 1
  Področje uporabe
  Ta uredba določa podrobna pravila za izvajanje navzkrižne skladnosti, modulacije in integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (v nadaljnjem besedilu „integrirani sistem“), določena v naslovu II Uredbe (ES) št. 1782/2003, ter za izvajanje navzkrižne skladnosti v skladu s členoma 20 in 103 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 (4). Je brez vpliva na posebne določbe, predpisane v uredbah, ki zajemajo posamične sheme pomoči. |
| --- | --- |

2.

Člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba določa podrobna pravila za izvajanje navzkrižne skladnosti, modulacije in integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (v nadaljnjem besedilu „integrirani sistem“), določena v naslovu II Uredbe (ES) št. 1782/2003, ter za izvajanje navzkrižne skladnosti v skladu s členoma 20 in 103 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 (4). Je brez vpliva na posebne določbe, predpisane v uredbah, ki zajemajo posamične sheme pomoči.

| 3. | V členu 2 se za prvim odstavkom vstavi naslednji drugi odstavek:
  „Za namen uporabe obveznosti navzkrižne skladnosti v skladu s členoma 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008 „od izplačila“ pomeni od 1. januarja leta, ki sledi koledarskemu letu, v katerem se je odobrilo prvo izplačilo.“ |
| --- | --- |

3.

V členu 2 se za prvim odstavkom vstavi naslednji drugi odstavek:

„Za namen uporabe obveznosti navzkrižne skladnosti v skladu s členoma 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008 „od izplačila“ pomeni od 1. januarja leta, ki sledi koledarskemu letu, v katerem se je odobrilo prvo izplačilo.“

| 4. | V členu 11 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Kmet, ki zaprosi za pomoč v skladu s katero koli od shem pomoči na površino, sme predložiti le en enotni zahtevek na leto.
  Kmet, ki ne zaprosi za pomoč v skladu s katero koli od shem pomoči na površino, ampak v skladu z drugo shemo pomoči, navedeno v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1782/2003, ali za podporo v skladu s členi 11, 12 in 98 Uredbe (ES) št. 479/2008, predloži obrazec za enotni zahtevek, če razpolaga s kmetijsko površino, kot je opredeljeno v členu 2(a) Uredbe (ES) št. 795/2004, v katerem ta zemljišča navede v skladu s členom 14 te uredbe.
  Kmet, za katerega veljajo zgolj obveznosti navzkrižne skladnosti v skladu s členoma 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008, predloži enotni zahtevek vsako koledarsko leto, v katerem se te obveznosti uporabijo.
  Vendar države članice lahko kmete oprostijo obveznosti iz drugega in tretjega pododstavka, kadar so zadevne informacije na voljo pristojnim organom v okviru drugih administrativnih in kontrolnih sistemov, ki jamčijo združljivost z integriranim sistemom v skladu s členom 26 Uredbe (ES) št. 1782/2003.“ |
| --- | --- |

4.

V členu 11 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Kmet, ki zaprosi za pomoč v skladu s katero koli od shem pomoči na površino, sme predložiti le en enotni zahtevek na leto.

Kmet, ki ne zaprosi za pomoč v skladu s katero koli od shem pomoči na površino, ampak v skladu z drugo shemo pomoči, navedeno v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1782/2003, ali za podporo v skladu s členi 11, 12 in 98 Uredbe (ES) št. 479/2008, predloži obrazec za enotni zahtevek, če razpolaga s kmetijsko površino, kot je opredeljeno v členu 2(a) Uredbe (ES) št. 795/2004, v katerem ta zemljišča navede v skladu s členom 14 te uredbe.

Kmet, za katerega veljajo zgolj obveznosti navzkrižne skladnosti v skladu s členoma 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008, predloži enotni zahtevek vsako koledarsko leto, v katerem se te obveznosti uporabijo.

Vendar države članice lahko kmete oprostijo obveznosti iz drugega in tretjega pododstavka, kadar so zadevne informacije na voljo pristojnim organom v okviru drugih administrativnih in kontrolnih sistemov, ki jamčijo združljivost z integriranim sistemom v skladu s členom 26 Uredbe (ES) št. 1782/2003.“

| 5. | V členu 14(1a) se doda naslednji pododstavek:
  „Kadar za kmeta veljajo obveznosti navzkrižne skladnosti v skladu s členoma 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008, se prvi pododstavek uporabi tudi za plačila, predvidena v členih 11, 12 in 98 navedene uredbe. Odstotek znižanja se uporabi za celotni znesek, ki ga je treba plačati, deljen s številom let iz členov 20 in 103 iste uredbe.“ |
| --- | --- |

5.

V členu 14(1a) se doda naslednji pododstavek:

„Kadar za kmeta veljajo obveznosti navzkrižne skladnosti v skladu s členoma 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008, se prvi pododstavek uporabi tudi za plačila, predvidena v členih 11, 12 in 98 navedene uredbe. Odstotek znižanja se uporabi za celotni znesek, ki ga je treba plačati, deljen s številom let iz členov 20 in 103 iste uredbe.“

| 6. | V prvem pododstavku člena 44(1) se doda naslednji drugi stavek:
  „Pristojni kontrolni organ v zvezi z zahtevami in standardi, za katere je odgovoren, za zadevno koledarsko leto izvaja preglede za vsaj 1 % vseh kmetov, za katere veljajo obveznosti navzkrižne skladnosti v skladu s členoma 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008 ter za katere je zadevni pristojni kontrolni organ odgovoren.“ |
| --- | --- |

6.

V prvem pododstavku člena 44(1) se doda naslednji drugi stavek:

„Pristojni kontrolni organ v zvezi z zahtevami in standardi, za katere je odgovoren, za zadevno koledarsko leto izvaja preglede za vsaj 1 % vseh kmetov, za katere veljajo obveznosti navzkrižne skladnosti v skladu s členoma 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008 ter za katere je zadevni pristojni kontrolni organ odgovoren.“

| 7. | Člen 45 se spremeni:






  (a) | V odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:
  „Brez poseganja v člen 44(1) se država članica lahko odloči, da izbere kmete, ki prejemajo neposredna plačila in kmete, za katere veljajo obveznosti navzkrižne skladnosti v skladu s členoma 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008 pod isto analizo tveganja.“ |
| --- | --- | --- |

7.

Člen 45 se spremeni:

(a)

V odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

„Brez poseganja v člen 44(1) se država članica lahko odloči, da izbere kmete, ki prejemajo neposredna plačila in kmete, za katere veljajo obveznosti navzkrižne skladnosti v skladu s členoma 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008 pod isto analizo tveganja.“

| (b) | V odstavku 2 se doda naslednji drugi stavek:
  „Vendar se vzorec, določen v drugem stavku prvega pododstavka člena 44(1), izbere na podlagi kmetov, za katere velja uporaba členov 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008 za zadevno koledarsko leto.“ |
| --- | --- |

(b)

V odstavku 2 se doda naslednji drugi stavek:

„Vendar se vzorec, določen v drugem stavku prvega pododstavka člena 44(1), izbere na podlagi kmetov, za katere velja uporaba členov 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008 za zadevno koledarsko leto.“

| (c) | Prvi pododstavek odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:
  „Z odstopanjem od odstavka 2 se lahko vzorci kmetov, ki jih je treba preveriti v skladu s členom 44, izberejo med populacijo kmetov, ki predložijo zahtevke za pomoč v skladu s shemami podpore za neposredna plačila v smislu člena 2(d) Uredbe (ES) št. 1782/2003 ter med kmeti, za katere velja uporaba členov 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008 in ki morajo spoštovati ustrezne zahteve ali standarde.“ |
| --- | --- |

(c)

Prvi pododstavek odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:

„Z odstopanjem od odstavka 2 se lahko vzorci kmetov, ki jih je treba preveriti v skladu s členom 44, izberejo med populacijo kmetov, ki predložijo zahtevke za pomoč v skladu s shemami podpore za neposredna plačila v smislu člena 2(d) Uredbe (ES) št. 1782/2003 ter med kmeti, za katere velja uporaba členov 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008 in ki morajo spoštovati ustrezne zahteve ali standarde.“

| 8. | Člen 65 se spremeni:






  (a) | Vstavi se naslednji odstavek:
  „2a.   Za namen uporabe člena 6(1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 za kmete, za katere velja navzkrižna skladnost v skladu s členoma 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008, predložitev zahtevka za pomoč iz člena 6(1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 pomeni letno predložitev obrazca za enotni zahtevek.“ |
| --- | --- | --- |

8.

Člen 65 se spremeni:

(a)

Vstavi se naslednji odstavek:

„2a.   Za namen uporabe člena 6(1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 za kmete, za katere velja navzkrižna skladnost v skladu s členoma 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008, predložitev zahtevka za pomoč iz člena 6(1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 pomeni letno predložitev obrazca za enotni zahtevek.“

| (b) | Doda se naslednji odstavek:
  „5.   Razen v primerih višje sile in izjemnih okoliščin iz člena 72, kadar kmet, za katerega veljajo obveznosti navzkrižne skladnosti v skladu s členoma 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008, ne predloži obrazca za enotni zahtevek v dogovorjenem roku, predvidenem v členu 11 te uredbe, se uporabi 1-odstotno znižanje na delovni dan. Najvišje znižanje se omeji na 25 %. Znižanje se uporabi za celotni znesek, ki ga je treba plačati v okviru plačil, predvidenih s členi 11, 12 in 98 Uredbe (ES) št. 479/2008, deljen s številom let iz členov 20 in 103 iste Uredbe.“ |
| --- | --- |

(b)

Doda se naslednji odstavek:

„5.   Razen v primerih višje sile in izjemnih okoliščin iz člena 72, kadar kmet, za katerega veljajo obveznosti navzkrižne skladnosti v skladu s členoma 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008, ne predloži obrazca za enotni zahtevek v dogovorjenem roku, predvidenem v členu 11 te uredbe, se uporabi 1-odstotno znižanje na delovni dan. Najvišje znižanje se omeji na 25 %. Znižanje se uporabi za celotni znesek, ki ga je treba plačati v okviru plačil, predvidenih s členi 11, 12 in 98 Uredbe (ES) št. 479/2008, deljen s številom let iz členov 20 in 103 iste Uredbe.“

| 9. | V členu 66(1) se doda naslednji pododstavek:
  „Za uporabo znižanja plačil, predvidenih s členi 11, 12 in 98 Uredbe (ES) št. 479/2008, se odstotek znižanja uporabi za celotni znesek, ki ga je treba plačati, deljen s številom let iz členov 20 in 103 navedene uredbe.“ |
| --- | --- |

9.

V členu 66(1) se doda naslednji pododstavek:

„Za uporabo znižanja plačil, predvidenih s členi 11, 12 in 98 Uredbe (ES) št. 479/2008, se odstotek znižanja uporabi za celotni znesek, ki ga je treba plačati, deljen s številom let iz členov 20 in 103 navedene uredbe.“

| 10. | V členu 67(1) se doda naslednji pododstavek:
  „Za uporabo znižanja plačil iz člena 11, 12 in 98 Uredbe (ES) št. 479/2008, se odstotek znižanja uporabi za celotni znesek, ki ga je treba plačati, deljen s številom let iz členov 20 in 103 navedene Uredbe.“ |
| --- | --- |

10.

V členu 67(1) se doda naslednji pododstavek:

„Za uporabo znižanja plačil iz člena 11, 12 in 98 Uredbe (ES) št. 479/2008, se odstotek znižanja uporabi za celotni znesek, ki ga je treba plačati, deljen s številom let iz členov 20 in 103 navedene Uredbe.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. decembra 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1.

1

(2)  UL L 148, 6.6.2008, str. 1.

2

(3)  UL L 141, 30.4.2004, str. 18.

3

(4)  UL L 148, 6.6.2008, str. 1.“

4

---

| 17.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/37

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1267/2008

z dne 12. decembra 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 2172/2005 o določitvi podrobnih pravil za uporabo uvozne tarifne kvote za živo govedo s težo, ki presega 160 kg, in s poreklom iz Švice, določenih s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1) ter zlasti člena 144(1) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 8 Uredbe Komisije (ES) št. 2172/2005 (2) določa, da se Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (3), uporablja za Uredbo (ES) št. 2172/2005, razen v primerih, ko je določeno drugače. |
| --- | --- |

(1)

Člen 8 Uredbe Komisije (ES) št. 2172/2005 (2) določa, da se Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (3), uporablja za Uredbo (ES) št. 2172/2005, razen v primerih, ko je določeno drugače.

| (2) | V skladu z drugim pododstavkom člena 3(2) Uredbe (ES) št. 2172/2005 se v primerih, ko zahtevki za uvozne pravice presegajo 5 % razpoložljive količine, presežka ne upošteva. Navedeno določbo je primerno izbrisati, da se uskladijo določbe iz Uredbe (ES) št. 2172/2005 z določbami člena 6(5) Uredbe (ES) št. 1301/2006. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z drugim pododstavkom člena 3(2) Uredbe (ES) št. 2172/2005 se v primerih, ko zahtevki za uvozne pravice presegajo 5 % razpoložljive količine, presežka ne upošteva. Navedeno določbo je primerno izbrisati, da se uskladijo določbe iz Uredbe (ES) št. 2172/2005 z določbami člena 6(5) Uredbe (ES) št. 1301/2006.

| (3) | Člen 4(1) Uredbe (ES) št. 2172/2005 določa, da se po obvestilu s strani držav članic o količinah, za katere so bili vloženi zahtevki za uvozne pravice, Komisija čim prej odloči, v kolikšnem obsegu se zahtevkom lahko ugodi. Člen 7(2) Uredbe (ES) št. 1301/2006 določa, da se koeficient dodelitve določi samo v primerih, ko količine, zajete v zahtevkih, presegajo količine, ki so na voljo za obdobje uvozne tarifne kvote. Ker je Uredba (ES) št. 1301/2006 horizontalna uredba, bi bilo treba sedanjo določbo člena 4(1) Uredbe (ES) št. 2172/2005 izbrisati. Poleg tega je treba določiti časovno obdobje, v katerem bi se morale dodeliti uvozne pravice. |
| --- | --- |

(3)

Člen 4(1) Uredbe (ES) št. 2172/2005 določa, da se po obvestilu s strani držav članic o količinah, za katere so bili vloženi zahtevki za uvozne pravice, Komisija čim prej odloči, v kolikšnem obsegu se zahtevkom lahko ugodi. Člen 7(2) Uredbe (ES) št. 1301/2006 določa, da se koeficient dodelitve določi samo v primerih, ko količine, zajete v zahtevkih, presegajo količine, ki so na voljo za obdobje uvozne tarifne kvote. Ker je Uredba (ES) št. 1301/2006 horizontalna uredba, bi bilo treba sedanjo določbo člena 4(1) Uredbe (ES) št. 2172/2005 izbrisati. Poleg tega je treba določiti časovno obdobje, v katerem bi se morale dodeliti uvozne pravice.

| (4) | V primerih, ko se določi takšen koeficient dodelitve, je treba določiti, da se varščine, predložene skupaj z zahtevki za uvozne pravice na podlagi Uredbe (ES) št. 2172/2005, nato sorazmerno sprostijo. |
| --- | --- |

(4)

V primerih, ko se določi takšen koeficient dodelitve, je treba določiti, da se varščine, predložene skupaj z zahtevki za uvozne pravice na podlagi Uredbe (ES) št. 2172/2005, nato sorazmerno sprostijo.

| (5) | Drugi pododstavek člena 6(2) Uredbe (ES) št. 2172/2005 določa, da ima vsako izdajanje uvoznih dovoljenj za posledico ustrezno zmanjšanje pridobljenih uvoznih pravic. Primerno je določiti, da se ob izdaji uvoznega dovoljenja varščina, predložena skupaj z zahtevkom za uvozne pravice, sorazmerno sprosti. |
| --- | --- |

(5)

Drugi pododstavek člena 6(2) Uredbe (ES) št. 2172/2005 določa, da ima vsako izdajanje uvoznih dovoljenj za posledico ustrezno zmanjšanje pridobljenih uvoznih pravic. Primerno je določiti, da se ob izdaji uvoznega dovoljenja varščina, predložena skupaj z zahtevkom za uvozne pravice, sorazmerno sprosti.

| (6) | Uredbo (ES) št. 2172/2005 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (ES) št. 2172/2005 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 2172/2005 se spremeni:

| 1. | drugi pododstavek člena 3(2) se črta; |
| --- | --- |

1.

drugi pododstavek člena 3(2) se črta;

| 2. | člen 4 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Uvozne pravice se dodelijo od sedmega do najpozneje šestnajstega delovnega dne po izteku roka za obvestilo iz prvega pododstavka člena 3(5).“; |
| --- | --- | --- |

2.

člen 4 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Uvozne pravice se dodelijo od sedmega do najpozneje šestnajstega delovnega dne po izteku roka za obvestilo iz prvega pododstavka člena 3(5).“;

| (b) | doda se odstavek 3:
  „3.   Če je zaradi uporabe odstavka 2 število dodeljenih uvoznih pravic manjše od števila zaprošenih, se varščina, predložena v skladu s členom 5(1), nemudoma sorazmerno sprosti.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se odstavek 3:

„3.   Če je zaradi uporabe odstavka 2 število dodeljenih uvoznih pravic manjše od števila zaprošenih, se varščina, predložena v skladu s členom 5(1), nemudoma sorazmerno sprosti.“;

| 3. | v členu 6(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Z vsako izdajo uvoznih dovoljenj se ustrezno zmanjšajo pridobljene uvozne pravice, varščina, ki je bila predložena v skladu s členom 5(1), pa se nemudoma sorazmerno sprosti.“ |
| --- | --- |

3.

v členu 6(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Z vsako izdajo uvoznih dovoljenj se ustrezno zmanjšajo pridobljene uvozne pravice, varščina, ki je bila predložena v skladu s členom 5(1), pa se nemudoma sorazmerno sprosti.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. decembra 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 346, 29.12.2005, str. 10.

2

(3)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

3

---

| 17.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/39

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1268/2008

z dne 12. decembra 2008

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2368/2002 o izvajanju sistema potrjevanja procesa Kimberley za mednarodno trgovino s surovimi diamanti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2368/2002 z dne 20. decembra 2002 o izvajanju sistema potrjevanja procesa Kimberley za mednarodno trgovino s surovimi diamanti (1) in zlasti člena 20 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na plenarni seji procesa Kimberley v Delhiju je bil revidiran seznam udeležencev, ki izpolnjujejo minimalne zahteve sistema potrjevanja procesa Kimberley. |
| --- | --- |

(1)

Na plenarni seji procesa Kimberley v Delhiju je bil revidiran seznam udeležencev, ki izpolnjujejo minimalne zahteve sistema potrjevanja procesa Kimberley.

| (2) | Naslove organov KP nekaterih udeležencev je treba posodobiti. |
| --- | --- |

(2)

Naslove organov KP nekaterih udeležencev je treba posodobiti.

| (3) | Prilogo II je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Prilogo II je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga II k Uredbi (ES) št. 2368/2002 se nadomesti s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. decembra 2008

Za Komisijo

Benita FERRERO-WALDNER

Članica Komisije

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 28.

1

---

PRILOGA I

„PRILOGA II

Seznam udeležencev sistema potrjevanja procesa Kimberley in njihovi ustrezno imenovani pristojni organi, kakor so navedeni v členih 2, 3, 8, 9, 12, 17, 18, 19 in 20

ANGOLA

| Ministry of Geology and Mines |
| --- |
| Rua Hochi Min |
| C.P # 1260 |
| Luanda |
| Angola |

Ministry of Geology and Mines

Rua Hochi Min

C.P # 1260

Luanda

Angola

ARMENIJA

| Department of Gemstones and Jewellery |
| --- |
| Ministry of Trade and Economic Development |
| M. Mkrtchyan 5 |
| Yerevan |
| Armenia |

Department of Gemstones and Jewellery

Ministry of Trade and Economic Development

M. Mkrtchyan 5

Yerevan

Armenia

AVSTRALIJA

| Department of Foreign Affairs and Trade |
| --- |
| Trade Development Division |
| R.G. Casey Building |
| John McEwen Crescent |
| Barton ACT 0221 |
| Australia |

Department of Foreign Affairs and Trade

Trade Development Division

R.G. Casey Building

John McEwen Crescent

Barton ACT 0221

Australia

BANGLADEŠ

| Export Promotion Bureau |
| --- |
| TCB Bhaban |
| 1, Karwan Bazaar |
| Dhaka |
| Bangladesh |

Export Promotion Bureau

TCB Bhaban

1, Karwan Bazaar

Dhaka

Bangladesh

BELORUSIJA

| Ministry of Finance |
| --- |
| Department for Precious Metals and Precious Stones |
| Sovetskaja Str., 7 |
| 220010 Minsk |
| Republic of Belarus |

Ministry of Finance

Department for Precious Metals and Precious Stones

Sovetskaja Str., 7

220010 Minsk

Republic of Belarus

BOCVANA

| Ministry of Minerals, Energy & Water Resources |
| --- |
| PI Bag 0018 |
| Gaborone |
| Botswana |

Ministry of Minerals, Energy & Water Resources

PI Bag 0018

Gaborone

Botswana

BRAZILIJA

| Ministry of Mines and Energy |
| --- |
| Esplanada dos Ministérios — Bloco ‚U‘ — 4o andar |
| 70065 — 900 Brasilia — DF |
| Brazil |

Ministry of Mines and Energy

Esplanada dos Ministérios — Bloco ‚U‘ — 4o andar

70065 — 900 Brasilia — DF

Brazil

KANADA

| | Mednarodno:





  Department of Foreign Affairs and International Trade |
| --- | --- |
| Peace Building and Human Security Division |
| Lester B Pearson Tower B - Room: B4-120 |
| 125 Sussex Drive Ottawa, Ontario K1A 0G2 |
| Canada |

Mednarodno:

Department of Foreign Affairs and International Trade

Peace Building and Human Security Division

Lester B Pearson Tower B - Room: B4-120

125 Sussex Drive Ottawa, Ontario K1A 0G2

Canada

| | Splošna vprašanja:





  Kimberley Process Office |
| --- | --- |
| Minerals and Metals Sector (MMS) |
| Natural Resources Canada (NRCan) |
| 580 Booth Street, 9th floor |
| Ottawa, Ontario |
| Canada K1A 0E4 |

Splošna vprašanja:

Kimberley Process Office

Minerals and Metals Sector (MMS)

Natural Resources Canada (NRCan)

580 Booth Street, 9th floor

Ottawa, Ontario

Canada K1A 0E4

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

| Secrétariat Permanent du Processus de Kimberley |
| --- |
| BP 26 |
| Bangui |
| Central African Republic |

Secrétariat Permanent du Processus de Kimberley

BP 26

Bangui

Central African Republic

KITAJSKA, Ljudska republika

| Department of Inspection and Quarantine Clearance |
| --- |
| General Administration of Quality Supervision, Inspection and Quarantine (AQSIQ) |
| 9 Madiandonglu |
| Haidian District, Beijing 100088 |
| People's Republic of China |

Department of Inspection and Quarantine Clearance

General Administration of Quality Supervision, Inspection and Quarantine (AQSIQ)

9 Madiandonglu

Haidian District, Beijing 100088

People's Republic of China

HONG KONG, Posebna upravna regija Ljudske republike Kitajske

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Hong Kong Special Administrative Region |
| Peoples Republic of China |
| Room 703, Trade and Industry Tower |
| 700 Nathan Road |
| Kowloon |
| Hong Kong |
| China |

Department of Trade and Industry

Hong Kong Special Administrative Region

Peoples Republic of China

Room 703, Trade and Industry Tower

700 Nathan Road

Kowloon

Hong Kong

China

KONGO, Demokratična republika

| Centre d'Evaluation, d'Expertise et de Certification (CEEC) |
| --- |
| 17th floor, BCDC Tower |
| 30th June Avenue |
| Kinshasa |
| Democratic Republic of Congo |

Centre d'Evaluation, d'Expertise et de Certification (CEEC)

17th floor, BCDC Tower

30th June Avenue

Kinshasa

Democratic Republic of Congo

KONGO, Republika

| Bureau d'expertise, d'évaluation et de certification (BEEC) |
| --- |
| Ministère des Mines, des Industries Minières et de la Géologie |
| BP 2474 |
| Brazzaville |
| Republic of Congo |

Bureau d'expertise, d'évaluation et de certification (BEEC)

Ministère des Mines, des Industries Minières et de la Géologie

BP 2474

Brazzaville

Republic of Congo

HRVAŠKA

| Ministry of Economy, Labour and Entrepreneurship of the Republic of Croatia |
| --- |
| Ulica grada Vukovara 78 |
| 10000 Zagreb |
| Croatia |

Ministry of Economy, Labour and Entrepreneurship of the Republic of Croatia

Ulica grada Vukovara 78

10000 Zagreb

Croatia

EVROPSKA SKUPNOST

| European Commission |
| --- |
| DG External Relations/A/2 |
| 170, rue de la Loi |
| B-1049 Brussels |
| Belgium |

European Commission

DG External Relations/A/2

170, rue de la Loi

B-1049 Brussels

Belgium

GANA

| Precious Minerals Marketing Company (Ltd.) |
| --- |
| Diamond House, |
| Kinbu Road, |
| P.O. Box M. 108 |
| Accra |
| Ghana |

Precious Minerals Marketing Company (Ltd.)

Diamond House,

Kinbu Road,

P.O. Box M. 108

Accra

Ghana

GVINEJA

| Ministry of Mines and Geology |
| --- |
| BP 2696 |
| Conakry |
| Guinea |

Ministry of Mines and Geology

BP 2696

Conakry

Guinea

GVAJANA

| Geology and Mines Commission |
| --- |
| P O Box 1028 |
| Upper Brickdam |
| Stabroek |
| Georgetown |
| Guyana |

Geology and Mines Commission

P O Box 1028

Upper Brickdam

Stabroek

Georgetown

Guyana

INDIJA

| The Gem & Jewellery Export Promotion Council |
| --- |
| Diamond Plaza, 5th Floor 391-A |
| Mumbai 400004 |
| India |

The Gem & Jewellery Export Promotion Council

Diamond Plaza, 5th Floor 391-A

Mumbai 400004

India

INDONEZIJA

| Directorate-General of Foreign Trade |
| --- |
| Ministry of Trade |
| JI M.I. Ridwan Rais No. 5 |
| Blok I Iantai 4 |
| Jakarta Pusat Kotak Pos. 10110 |
| Jakarta |
| Indonesia |

Directorate-General of Foreign Trade

Ministry of Trade

JI M.I. Ridwan Rais No. 5

Blok I Iantai 4

Jakarta Pusat Kotak Pos. 10110

Jakarta

Indonesia

IZRAEL

| Ministry of Industry, Trade and Labor |
| --- |
| Office of the Diamond Controller |
| 3 Jabotinsky Road |
| Ramat Gan 52520 |
| Israel |

Ministry of Industry, Trade and Labor

Office of the Diamond Controller

3 Jabotinsky Road

Ramat Gan 52520

Israel

JAPONSKA

| United Nations Policy Division |
| --- |
| Foreign Policy Bureau |
| Ministry of Foreign Affairs |
| 2-2-1 Kasumigaseki, Chiyoda-ku |
| 100-8919 Tokyo, Japan |
| Japan |

United Nations Policy Division

Foreign Policy Bureau

Ministry of Foreign Affairs

2-2-1 Kasumigaseki, Chiyoda-ku

100-8919 Tokyo, Japan

Japan

KOREJA, Republika

| Export Control Policy Division |
| --- |
| Ministry of Knowledge Economy |
| Government Complex |
| Jungang-dong 1, Gwacheon-si |
| Gyeonggi-do 427-723 |
| Seoul |
| Korea |

Export Control Policy Division

Ministry of Knowledge Economy

Government Complex

Jungang-dong 1, Gwacheon-si

Gyeonggi-do 427-723

Seoul

Korea

LAOS, Laoška ljudska demokratična republika

| Department of Import and Export |
| --- |
| Ministry of Industry and Commerce |
| Vientiane |
| Laos |

Department of Import and Export

Ministry of Industry and Commerce

Vientiane

Laos

LIBANON

| Ministry of Economy and Trade |
| --- |
| Lazariah Building |
| Down Town |
| Beirut |
| Lebanon |

Ministry of Economy and Trade

Lazariah Building

Down Town

Beirut

Lebanon

LESOTO

| Department of Mines and Geology |
| --- |
| P.O. Box 750 |
| Maseru 100 |
| Lesotho |

Department of Mines and Geology

P.O. Box 750

Maseru 100

Lesotho

LIBERIJA

| Government Diamond Office |
| --- |
| Ministry of Lands, Mines and Energy |
| Capitol Hill |
| P.O. Box 10-9024 |
| 1000 Monrovia 10 |
| Liberia |

Government Diamond Office

Ministry of Lands, Mines and Energy

Capitol Hill

P.O. Box 10-9024

1000 Monrovia 10

Liberia

MALEZIJA

| Ministry of International Trade and Industry |
| --- |
| Trade Cooperation and Industry Coordination Section |
| Blok 10 |
| Komplek Kerajaan Jalan Duta |
| 50622 Kuala Lumpur |
| Malaysia |

Ministry of International Trade and Industry

Trade Cooperation and Industry Coordination Section

Blok 10

Komplek Kerajaan Jalan Duta

50622 Kuala Lumpur

Malaysia

MAURITIUS

| Import Division |
| --- |
| Ministry of Industry, Small & Medium Enterprises, Commerce & Cooperatives |
| 4th Floor, Anglo Mauritius Building |
| Intendance Street |
| Port Louis |
| Mauritius |

Import Division

Ministry of Industry, Small & Medium Enterprises, Commerce & Cooperatives

4th Floor, Anglo Mauritius Building

Intendance Street

Port Louis

Mauritius

MEHIKA

| Secretaría de Economía |
| --- |
| Dirección General de Política Comercial |
| Alfonso Reyes No 30, Colonia Hipódromo Condesa, Piso 16. |
| Delegación Cuactemoc, Código Postal: 06140 México, D.F. |
| México |

Secretaría de Economía

Dirección General de Política Comercial

Alfonso Reyes No 30, Colonia Hipódromo Condesa, Piso 16.

Delegación Cuactemoc, Código Postal: 06140 México, D.F.

México

NAMIBIJA

| Diamond Commission |
| --- |
| Ministry of Mines and Energy |
| Private Bag 13297 |
| Windhoek |
| Namibia |

Diamond Commission

Ministry of Mines and Energy

Private Bag 13297

Windhoek

Namibia

NOVA ZELANDIJA

| | Pristojni organ za izdajo potrdil:





  Middle East and Africa Division |
| --- | --- |
| Ministry of Foreign Affairs and Trade |
| Private Bag 18901 |
| Wellington |
| New Zealand |

Pristojni organ za izdajo potrdil:

Middle East and Africa Division

Ministry of Foreign Affairs and Trade

Private Bag 18901

Wellington

New Zealand

| | Pristojni organ za uvoz in izvoz:





  New Zealand Customs Service |
| --- | --- |
| PO Box 2218 |
| Wellington |
| New Zealand |

Pristojni organ za uvoz in izvoz:

New Zealand Customs Service

PO Box 2218

Wellington

New Zealand

NORVEŠKA

| Section for Public International Law |
| --- |
| Department for Legal Affairs |
| Royal Ministry of Foreign Affairs |
| P.O. Box 8114 |
| 0032 Oslo |
| Norway |

Section for Public International Law

Department for Legal Affairs

Royal Ministry of Foreign Affairs

P.O. Box 8114

0032 Oslo

Norway

RUSKA FEDERACIJA

| Gokhran of Russia |
| --- |
| 14, 1812 Goda St. |
| 121170 Moscow |
| Russia |

Gokhran of Russia

14, 1812 Goda St.

121170 Moscow

Russia

SIERRA LEONE

| Ministry of Mineral Resources |
| --- |
| Gold and Diamond Office (GDO) |
| Youyi Building |
| Brookfields |
| Freetown |
| Sierra Leone |

Ministry of Mineral Resources

Gold and Diamond Office (GDO)

Youyi Building

Brookfields

Freetown

Sierra Leone

SINGAPUR

| Ministry of Trade and Industry |
| --- |
| 100 High Street |
| #0901, The Treasury, |
| Singapore 179434 |

Ministry of Trade and Industry

100 High Street

# 0901, The Treasury,

Singapore 179434

JUŽNA AFRIKA

| South African Diamond and Precious Metals Regulator |
| --- |
| SA Diamond Centre |
| 240 Commissioner Street |
| Johannesburg 2000 |
| South Africa |

South African Diamond and Precious Metals Regulator

SA Diamond Centre

240 Commissioner Street

Johannesburg 2000

South Africa

ŠRILANKA

| National Gem and Jewellery Authority |
| --- |
| 25, Galleface Terrace |
| Colombo 03 |
| Sri Lanka |

National Gem and Jewellery Authority

25, Galleface Terrace

Colombo 03

Sri Lanka

ŠVICA

| State Secretariat for Economic Affairs (SECO) |
| --- |
| Task Force Sanctions |
| Effingerstrasse 27 |
| 3003 Berne |
| Switzerland |

State Secretariat for Economic Affairs (SECO)

Task Force Sanctions

Effingerstrasse 27

3003 Berne

Switzerland

TAJVAN, PENGHU, KINMEN IN MATSU, LOČENO CARINSKO OBMOČJE

| Export/Import Administration Division |
| --- |
| Bureau of Foreign Trade |
| Ministry of Economic Affairs |
| 1, Hu Kou Street |
| Taipei, 100 |
| Taiwan |

Export/Import Administration Division

Bureau of Foreign Trade

Ministry of Economic Affairs

1, Hu Kou Street

Taipei, 100

Taiwan

TANZANIJA

| Commission for Minerals |
| --- |
| Ministry of Energy and Minerals |
| PO Box 2000 |
| Dar es Salaam |
| Tanzania |

Commission for Minerals

Ministry of Energy and Minerals

PO Box 2000

Dar es Salaam

Tanzania

TAJSKA

| Department of Foreign Trade |
| --- |
| Ministry of Commerce |
| 44/100 Nonthaburi 1 Road |
| Muang District, Nonthaburi 11000 |
| Thailand |

Department of Foreign Trade

Ministry of Commerce

44/100 Nonthaburi 1 Road

Muang District, Nonthaburi 11000

Thailand

TOGO

| Ministry of Mine, Energy and Water |
| --- |
| Head Office of Mines and Geology |
| B.P. 356 |
| 216, Avenue Sarakawa |
| Lomé |
| Togo |

Ministry of Mine, Energy and Water

Head Office of Mines and Geology

B.P. 356

216, Avenue Sarakawa

Lomé

Togo

TURČIJA

| | Foreign Exchange Department





  Undersecretariat of Treasury |
| --- | --- |
| T.C. Bașbakanlık Hazine |
| Müsteșarlığı İnönü Bulvarı No:36 |
| 06510 Emek — Ankara |
| Turkey |

Foreign Exchange Department

Undersecretariat of Treasury

T.C. Bașbakanlık Hazine

Müsteșarlığı İnönü Bulvarı No:36

06510 Emek — Ankara

Turkey

| | Import and Export Authority:





  Istanbul Gold Exchange |
| --- | --- |
| Rıhtım Cad. No:81 |
| 34425 Karaköy — İstanbul |
| Turkey |

Import and Export Authority:

Istanbul Gold Exchange

Rıhtım Cad. No:81

34425 Karaköy — İstanbul

Turkey

UKRAJINA

| Ministry of Finance |
| --- |
| State Gemological Center |
| Degtyarivska St. 38-44 |
| Kiev 04119 |
| Ukraine |

Ministry of Finance

State Gemological Center

Degtyarivska St. 38-44

Kiev 04119

Ukraine

ZDRUŽENI ARABSKI EMIRATI

| U.A.E Kimberley Process Office |
| --- |
| Dubai Multi Commodities Center |
| Dubai Airport Free Zone |
| Emirates Security Building |
| Block B, 2nd Floor, Office # 20 |
| Dubai |
| United Arab Emirates |

U.A.E Kimberley Process Office

Dubai Multi Commodities Center

Dubai Airport Free Zone

Emirates Security Building

Block B, 2nd Floor, Office # 20

Dubai

United Arab Emirates

ZDRUŽENE DRŽAVE AMERIKE

| United States Kimberley Process Authority |
| --- |
| 11 West 47 Street 11th floor |
| New York, NY 10036 |
| United States of America |

United States Kimberley Process Authority

11 West 47 Street 11th floor

New York, NY 10036

United States of America

| U.S. Department of State |
| --- |
| Room 4843 EB/ESC |
| 2201 C Street, NW |
| Washington D.C. 20520 |
| United States of America |

U.S. Department of State

Room 4843 EB/ESC

2201 C Street, NW

Washington D.C. 20520

United States of America

VIETNAM

| Ministry of Industry and Trade |
| --- |
| Import Export Management Department |
| 54 Hai Ba Trung |
| Hanoi |
| Vietnam |

Ministry of Industry and Trade

Import Export Management Department

54 Hai Ba Trung

Hanoi

Vietnam

ZIMBABVE

| Principal Minerals Development Office |
| --- |
| Ministry of Mines and Mining Development |
| Private Bag 7709, Causeway |
| Harare |
| Zimbabwe“ |

Principal Minerals Development Office

Ministry of Mines and Mining Development

Private Bag 7709, Causeway

Harare

Zimbabwe“

---

PRILOGA II

„PRILOGA III

Seznam pristojnih organov držav članic in njihovih nalog iz členov 2 in 19

BELGIJA

| Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen / Service Public Fédéral Economie, PME, Classes moyennes et Energie, Service Licence, |
| --- |
| Italiëlei 124, bus 71 |
| B-2000 Antwerpen |
| Telefon: (32-3) 206 94 72 |
| Telefaks: (32-3) 206 94 90 |
| E-naslov: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be |

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen / Service Public Fédéral Economie, PME, Classes moyennes et Energie, Service Licence,

Italiëlei 124, bus 71

B-2000 Antwerpen

Telefon: (32-3) 206 94 72

Telefaks: (32-3) 206 94 90

E-naslov: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be

V Belgiji se nadzor uvoza in izvoza surovih diamantov na podlagi Uredbe (ES) št. 2368/2002 in carinska obravnava opravita samo na naslovu:

| The Diamond Office, |
| --- |
| Hovenierstraat 22 |
| B-2018 Antwerpen |

The Diamond Office,

Hovenierstraat 22

B-2018 Antwerpen

BOLGARIJA

| Ministry of Finance, |
| --- |
| External Finance Directorate |
| 102, G. Rakovski str. |
| Sofia, 1040 |
| Bulgaria |
| Telefon: (359.2) 985.924.01/985.924.10/985.924.15 |
| Telefaks: (359.2).981.2498 |
| E-naslov: feedback@minfin.bg |

Ministry of Finance,

External Finance Directorate

102, G. Rakovski str.

Sofia, 1040

Bulgaria

Telefon: (359.2) 985.924.01/985.924.10/985.924.15

Telefaks: (359.2).981.2498

E-naslov: feedback@minfin.bg

ČEŠKA

Na Češkem se nadzor uvoza in izvoza surovih diamantov na podlagi Uredbe (ES) št. 2368/2002 in carinska obravnava opravita samo na naslovu:

| Generální ředitelství cel |
| --- |
| Budějovická 7 |
| 140 96 Praha 4 |
| Česká republika |
| Telefon: (420-2) 61 33 38 41, (420-2) 61 33 38 59, cell (420-737) 213 793 |
| Telefaks: (420-2) 61 33 38 70 |
| E-naslov: diamond@cs.mfcr.cz |

Generální ředitelství cel

Budějovická 7

140 96 Praha 4

Česká republika

Telefon: (420-2) 61 33 38 41, (420-2) 61 33 38 59, cell (420-737) 213 793

Telefaks: (420-2) 61 33 38 70

E-naslov: diamond@cs.mfcr.cz

NEMČIJA

V Nemčiji nadzor uvoza in izvoza surovih diamantov na podlagi Uredbe (ES) št. 2368/2002, vključno z izdajo potrdil Skupnosti, opravi samo naslednji organ:

| Hauptzollamt Koblenz |
| --- |
| Zollamt Idar-Oberstein |
| Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten |
| Hauptstraße 197 |
| D-55743 Idar-Oberstein |
| Telefon: (49-6781) 56 27-31 |
| Telefaks: (49-6781) 56 27-19 |
| E-naslov: poststelle@zabir.bfinv.de |

Hauptzollamt Koblenz

Zollamt Idar-Oberstein

Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten

Hauptstraße 197

D-55743 Idar-Oberstein

Telefon: (49-6781) 56 27-31

Telefaks: (49-6781) 56 27-19

E-naslov: poststelle@zabir.bfinv.de

Za namene člena 5(3), člena 6, člena 9, člena 10, člena 14(3), člena 15 in člena 17 Uredbe, zlasti glede obveznosti poročanja Komisiji, je pristojen naslednji nemški organ:

| Bundesfinanzdirektion Südost |
| --- |
| Krelingstraβe 50 |
| D-90408 Nürnberg |
| Telefon: (49-911) 376-3429, 376-3586, 376-3582 |
| Telefaks: (49-911) 376-2270 |
| E-naslov: diamond.cert@ofdn.bfinv.de |

Bundesfinanzdirektion Südost

Krelingstraβe 50

D-90408 Nürnberg

Telefon: (49-911) 376-3429, 376-3586, 376-3582

Telefaks: (49-911) 376-2270

E-naslov: diamond.cert@ofdn.bfinv.de

ROMUNIJA

| Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor |
| --- |
| (National Authority for Consumer Protection) |
| Precious Metals and Precious Stones Department |
| 24 Gral Berthelot, Sect. 1 |
| 010164, Bucharest |
| Telefon: (40-21) 318 46 35/312 98 90/312 12 75 |
| Telefaks: (40-21) 318 46 35/314 34 62 |
| www.anpc.ro |

Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor

(National Authority for Consumer Protection)

Precious Metals and Precious Stones Department

24 Gral Berthelot, Sect. 1

010164, Bucharest

Telefon: (40-21) 318 46 35/312 98 90/312 12 75

Telefaks: (40-21) 318 46 35/314 34 62

www.anpc.ro

ZDRUŽENO KRALJESTVO

| Government Diamond Office |
| --- |
| Global Business Group |
| Room W 3.111.B |
| Foreign and Commonwealth Office |
| King Charles Street |
| London SW1A 2AH |
| Telefon: (44-207) 008 6903 |
| Telefaks: (44-207) 008 3905 |
| GDO@gtnet.gov.uk“ |

Government Diamond Office

Global Business Group

Room W 3.111.B

Foreign and Commonwealth Office

King Charles Street

London SW1A 2AH

Telefon: (44-207) 008 6903

Telefaks: (44-207) 008 3905

GDO@gtnet.gov.uk“

---

| 17.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/46

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1269/2008

z dne 15. decembra 2008

o prepovedi ribolova na saja na območju VI, v vodah ES območja Vb ter v vodah ES in mednarodnih vodah na območjih XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2008. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2008.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2008 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po tem datumu je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati takšen stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. decembra 2008

Za Komisijo

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1.

2

(3)  UL L 19, 23.1.2008, str. 1.

3

---

PRILOGA

| št. | 65/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Stalež | POK/561214 |
| Vrsta | saj (Pollachius virens) |
| Območje | VI, vode ES območja Vb, vode ES in mednarodne vode območij XII in XIV |
| Datum | 13.10.2008 |

št.

65/T&Q

Država članica

Španija

Stalež

POK/561214

Vrsta

saj (Pollachius virens)

Območje

VI, vode ES območja Vb, vode ES in mednarodne vode območij XII in XIV

Datum

13.10.2008

---

| 17.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/48

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1270/2008

z dne 15. decembra 2008

o prepovedi ribolova na trneža v vodah ES in mednarodnih vodah območij I, V, VI, VII, VIII, XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2008. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2008.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2008 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po tem datumu je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. decembra 2008

Za Komisijo

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1.

2

(3)  UL L 19, 23.1.2008, str. 1.

3

---

PRILOGA

| št. | 66/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Stalež | DGS/15X14 |
| Vrsta | trnež (Squalus acanthias) |
| Območje | ES in mednarodne vode območij I, V, VI, VII, VIII, XII in XIV |
| Datum | 25.10.2008 |

št.

66/T&Q

Država članica

Španija

Stalež

DGS/15X14

Vrsta

trnež (Squalus acanthias)

Območje

ES in mednarodne vode območij I, V, VI, VII, VIII, XII in XIV

Datum

25.10.2008

---

| 17.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/50

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1271/2008

z dne 16. decembra 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 1255/2008 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 16. decembra 2008

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uvozne dajatve v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. decembra 2008, so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 1255/2008 (3). |
| --- | --- |

(1)

Uvozne dajatve v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. decembra 2008, so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 1255/2008 (3).

| (2) | Ker izračunano povprečje uvoznih dajatev za 5 EUR/t odstopa od določene dajatve, je potrebna prilagoditev uvoznih dajatev, določenih v Uredbi (ES) št. 1255/2008. |
| --- | --- |

(2)

Ker izračunano povprečje uvoznih dajatev za 5 EUR/t odstopa od določene dajatve, je potrebna prilagoditev uvoznih dajatev, določenih v Uredbi (ES) št. 1255/2008.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1255/2008 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1255/2008 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi I in II k Uredbi (ES) št. 1255/2008 se nadomestita z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 17. decembra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. decembra 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125.

2

(3)  UL L 337, 16.12.2008, str. 83.

3

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se uporabljajo od 17. decembra 2008

| Oznaka KN | Poimenovanje | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA trda, visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICA navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | RŽ | 51,69 |
| 1005 10 90 | KORUZA semenska, razen hibridne | 27,51 |
| 1005 90 00 | KORUZA razen semenske (2) | 27,51 |
| 1007 00 90 | SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev | 51,69 |

Oznaka KN

Poimenovanje

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA trda, visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

0,00

1001 90 91

PŠENICA navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

RŽ

51,69

1005 10 90

KORUZA semenska, razen hibridne

27,51

1005 90 00

KORUZA razen semenske (2)

27,51

1007 00 90

SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev

51,69

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa, je prevoznik z uporabo člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju,

| — | 2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

15.12.2008

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza | Trda pšenica, visoke kakovosti | Trda pšenica srednje kakovosti (2) | Trda pšenica, nizke kakovosti (3) | Ječmen |
| Borza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotacija | 179,80 | 109,35 | — | — | — | — |
| Cena FOB ZDA | — | — | 233,65 | 223,65 | 203,65 | 98,82 |
| Premija za Zaliv | — | 12,17 | — | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | 26,95 | — | — | — | — | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Trda pšenica, visoke kakovosti

Trda pšenica srednje kakovosti (2)

Trda pšenica, nizke kakovosti (3)

Ječmen

Borza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotacija

179,80

109,35

—

—

—

—

Cena FOB ZDA

—

—

233,65

223,65

203,65

98,82

Premija za Zaliv

—

12,17

—

—

—

—

Premija za Velika jezera

26,95

—

—

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:






  Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam: | 9,44 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam: | 7,96 EUR/t |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam:

9,44 EUR/t

Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam:

7,96 EUR/t

---

(1)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(2)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(3)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Sveta ministrov AKP–ES

| 17.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/53

---

SKLEP št. 2/2008 SVETA MINISTROV AKP-ES

z dne 18. novembra 2008

o dodelitvi sredstev iz 10. Evropskega razvojnega sklada Somaliji

(2008/951/ES)

SVET MINISTROV AKP-ES JE –

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP-ES, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 in revidiranega v Luxembourgu 25. junija 2005 (1), in zlasti člena 93(6) Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S Sklepom Sveta ministrov AKP-ES št. 3/2001 (2) so bila v skladu s členom 93(6) Sporazuma o partnerstvu AKP-ES iz 8. in 9. Evropskega razvojnega sklada (ERS) dodeljena sredstva v višini 149 milijonov EUR za sodelovanje s Somalijo pri financiranju razvoja za obdobje do konca leta 2007. Ta določba Svetu ministrov omogoča, da dodeli posebno podporo državam pogodbenicam AKP iz prejšnjih Konvencij AKP-ES, ki v odsotnosti normalno vzpostavljenih vladnih institucij niso mogle podpisati ali ratificirati Sporazuma AKP-ES. |
| --- | --- |

(1)

S Sklepom Sveta ministrov AKP-ES št. 3/2001 (2) so bila v skladu s členom 93(6) Sporazuma o partnerstvu AKP-ES iz 8. in 9. Evropskega razvojnega sklada (ERS) dodeljena sredstva v višini 149 milijonov EUR za sodelovanje s Somalijo pri financiranju razvoja za obdobje do konca leta 2007. Ta določba Svetu ministrov omogoča, da dodeli posebno podporo državam pogodbenicam AKP iz prejšnjih Konvencij AKP-ES, ki v odsotnosti normalno vzpostavljenih vladnih institucij niso mogle podpisati ali ratificirati Sporazuma AKP-ES.

| (2) | S Sklepom št. 3/2007 Sveta ministrov AKP-ES (3) z dne 25. maja 2007 o spremembi Sklepa št. 3/2001 so bila sredstva, dodeljena Somaliji, povišana za 36 144 798 EUR iz 9. ERS. |
| --- | --- |

(2)

S Sklepom št. 3/2007 Sveta ministrov AKP-ES (3) z dne 25. maja 2007 o spremembi Sklepa št. 3/2001 so bila sredstva, dodeljena Somaliji, povišana za 36 144 798 EUR iz 9. ERS.

| (3) | Revidirani sporazum o partnerstvu AKP-ES, vključno z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2008–2013, ki sestavlja njegovo Prilogo Ib (4), je začel veljati 1. julija 2008. Člen 93(6) navedenega sporazuma se še vedno uporablja za Somalijo. |
| --- | --- |

(3)

Revidirani sporazum o partnerstvu AKP-ES, vključno z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2008–2013, ki sestavlja njegovo Prilogo Ib (4), je začel veljati 1. julija 2008. Člen 93(6) navedenega sporazuma se še vedno uporablja za Somalijo.

| (4) | Za zagotovitev neprekinjene podpore prebivalcem Somalije je primerno, da se za ta namen za obdobje 2008–2013 dodelijo sredstva iz 10. ERS. |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev neprekinjene podpore prebivalcem Somalije je primerno, da se za ta namen za obdobje 2008–2013 dodelijo sredstva iz 10. ERS.

| (5) | Somalija bi morala iz 10. ERS prejemati sredstva, ki so primerljiva tistim, ki so jih prejele države skupine AKP, ki so ratificirale Sporazum o partnerstvu AKP-ES. Če bi bila Somalija vključena v model dodeljevanja sredstev 10. ERS, ki temelji na merilih glede potreb in uspešnosti iz člena 3 Priloge IV k Sporazumu o partnerstvu AKP-ES, bi dodeljena sredstva znašala 212 milijonov EUR za kritje makroekonomske pomoči, področnih politik, programov in projektov v podporo osrednjim in stranskim področjem pomoči Skupnosti ter 3,8 milijona EUR za kritje nepredvidenih potreb, kakor so opredeljene v navedenem členu. Za posebno podporo bi bilo treba zagotoviti enakovredne zneske. |
| --- | --- |

(5)

Somalija bi morala iz 10. ERS prejemati sredstva, ki so primerljiva tistim, ki so jih prejele države skupine AKP, ki so ratificirale Sporazum o partnerstvu AKP-ES. Če bi bila Somalija vključena v model dodeljevanja sredstev 10. ERS, ki temelji na merilih glede potreb in uspešnosti iz člena 3 Priloge IV k Sporazumu o partnerstvu AKP-ES, bi dodeljena sredstva znašala 212 milijonov EUR za kritje makroekonomske pomoči, področnih politik, programov in projektov v podporo osrednjim in stranskim področjem pomoči Skupnosti ter 3,8 milijona EUR za kritje nepredvidenih potreb, kakor so opredeljene v navedenem členu. Za posebno podporo bi bilo treba zagotoviti enakovredne zneske.

| (6) | Svet ministrov AKP-ES je 25. maja 2007 privolil, da na Odbor veleposlanikov prenese svoja pooblastila za dokončanje pregleda posebne podpore Somaliji iz 10. ERS – |
| --- | --- |

(6)

Svet ministrov AKP-ES je 25. maja 2007 privolil, da na Odbor veleposlanikov prenese svoja pooblastila za dokončanje pregleda posebne podpore Somaliji iz 10. ERS –

SKLENIL:

Člen 1

1.   V skladu s členom 93(6) Sporazuma o partnerstvu AKP-ES se znesek v višini 215,8 milijona EUR iz rezerve za nacionalno in regionalno sodelovanje desetega Evropskega razvojnega sklada nameni za posebno podporo Somaliji. Od tega se:

| (a) | 212 milijonov EUR porabi za institucionalno izgradnjo ter dejavnosti gospodarskega in družbenega razvoja, pri čemer se posebej upoštevajo posebne potrebe najbolj ranljivih slojev prebivalstva. Dodelitev teh sredstev se uvrsti v strategijo posebne pomoči; |
| --- | --- |

(a)

212 milijonov EUR porabi za institucionalno izgradnjo ter dejavnosti gospodarskega in družbenega razvoja, pri čemer se posebej upoštevajo posebne potrebe najbolj ranljivih slojev prebivalstva. Dodelitev teh sredstev se uvrsti v strategijo posebne pomoči;

| (b) | 3,8 milijona EUR porabi za kritje nepredvidenih potreb, kot je nujna pomoč, če take podpore ni mogoče financirati iz proračuna EU. |
| --- | --- |

(b)

3,8 milijona EUR porabi za kritje nepredvidenih potreb, kot je nujna pomoč, če take podpore ni mogoče financirati iz proračuna EU.

2.   Komisija prevzame naloge nacionalnega odredbodajalca za programiranje in izvajanje te dodelitve sredstev v skladu s členom 4(5) Priloge IV k Sporazumu o partnerstvu AKP-ES.

Člen 2

Evropska komisija naj sprejme ukrepe, ki so potrebni, da ta sklep začne učinkovati.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 18. novembra 2008

Predsednik

z ustreznim pooblastilom Odbora veleposlanikov AKP-ES

Za Svet ministrov AKP-ES

P. SELLAL

---

(1)  UL L 209, 11.8.2005, str. 27.

1

(2)  UL L 56, 27.2.2002, str. 23.

2

(3)  UL L 175, 5.7.2007, str. 36.

3

(4)  UL L 247, 9.9.2006, str. 22.

4

---

Komisija

| 17.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/55 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/55

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 19. novembra 2008

o določitvi podrobnih smernic za izvajanje in uporabo Priloge II k Direktivi 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7294)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/952/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o spodbujanju soproizvodnje, ki temelji na rabi koristne toplote, na notranjem trgu z energijo in o spremembi Direktive 92/42/EGS (1) ter zlasti točke (e) Priloge II k Direktivi,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2004/8/ES določa, da morajo države članice uvesti sistem potrdil o izvoru električne energije iz soproizvodnje z visokim izkoristkom. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2004/8/ES določa, da morajo države članice uvesti sistem potrdil o izvoru električne energije iz soproizvodnje z visokim izkoristkom.

| (2) | Ta električna energija mora biti proizvedena v postopku, ki je povezan s proizvodnjo koristne toplote, in izračunana v skladu z metodologijo iz Priloge II k Direktivi 2004/8/ES. |
| --- | --- |

(2)

Ta električna energija mora biti proizvedena v postopku, ki je povezan s proizvodnjo koristne toplote, in izračunana v skladu z metodologijo iz Priloge II k Direktivi 2004/8/ES.

| (3) | Za zagotovitev usklajene metodologije za izračun količine električne energije iz soproizvodnje je treba sprejeti smernice, ki bodo pojasnjevale postopke in opredelitve iz Priloge II k Direktivi 2004/8/ES. |
| --- | --- |

(3)

Za zagotovitev usklajene metodologije za izračun količine električne energije iz soproizvodnje je treba sprejeti smernice, ki bodo pojasnjevale postopke in opredelitve iz Priloge II k Direktivi 2004/8/ES.

| (4) | Poleg tega morajo navedene smernice državam članicam omogočiti, da v celoti prenesejo ključne dele Direktive 2004/8/ES, kot so potrdila o izvoru in uvedba programov podpore za soproizvodnjo z visokim izkoristkom. Zagotoviti morajo dodatno pravno varnost za trg z energijo v Skupnosti in tako prispevati k odstranitvi ovir za nove naložbe. Prav tako morajo prispevati k zagotovitvi jasnih meril za pregledovanje zahtevkov za državno pomoč in finančno podporo za soproizvodnjo iz sredstev Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega morajo navedene smernice državam članicam omogočiti, da v celoti prenesejo ključne dele Direktive 2004/8/ES, kot so potrdila o izvoru in uvedba programov podpore za soproizvodnjo z visokim izkoristkom. Zagotoviti morajo dodatno pravno varnost za trg z energijo v Skupnosti in tako prispevati k odstranitvi ovir za nove naložbe. Prav tako morajo prispevati k zagotovitvi jasnih meril za pregledovanje zahtevkov za državno pomoč in finančno podporo za soproizvodnjo iz sredstev Skupnosti.

| (5) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 14(1) Direktive 2004/8/ES – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 14(1) Direktive 2004/8/ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Podrobne smernice za pojasnitev postopkov in opredelitev, potrebnih za uporabo metodologije za določanje količine električne energije iz soproizvodnje iz Priloge II k Direktivi 2004/8/ES, so določene v Prilogi k temu sklepu.

Smernice določajo usklajeno metodologijo za izračun te količine električne energije.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 19. novembra 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 52, 21.2.2004, str. 50.

1

---

PRILOGA

Podrobne smernice za izvajanje in uporabo priloge II k Direktivi 2004/8/ES

I.   Izračun električne energije iz soproizvodnje

1.   Za napravo za soproizvodnjo, ki obratuje z največjo tehnično mogočo rekuperacijo toplote iz same naprave za soproizvodnjo, velja, da je v polnem obratovanju soproizvodnje. Toplota mora biti proizvedena pri tlaku in temperaturi, ki sta potrebna za posamezno rabo koristne toplote ali trg. V primeru polnega obratovanja soproizvodnje se obravnava, da je vsa električna energija pridobljena s soproizvodnjo toplote in električne energije (CHP) (glej sliko 1).

2.   Kadar obrat ne deluje v polnem obratovanju soproizvodnje v skladu z običajnimi pogoji uporabe, je treba opredeliti električno energijo in toploto, ki nista proizvedeni v obratovanju soproizvodnje, ter ju razlikovati od soproizvodnje toplote in električne energije. To razlikovanje mora temeljiti na načelih, ki določajo meje soproizvodnje toplote in električne energije iz oddelka II. Dovedena in proizvedena energija kotlov za ogrevanje (dodatni, nadomestni kotli) in ki so v številnih primerih del tehničnih naprav na kraju obratovanja, sta izključeni, kot je prikazano na sliki 1. Puščice v okencu „naprava za soproizvodnjo“ prikazujejo pretok energije preko mej sistema.

Slika 1:

Del za soproizvodnjo toplote in električne energije, del za ločeno proizvodnjo toplote in električne energije ter kotli, ki proizvajajo samo toploto, v obratu

Image

3.   Za naprave za mikrosoproizvodnjo je treba določiti potrjene vrednosti, ki jih odobrijo ali nadzirajo nacionalni organi ali pristojni organi, imenovani v vsaki državi članici, kot je določeno v členu 5(2) Direktive 2004/8/ES.

4.   Električna energija iz soproizvodnje se izračuna na podlagi naslednjih korakov.

5.   Korak 1

| 5.1. | Za ločevanje dela proizvedene električne energije, ki se ne obravnava kot električna energija iz soproizvodnje, je treba najprej izračunati celotni izkoristek naprave za soproizvodnjo. |
| --- | --- |

5.1.

Za ločevanje dela proizvedene električne energije, ki se ne obravnava kot električna energija iz soproizvodnje, je treba najprej izračunati celotni izkoristek naprave za soproizvodnjo.

| 5.2. | Celotni izkoristek naprave za soproizvodnjo se določi na naslednji način: proizvedena energija obrata za soproizvodnjo (električna energija, mehanska energija (1) in koristna toplota) v določenem poročevalnem obdobju se deli z vložkom goriva v napravo za soproizvodnjo v istem poročevalnem obdobju, tj.

  celotni izkoristek = (proizvedena energija)/(vložek goriva) |
| --- | --- |

5.2.

Celotni izkoristek naprave za soproizvodnjo se določi na naslednji način: proizvedena energija obrata za soproizvodnjo (električna energija, mehanska energija (1) in koristna toplota) v določenem poročevalnem obdobju se deli z vložkom goriva v napravo za soproizvodnjo v istem poročevalnem obdobju, tj.

celotni izkoristek = (proizvedena energija)/(vložek goriva)

| 5.3. | Izračun celotnega izkoristka mora temeljiti na dejanskih obratovalnih podatkih iz dejanskih/evidentiranih izmerjenih vrednosti posamezne naprave za soproizvodnjo, ki se zberejo v poročevalnem obdobju. Splošne ali potrjene vrednosti, ki jih predloži proizvajalec (v skladu s posamezno tehnologijo), se ne smejo uporabiti (2). |
| --- | --- |

5.3.

Izračun celotnega izkoristka mora temeljiti na dejanskih obratovalnih podatkih iz dejanskih/evidentiranih izmerjenih vrednosti posamezne naprave za soproizvodnjo, ki se zberejo v poročevalnem obdobju. Splošne ali potrjene vrednosti, ki jih predloži proizvajalec (v skladu s posamezno tehnologijo), se ne smejo uporabiti (2).

| 5.4. | Poročevalno obdobje pomeni obdobje obratovanja naprave za soproizvodnjo, za katerega je treba določiti proizvedeno električno energijo. Običajno se predloži poročilo enkrat na leto. Vendar so dopustna krajša obdobja. Najdaljše obdobje je eno leto, najkrajše pa ena ura. Poročevalna obdobja se lahko razlikujejo od pogostosti merjenja. |
| --- | --- |

5.4.

Poročevalno obdobje pomeni obdobje obratovanja naprave za soproizvodnjo, za katerega je treba določiti proizvedeno električno energijo. Običajno se predloži poročilo enkrat na leto. Vendar so dopustna krajša obdobja. Najdaljše obdobje je eno leto, najkrajše pa ena ura. Poročevalna obdobja se lahko razlikujejo od pogostosti merjenja.

| 5.5. | Proizvedena energija pomeni skupno električno energijo (iz soproizvodnje ter ločene proizvodnje toplote in električne energije) in koristno toploto (HCHP), proizvedeno v obratu za soproizvodnjo toplote in električne energije v poročevalnem obdobju. |
| --- | --- |

5.5.

Proizvedena energija pomeni skupno električno energijo (iz soproizvodnje ter ločene proizvodnje toplote in električne energije) in koristno toploto (HCHP), proizvedeno v obratu za soproizvodnjo toplote in električne energije v poročevalnem obdobju.

| 5.6. | V skladu z opredelitvami iz člena 3(b) in (c) Direktive 2004/8/ES velja za koristno toploto (HCHP) naslednja toplota: toplota, ki se uporablja za procesno ogrevanje ali ogrevanje prostorov in/ali za naknadno hlajenje; toplota za omrežja daljinskega ogrevanja ali hlajenja; izpušni plini iz postopka soproizvodnje, ki se uporabljajo za neposredno ogrevanje in sušenje. |
| --- | --- |

5.6.

V skladu z opredelitvami iz člena 3(b) in (c) Direktive 2004/8/ES velja za koristno toploto (HCHP) naslednja toplota: toplota, ki se uporablja za procesno ogrevanje ali ogrevanje prostorov in/ali za naknadno hlajenje; toplota za omrežja daljinskega ogrevanja ali hlajenja; izpušni plini iz postopka soproizvodnje, ki se uporabljajo za neposredno ogrevanje in sušenje.

| 5.7. | Primeri toplote, ki ni koristna, so: toplota, ki je izločena v okolje in ni izkoriščena (3); toplota, ki se izgubi skozi dimnike ali pri izpušnih plinih; toplota, ki se odbija pri opremi, kot so kondenzatorji ali radiatorji za odvajanje toplote; toplota, ki se uporablja notranje za razplinjanje, kondenzacijsko ogrevanje, dodajno vodo in ogrevanje napajalne vode za kotle, ki se uporablja pri delovanju kotlov znotraj mej naprave za soproizvodnjo, kot so kotli z rekuperacijo toplote. Delež toplote vrnjenega kondenzata v obrat za soproizvodnjo (npr. po uporabi za daljinsko ogrevanje ali v industrijskem postopku) se ne šteje za koristno toploto in se lahko odšteje od toplotnega toka, ki je povezan s proizvodnjo pare v skladu s praksami držav članic. |
| --- | --- |

5.7.

Primeri toplote, ki ni koristna, so: toplota, ki je izločena v okolje in ni izkoriščena (3); toplota, ki se izgubi skozi dimnike ali pri izpušnih plinih; toplota, ki se odbija pri opremi, kot so kondenzatorji ali radiatorji za odvajanje toplote; toplota, ki se uporablja notranje za razplinjanje, kondenzacijsko ogrevanje, dodajno vodo in ogrevanje napajalne vode za kotle, ki se uporablja pri delovanju kotlov znotraj mej naprave za soproizvodnjo, kot so kotli z rekuperacijo toplote. Delež toplote vrnjenega kondenzata v obrat za soproizvodnjo (npr. po uporabi za daljinsko ogrevanje ali v industrijskem postopku) se ne šteje za koristno toploto in se lahko odšteje od toplotnega toka, ki je povezan s proizvodnjo pare v skladu s praksami držav članic.

| 5.8. | Izvožena toplota, ki se uporablja v proizvodnji električne energije na drugi lokaciji, ne velja za koristno toploto, ampak se šteje za del notranjega prenosa toplote v napravi za soproizvodnjo. V tem primeru je električna energija, proizvedena iz te izvožene toplote, vključena v skupno proizvedeno električno energijo (glej sliko 4). |
| --- | --- |

5.8.

Izvožena toplota, ki se uporablja v proizvodnji električne energije na drugi lokaciji, ne velja za koristno toploto, ampak se šteje za del notranjega prenosa toplote v napravi za soproizvodnjo. V tem primeru je električna energija, proizvedena iz te izvožene toplote, vključena v skupno proizvedeno električno energijo (glej sliko 4).

| 5.9. | Električna energija, ki nastane brez soproizvodnje toplote, pomeni električno energijo, proizvedeno z napravo za soproizvodnjo v poročevalnem obdobju, kadar se nobena oblika toplote, ki je proizvedena v postopku soproizvodnje, ali del proizvedene toplote ne more šteti za koristno toploto. |
| --- | --- |

5.9.

Električna energija, ki nastane brez soproizvodnje toplote, pomeni električno energijo, proizvedeno z napravo za soproizvodnjo v poročevalnem obdobju, kadar se nobena oblika toplote, ki je proizvedena v postopku soproizvodnje, ali del proizvedene toplote ne more šteti za koristno toploto.

| 5.10. | Električna energija, ki nastane brez soproizvodnje toplote, se lahko proizvede v naslednjih primerih:






  (a) | v postopkih z nezadostno rabo koristne toplote ali brez proizvodnje koristne toplote (na primer plinske turbine, motorji z notranjim izgorevanjem in gorivne celice z nezadostno uporabo toplote ali brez uporabe toplote); |
| --- | --- | --- |

5.10.

Električna energija, ki nastane brez soproizvodnje toplote, se lahko proizvede v naslednjih primerih:

(a)

v postopkih z nezadostno rabo koristne toplote ali brez proizvodnje koristne toplote (na primer plinske turbine, motorji z notranjim izgorevanjem in gorivne celice z nezadostno uporabo toplote ali brez uporabe toplote);

| (b) | v postopkih z napravami, ki odbijajo toploto (na primer kondenzacijski del elektrarn s parnim krožnim procesom in elektrarne s kombiniranim ciklom z odjemno-kondenzacijskimi parnimi turbinami). |
| --- | --- |

(b)

v postopkih z napravami, ki odbijajo toploto (na primer kondenzacijski del elektrarn s parnim krožnim procesom in elektrarne s kombiniranim ciklom z odjemno-kondenzacijskimi parnimi turbinami).

| 5.11. | Vložek goriva pomeni skupno energijo goriva (za soproizvodnjo in ločeno proizvodnjo toplote in električne energije) na podlagi nižje kurilne vrednosti, ki je potrebna za proizvodnjo električne energije in toplote (iz soproizvodnje in ločene proizvodnje) v postopku soproizvodnje v poročevalnem obdobju. Primeri vložkov goriva so vsa goriva, para in drugi dovodi toplote ter odpadna toplota iz procesa, uporabljena za proizvodnjo električne energije v napravi za soproizvodnjo (4). Vrnjeni kondenzat iz postopka soproizvodnje (v primeru proizvedene pare) se ne šteje za vložek goriva. |
| --- | --- |

5.11.

Vložek goriva pomeni skupno energijo goriva (za soproizvodnjo in ločeno proizvodnjo toplote in električne energije) na podlagi nižje kurilne vrednosti, ki je potrebna za proizvodnjo električne energije in toplote (iz soproizvodnje in ločene proizvodnje) v postopku soproizvodnje v poročevalnem obdobju. Primeri vložkov goriva so vsa goriva, para in drugi dovodi toplote ter odpadna toplota iz procesa, uporabljena za proizvodnjo električne energije v napravi za soproizvodnjo (4). Vrnjeni kondenzat iz postopka soproizvodnje (v primeru proizvedene pare) se ne šteje za vložek goriva.

| 5.12. | Energija goriva za soproizvodnjo toplote in električne energije pomeni energijo goriva na podlagi nižje kurilne vrednosti, ki je potrebna v postopku soproizvodnje, da se v poročevalnem obdobju proizvede električna energija iz soproizvodnje in koristna toplotna energija (glej sliko 1). |
| --- | --- |

5.12.

Energija goriva za soproizvodnjo toplote in električne energije pomeni energijo goriva na podlagi nižje kurilne vrednosti, ki je potrebna v postopku soproizvodnje, da se v poročevalnem obdobju proizvede električna energija iz soproizvodnje in koristna toplotna energija (glej sliko 1).

| 5.13. | Energija goriva za ločeno proizvodnjo toplote in električne energije pomeni energijo goriva na podlagi nižje kurilne vrednosti, potrebne za proizvodnjo toplote, ki ne velja za koristno toploto, in/ali električno energijo, ki nastane v poročevalnem obdobju brez soproizvodnje toplote (glej sliko 1). |
| --- | --- |

5.13.

Energija goriva za ločeno proizvodnjo toplote in električne energije pomeni energijo goriva na podlagi nižje kurilne vrednosti, potrebne za proizvodnjo toplote, ki ne velja za koristno toploto, in/ali električno energijo, ki nastane v poročevalnem obdobju brez soproizvodnje toplote (glej sliko 1).

6.   Korak 2

| 6.1. | Vsa izmerjena proizvedena električna energija in vsa izmerjena proizvedena koristna toplota se lahko upoštevata pri uporabi metodologije za določanje izkoristka postopka soproizvodnje, če je celotni izkoristek naprave za soproizvodnjo enak ali večji od






  (a) | 80 % za „plinske turbine s kombiniranim ciklom z rekuperacijo toplote“ in „obrate z odjemno-kondenzacijskimi parnimi turbinami“, in |
| --- | --- | --- |

6.1.

Vsa izmerjena proizvedena električna energija in vsa izmerjena proizvedena koristna toplota se lahko upoštevata pri uporabi metodologije za določanje izkoristka postopka soproizvodnje, če je celotni izkoristek naprave za soproizvodnjo enak ali večji od

(a)

80 % za „plinske turbine s kombiniranim ciklom z rekuperacijo toplote“ in „obrate z odjemno-kondenzacijskimi parnimi turbinami“, in

| (b) | 75 % za druge vrste naprav za soproizvodnjo, |
| --- | --- |

(b)

75 % za druge vrste naprav za soproizvodnjo,

kot je opredeljeno v Prilogi II k Direktivi.

| 6.2. | Za naprave za mikrosoproizvodnjo (do 50 kWe) z dejanskim obratovanjem soproizvodnje je dovoljeno primerjati izračunan celotni izkoristek (v skladu s korakom 1) s potrjenimi vrednostmi, ki jih predloži proizvajalec, dokler so prihranki primarne energije, kot je določeno točki (b) Priloge III k Direktivi 2004/8/ES, višji od nič. |
| --- | --- |

6.2.

Za naprave za mikrosoproizvodnjo (do 50 kWe) z dejanskim obratovanjem soproizvodnje je dovoljeno primerjati izračunan celotni izkoristek (v skladu s korakom 1) s potrjenimi vrednostmi, ki jih predloži proizvajalec, dokler so prihranki primarne energije, kot je določeno točki (b) Priloge III k Direktivi 2004/8/ES, višji od nič.

7.   Korak 3

| 7.1. | Če je celotni izkoristek naprave za soproizvodnjo nižji od mejnih vrednosti (75 % – 80 %), se lahko proizvaja električna energija brez soproizvodnje toplote, pri čemer se lahko naprava razdeli na dva virtualna dela, tj. na del za soproizvodnjo toplote in električne energije ter del za ločeno proizvodnjo toplote in električne energije. |
| --- | --- |

7.1.

Če je celotni izkoristek naprave za soproizvodnjo nižji od mejnih vrednosti (75 % – 80 %), se lahko proizvaja električna energija brez soproizvodnje toplote, pri čemer se lahko naprava razdeli na dva virtualna dela, tj. na del za soproizvodnjo toplote in električne energije ter del za ločeno proizvodnjo toplote in električne energije.

| 7.2. | Za del za soproizvodnjo toplote in električne energije upravljavec obrata preveri vzorec obremenitve (raba koristne toplote) ter oceni, ali naprava v nekaterih obdobjih obratuje pri polnem obratovanju soproizvodnje. Če deluje ta naprava v zadevnih obdobjih pri polnem obratovanju soproizvodnje, upravljavec obrata izmeri toploto in električno energijo, dejansko proizvedeni v napravi za soproizvodnjo, v takih razmerah in v teh obdobjih. Na podlagi teh podatkov lahko določi dejansko „razmerje med električno energijo in toploto“ (Cdejansko) (5). |
| --- | --- |

7.2.

Za del za soproizvodnjo toplote in električne energije upravljavec obrata preveri vzorec obremenitve (raba koristne toplote) ter oceni, ali naprava v nekaterih obdobjih obratuje pri polnem obratovanju soproizvodnje. Če deluje ta naprava v zadevnih obdobjih pri polnem obratovanju soproizvodnje, upravljavec obrata izmeri toploto in električno energijo, dejansko proizvedeni v napravi za soproizvodnjo, v takih razmerah in v teh obdobjih. Na podlagi teh podatkov lahko določi dejansko „razmerje med električno energijo in toploto“ (Cdejansko) (5).

| 7.3. | Na podlagi tega dejanskega „razmerja med električno energijo in toploto“ bo lahko upravljavec izračunal, kateri del električne energije, izmerjene med poročevalnim obdobjem, lahko v skladu s formulo ECHP = HCHP * Cdejansko velja za električno energijo iz soproizvodnje. |
| --- | --- |

7.3.

Na podlagi tega dejanskega „razmerja med električno energijo in toploto“ bo lahko upravljavec izračunal, kateri del električne energije, izmerjene med poročevalnim obdobjem, lahko v skladu s formulo ECHP = HCHP * Cdejansko velja za električno energijo iz soproizvodnje.

| 7.4. | Za naprave za soproizvodnjo, ki se razvijajo ali ki obratujejo prvo leto in za katere ni na voljo izmerjenih podatkov, se lahko uporabi načrtovano „razmerje med električno energijo in toploto“ (Cnačrtovano) pri polnem obratovanju soproizvodnje. Električna energija iz soproizvodnje toplote in električne energije se izračuna v skladu s formulo ECHP = HCHP * Cnačrtovano. |
| --- | --- |

7.4.

Za naprave za soproizvodnjo, ki se razvijajo ali ki obratujejo prvo leto in za katere ni na voljo izmerjenih podatkov, se lahko uporabi načrtovano „razmerje med električno energijo in toploto“ (Cnačrtovano) pri polnem obratovanju soproizvodnje. Električna energija iz soproizvodnje toplote in električne energije se izračuna v skladu s formulo ECHP = HCHP * Cnačrtovano.

8.   Korak 4

| 8.1. | Če dejansko „razmerje med električno energijo in toploto“ naprave za soproizvodnjo ni znano, lahko upravljavec obrata za izračun električne energije iz soproizvodnje uporabi privzeto „razmerje med električno energijo in toploto“ (Cprivzeto), kot je določeno v Prilogi II k Direktivi 2004/8/ES. Električna energija iz soproizvodnje toplote in električne energije se izračuna v skladu s formulo ECHP = HCHP * Cprivzeto. |
| --- | --- |

8.1.

Če dejansko „razmerje med električno energijo in toploto“ naprave za soproizvodnjo ni znano, lahko upravljavec obrata za izračun električne energije iz soproizvodnje uporabi privzeto „razmerje med električno energijo in toploto“ (Cprivzeto), kot je določeno v Prilogi II k Direktivi 2004/8/ES. Električna energija iz soproizvodnje toplote in električne energije se izračuna v skladu s formulo ECHP = HCHP * Cprivzeto.

| 8.2. | Vendar mora v tem primeru upravljavec nacionalnemu organu ali pristojnemu telesu, ki ga določi vsaka država članica, kot je določeno v členu 5 Direktive, sporočiti razloge, zakaj dejansko „razmerje med električno energijo in toploto“ ni znano, obdobje, za katero manjkajo podatki, ter ukrepe, sprejete za odpravo teh razmer. |
| --- | --- |

8.2.

Vendar mora v tem primeru upravljavec nacionalnemu organu ali pristojnemu telesu, ki ga določi vsaka država članica, kot je določeno v členu 5 Direktive, sporočiti razloge, zakaj dejansko „razmerje med električno energijo in toploto“ ni znano, obdobje, za katero manjkajo podatki, ter ukrepe, sprejete za odpravo teh razmer.

9.   Korak 5

| 9.1. | Izračunana električna energija v korakih 3 in 4 se bo upoštevala pri uporabi metodologije za določanje izkoristka postopka soproizvodnje, vključno z izračunom prihrankov primarne energije v postopku soproizvodnje. |
| --- | --- |

9.1.

Izračunana električna energija v korakih 3 in 4 se bo upoštevala pri uporabi metodologije za določanje izkoristka postopka soproizvodnje, vključno z izračunom prihrankov primarne energije v postopku soproizvodnje.

| 9.2. | Za izračun prihrankov primarne energije je treba določiti porabo goriva pri ločeni soproizvodnji toplote in električne energije. Poraba goriva za ločeno soproizvodnjo toplote in električne energije se izračuna kot količina „električne energije, proizvedene brez soproizvodnje toplote,“ deljena z „izkoristkom proizvodnje električne energije v posameznem obratu“. |
| --- | --- |

9.2.

Za izračun prihrankov primarne energije je treba določiti porabo goriva pri ločeni soproizvodnji toplote in električne energije. Poraba goriva za ločeno soproizvodnjo toplote in električne energije se izračuna kot količina „električne energije, proizvedene brez soproizvodnje toplote,“ deljena z „izkoristkom proizvodnje električne energije v posameznem obratu“.

II.   Meje sistema soproizvodnje

1.   Meje sistema soproizvodnje se določijo okoli samega postopka soproizvodnje. Za spremljanje so na voljo merilniki za določitev vnosa in proizvodnje, ki so postavljeni na teh mejah.

2.   Naprava za soproizvodnjo dobavlja energente območju porabnika. Območje porabnika ni del naprave za soproizvodnjo, vendar porablja energijo, ki jo proizvaja naprava za soproizvodnjo. Ti dve območji nista nujno ločeni geografski območji na območju obrata, ampak sta običajno območji, ki se lahko razložita podobno, kot je prikazano na sliki spodaj. Območje porabnika je lahko industrijski postopek, posamezni porabnik toplote in električne energije, sistem daljinskega ogrevanja/hlajenja in/ali električno omrežje. V vseh primerih uporablja območje porabnika energijo, proizvedeno v napravi za soproizvodnjo (glej sliko 2).

Slika 2:

Območje naprave za soproizvodnjo

Image

3.   Proizvedena električna energija iz soproizvodnje toplote in električne energije se meri na sponkah generatorja, pri čemer se ne izvzame nobena notranja poraba za obratovanje naprave za soproizvodnjo. Notranje porabljena električna energija se ne odšteje od proizvedene električne energije.

4.   Druga oprema za proizvodnjo toplote ali električne energije, kot so kotli, ki proizvajajo samo toploto, in energetske enote za proizvajanje izključno električne energije, ki ne prispeva k postopku soproizvodnje, ni vključena v napravo za soproizvodnjo, kot je prikazano na sliki 3.

Slika 3:

Izbira pravilnih mej sistema v primeru dodatnih/nadomestnih kotlov (PT: plinska turbina; G: generator; KG: kotel na gorivo; KRT: kotli z rekuperacijo toplote)

| NAROBE | PRAVILNO |
| --- | --- |
| | |

NAROBE

PRAVILNO

Image

Image

5.   Sekundarne parne turbine (glej sliko 4) morajo biti vključene kot del naprave za soproizvodnjo. Proizvedena električna energija iz sekundarne parne turbine je del proizvedene energije iz naprave za soproizvodnjo. Toplotna energija, potrebna za proizvodnjo te dodatne električne energije, se mora odšteti od proizvedene koristne toplote naprave za soproizvodnjo kot celote.

Slika 4:

Izbira pravilnih mej sistema v primeru sekundarnih parnih turbin (PT: parna turbina)

| NAROBE | PRAVILNO |
| --- | --- |
| | |

NAROBE

PRAVILNO

Image

Image

6.   Kadar so pogonski stroji (tj. motor ali turbina) povezani v niz (kadar se toplota iz enega pogonskega stroja pretvori v paro za oskrbo parne turbine), se pogonski stroji ne morejo obravnavati ločeno, čeprav je parna turbina na drugi lokaciji (glej sliko 5).

Slika 5:

Meje naprave za soproizvodnjo povezanih pogonskih strojev

Image

7.   Kadar prvi pogonski stroj ne proizvaja električne ali mehanske energije, so meje naprave za soproizvodnjo okoli drugega pogonskega stroja. Vložek goriva za drugi pogonski stroj je proizvedena toplota prvega pogonskega stroja.

---

(1)  Mehanska energija se obravnava kot termodinamično enakovredna električni energiji s faktorjem 1.

(2)  Razen za naprave za mikrosoproizvodnjo, glej korak 2 (odstavek 6.2).

(3)  Vključno z neizogibno izgubo toplotne energije ter toploto, ki jo proizvede naprava za soproizvodnjo in za katero povpraševanje ni ekonomsko opravičljivo.

(4)  Vložki goriva se morajo meriti v ekvivalentnih enotah kot vložek glavnega goriva, ki se uporablja za proizvajanje teh vložkov goriva.

(5)  Razmerje med električno energijo in toploto, ki se uporablja za izračun električne energije iz soproizvodnje, se lahko uporabi tudi za izračun električne moči, če naprava ne more delovati pri polnem obratovanju soproizvodnje: PCHP = QCHP * C, pri čemer je PCHP električna moč iz soproizvodnje, QCHP je toplotna kapaciteta iz soproizvodnje in C je razmerje.

---

| 17.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/62 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/62

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 8. decembra 2008

o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacij, predloženih v podrobno oceno zaradi možne vključitve Aureobasidium pullulans in dinatrijevega fosfonata v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7709)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/953/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti člena 6(3) Direktive,

Whereas:

| (1) | Direktiva 91/414/EGS predvideva razširitev seznama aktivnih snovi Skupnosti, registriranih za vključitev v fitofarmacevtska sredstva. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 91/414/EGS predvideva razširitev seznama aktivnih snovi Skupnosti, registriranih za vključitev v fitofarmacevtska sredstva.

| (2) | Bio-ferm GmbH je 17. aprila 2008 predložil dokumentacijo za aktivno snov Aureobasidium pullulans pristojnim organom Avstrije z zahtevkom za njeno vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. ISK Biosciences Europe S.A. je 21. maja 2008 francoskim organom predložil dokumentacijo za dinatrijev fosfonat z zahtevkom za vključitev zadevne snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(2)

Bio-ferm GmbH je 17. aprila 2008 predložil dokumentacijo za aktivno snov Aureobasidium pullulans pristojnim organom Avstrije z zahtevkom za njeno vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. ISK Biosciences Europe S.A. je 21. maja 2008 francoskim organom predložil dokumentacijo za dinatrijev fosfonat z zahtevkom za vključitev zadevne snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS.

| (3) | Pristojni organi Avstrije in Francije so Komisiji sporočili, da po predhodni proučitvi dokumentacij za zadevni aktivni snovi kaže, da ti izpolnjujeta zahteve po podatkih in informacijah iz Priloge II k Direktivi 91/414/EGS. Kaže tudi, da predloženi dokumentaciji ustrezata tudi zahtevam v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS za eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov. V skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS sta zadevna vlagatelja dokumentaciji naknadno poslala Komisiji in drugim državam članicam, predloženi pa sta bili tudi Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali. |
| --- | --- |

(3)

Pristojni organi Avstrije in Francije so Komisiji sporočili, da po predhodni proučitvi dokumentacij za zadevni aktivni snovi kaže, da ti izpolnjujeta zahteve po podatkih in informacijah iz Priloge II k Direktivi 91/414/EGS. Kaže tudi, da predloženi dokumentaciji ustrezata tudi zahtevam v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS za eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov. V skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS sta zadevna vlagatelja dokumentaciji naknadno poslala Komisiji in drugim državam članicam, predloženi pa sta bili tudi Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

| (4) | S to odločbo mora biti na ravni Skupnosti uradno potrjeno, da dokumentaciji načeloma izpolnjujeta zahteve v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge II in da za najmanj eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov, izpolnjujeta zahteve iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(4)

S to odločbo mora biti na ravni Skupnosti uradno potrjeno, da dokumentaciji načeloma izpolnjujeta zahteve v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge II in da za najmanj eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov, izpolnjujeta zahteve iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS.

| (5) | Ta odločba ne posega v pravico Komisije, da za razjasnitev nekaterih točk v dokumentaciji od vlagatelja zahteva predložitev dodatnih podatkov ali informacij. |
| --- | --- |

(5)

Ta odločba ne posega v pravico Komisije, da za razjasnitev nekaterih točk v dokumentaciji od vlagatelja zahteva predložitev dodatnih podatkov ali informacij.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Brez poseganja v člen 6(4) Direktive 91/414/EGS dokumentaciji o aktivnih snoveh, opredeljenih v Prilogi k tej odločbi, ki sta bili predloženi Komisiji in državam članicam zaradi vključitve teh snovi v Prilogo I k navedeni direktivi, načeloma izpolnjujeta zahteve po podatkih in informacijah iz Priloge II k navedeni direktivi.

Dokumentaciji ustrezata tudi zahtevam v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge III k navedeni direktivi v zvezi z enim fitofarmacevtskim sredstvom, ki vsebuje aktivno snov, ob upoštevanju predlaganih načinov uporabe.

Člen 2

Državi članici poročevalki opravita podroben pregled dokumentacij iz člena 1 ter čim prej in najpozneje v enem letu od dneva objave te odločbe v Uradnem listu Evropske unije poročata Komisiji o ugotovitvah svojih pregledov skupaj s priporočilom o vključitvi ali nevključitvi aktivnih snovi iz člena 1 v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS in o vseh pogojih za navedeno vključitev.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 8. decembra 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

1

---

PRILOGA

AKTIVNI SNOVI, KI JIH ZADEVA TA ODLOČBA

| Splošno ime, Identifikacijska številka CIPAC | Vlagatelj | Datum predložitve zahtevka | Država članica poročevalka |
| --- | --- | --- | --- |
| Aureobasidium pullulans

  Št. CIPAC: se ne uporablja | bio-ferm GmbH | 17. april 2008 | AT |
| Dinatrijev fosfonat
  Št. CIPAC: 808 | ISK Biosciences Europe S.A. | 21. maj 2008 | FR |

Splošno ime, Identifikacijska številka CIPAC

Vlagatelj

Datum predložitve zahtevka

Država članica poročevalka

Aureobasidium pullulans

Št. CIPAC: se ne uporablja

bio-ferm GmbH

17. april 2008

AT

Dinatrijev fosfonat

Št. CIPAC: 808

ISK Biosciences Europe S.A.

21. maj 2008

FR

---

| 17.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/64 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/64

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 15. decembra 2008

o spremembi Odločbe 2006/133/ES o zahtevi, da države članice začasno sprejmejo dodatne ukrepe proti širjenju borove ogorčice Bursaphelenchus xylophilus (Steiner in Buhrer) Nickle et al. in sodelavci, na območjih Portugalske, razen območij, kjer je znano, da se ne pojavlja

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8298)

(2008/954/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1) ter zlasti člena 16(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Portugalska v skladu z Odločbo Komisije 2006/133/ES (2) izvaja načrt proti širjenju borove ogorčice v druge države članice in znotraj njenega ozemlja. |
| --- | --- |

(1)

Portugalska v skladu z Odločbo Komisije 2006/133/ES (2) izvaja načrt proti širjenju borove ogorčice v druge države članice in znotraj njenega ozemlja.

| (2) | Švedska in Finska sta med avgustom in oktobrom 2008 Komisijo obvestili, da je bilo v portugalskih pošiljkah odkritih več primerov lesa, okuženega z borovo ogorčico. Zaradi teh primerov je Švedska 18. septembra 2008 Komisijo obvestila o dodatnih ukrepih, ki jih je sprejela za preprečevanje vnosa borove ogorčice na njeno ozemlje in širjenja te bolezni znotraj njenega ozemlja. |
| --- | --- |

(2)

Švedska in Finska sta med avgustom in oktobrom 2008 Komisijo obvestili, da je bilo v portugalskih pošiljkah odkritih več primerov lesa, okuženega z borovo ogorčico. Zaradi teh primerov je Švedska 18. septembra 2008 Komisijo obvestila o dodatnih ukrepih, ki jih je sprejela za preprečevanje vnosa borove ogorčice na njeno ozemlje in širjenja te bolezni znotraj njenega ozemlja.

| (3) | Španija je 12., 14. in 18. novembra 2008 Komisijo obvestila o primerih, v katerih so občutljivi les in lesni proizvodi, vključno z lesno embalažo, pred kratkim bili premeščeni s Portugalske v Španijo, čeprav zahteve iz Odločbe 2006/133/ES niso bile izpolnjene. V nekaterih od navedenih primerov je bila odkrita borova ogorčica. |
| --- | --- |

(3)

Španija je 12., 14. in 18. novembra 2008 Komisijo obvestila o primerih, v katerih so občutljivi les in lesni proizvodi, vključno z lesno embalažo, pred kratkim bili premeščeni s Portugalske v Španijo, čeprav zahteve iz Odločbe 2006/133/ES niso bile izpolnjene. V nekaterih od navedenih primerov je bila odkrita borova ogorčica.

| (4) | Portugalska je 20. novembra 2008 sprejela ministrsko odredbo Portaria št. 1339-A/2008, vključno z uporabo ukrepov iz Mednarodnega standarda za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO o lesni embalaži s poreklom iz celinske Portugalske, namenjeni za trgovino znotraj Skupnosti ali izvoz. |
| --- | --- |

(4)

Portugalska je 20. novembra 2008 sprejela ministrsko odredbo Portaria št. 1339-A/2008, vključno z uporabo ukrepov iz Mednarodnega standarda za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO o lesni embalaži s poreklom iz celinske Portugalske, namenjeni za trgovino znotraj Skupnosti ali izvoz.

| (5) | Glede na navedene informacije je treba pred premikom z razmejenega območja obdelati in označiti ves občutljiv les s poreklom iz razmejenih območij v obliki pakirnih zabojev, škatel, zabojev, kolutov in podobnih embalaž, palet, zabojnih palet in drugih tovornih desk, paletnih kolutov, varovalnih oblog, razmikalnikov in nosilcev, vključno s tistim, ki ni ohranil svoje naravne okrogle oblike, in ne samo novo proizvedeni material. |
| --- | --- |

(5)

Glede na navedene informacije je treba pred premikom z razmejenega območja obdelati in označiti ves občutljiv les s poreklom iz razmejenih območij v obliki pakirnih zabojev, škatel, zabojev, kolutov in podobnih embalaž, palet, zabojnih palet in drugih tovornih desk, paletnih kolutov, varovalnih oblog, razmikalnikov in nosilcev, vključno s tistim, ki ni ohranil svoje naravne okrogle oblike, in ne samo novo proizvedeni material.

| (6) | Navedene informacije prav tako kažejo, da se obstoječe zahteve za premike vseh vrst občutljivega lesa, razen tistih iz uvodne izjave 5 in s poreklom iz razmejenih območij, ne uporabljajo v celoti. V navedenih okoliščinah je primerno uvesti splošno prepoved premikov takšnega lesa iz razmejenih območij. Izjeme od splošne prepovedi je treba zagotoviti za premike občutljivega lesa iz pooblaščenih predelovalnih obratov. Navedene obrate mora pooblastiti in pregledati pristojni uradni organ, da se zagotovi izvajanje učinkovite obdelave. Treba jih je vključiti v seznam, ki ga pripravi in posodablja Komisija. Treba je zagotoviti sledljivost s potnim listom obrata ali z oznako, kot je določeno v veljavnem standardu FAO. |
| --- | --- |

(6)

Navedene informacije prav tako kažejo, da se obstoječe zahteve za premike vseh vrst občutljivega lesa, razen tistih iz uvodne izjave 5 in s poreklom iz razmejenih območij, ne uporabljajo v celoti. V navedenih okoliščinah je primerno uvesti splošno prepoved premikov takšnega lesa iz razmejenih območij. Izjeme od splošne prepovedi je treba zagotoviti za premike občutljivega lesa iz pooblaščenih predelovalnih obratov. Navedene obrate mora pooblastiti in pregledati pristojni uradni organ, da se zagotovi izvajanje učinkovite obdelave. Treba jih je vključiti v seznam, ki ga pripravi in posodablja Komisija. Treba je zagotoviti sledljivost s potnim listom obrata ali z oznako, kot je določeno v veljavnem standardu FAO.

| (7) | Državam članicam je treba dati možnost, da sprejmejo ukrepe za preverjanje, ali občutljiv les, lubje ali rastline, ki se premikajo iz razmejenega območja na njihovo ozemlje, niso okuženi z borovo ogorčico. |
| --- | --- |

(7)

Državam članicam je treba dati možnost, da sprejmejo ukrepe za preverjanje, ali občutljiv les, lubje ali rastline, ki se premikajo iz razmejenega območja na njihovo ozemlje, niso okuženi z borovo ogorčico.

| (8) | Odločbo 2006/133/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Odločbo 2006/133/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Besedilo člena 3 Odločbe 2006/133/ES se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Namembne države članice razen Portugalske lahko:

| (a) | določijo testiranje na navzočnost borove ogorčice za pošiljke občutljivega lesa in lubja ter rastlin, ki prihajajo z razmejenih območij Portugalske na njihovo ozemlje; |
| --- | --- |

(a)

določijo testiranje na navzočnost borove ogorčice za pošiljke občutljivega lesa in lubja ter rastlin, ki prihajajo z razmejenih območij Portugalske na njihovo ozemlje;

| (b) | sprejmejo nadaljnje ustrezne ukrepe za izvajanje uradnega spremljanja takšnih pošiljk in za preverjanje, ali so v skladu z ustreznimi pogoji iz Priloge. V primeru potrjenih neskladnosti se sprejmejo ustrezni ukrepi v skladu s členom 11 Direktive 2000/29/ES.“ |
| --- | --- |

(b)

sprejmejo nadaljnje ustrezne ukrepe za izvajanje uradnega spremljanja takšnih pošiljk in za preverjanje, ali so v skladu z ustreznimi pogoji iz Priloge. V primeru potrjenih neskladnosti se sprejmejo ustrezni ukrepi v skladu s členom 11 Direktive 2000/29/ES.“

Člen 2

Priloga k Odločbi 2006/133/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej odločbi.

Člen 3

Države članice sprejmejo vse ukrepe v skladu s to odločbo in po potrebi spremenijo ukrepe, ki so jih sprejele za zaščito pred vnosom in širjenjem borove ogorčice, tako da so navedeni ukrepi skladni s to odločbo. O navedenih ukrepih nemudoma obvestijo Komisijo.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 15. decembra 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1.

1

(2)  UL L 52, 23.2.2006, str. 34.

2

---

PRILOGA

Točka 1 Priloge k Odločbi 2006/133/ES se nadomesti z naslednjim:

1.   Brez poseganja v določbe iz točke 2 v primeru premikov z razmejenih območij na območja, razen razmejenih območij v državah članicah, ali v tretje države ter premikov iz dela razmejenih območij, na katerem je pojav borove ogorčice znan, v del razmejenih območij, določenih kot varovalni pas:

| (a) | se občutljivim rastlinam za namembne kraje znotraj Skupnosti priloži potni list za rastline, pripravljen in izdan v skladu z določbami Direktive Komisije 92/105/EGS (1), po:






  — | uradnem pregledu rastlin in ugotovitvi, da ne kažejo znakov ali simptomov borove ogorčice, in |
| --- | --- | --- |

(a)

se občutljivim rastlinam za namembne kraje znotraj Skupnosti priloži potni list za rastline, pripravljen in izdan v skladu z določbami Direktive Komisije 92/105/EGS (1), po:

—

uradnem pregledu rastlin in ugotovitvi, da ne kažejo znakov ali simptomov borove ogorčice, in

| — | po pregledu mesta pridelave ali njegove neposredne bližine, v katerem ni bilo opaženih simptomov borove ogorčice, od začetka zadnjega zaključenega obdobja vegetacije; |
| --- | --- |

—

po pregledu mesta pridelave ali njegove neposredne bližine, v katerem ni bilo opaženih simptomov borove ogorčice, od začetka zadnjega zaključenega obdobja vegetacije;

| (b) | se občutljivemu lesu in izoliranemu lubju, razen lesa v obliki:






  — | trsk, koščkov, odpadnega lesa ali ostankov, delno ali v celoti pridobljenih iz teh iglavcev, |
| --- | --- | --- |

(b)

se občutljivemu lesu in izoliranemu lubju, razen lesa v obliki:

—

trsk, koščkov, odpadnega lesa ali ostankov, delno ali v celoti pridobljenih iz teh iglavcev,

| — | zabojev za pakiranje, škatel, gajb, sodov in podobne embalaže za pakiranje, |
| --- | --- |

—

zabojev za pakiranje, škatel, gajb, sodov in podobne embalaže za pakiranje,

| — | palet, paletnih kolutov, zabojnih palet ali drugih tovornih desk, |
| --- | --- |

—

palet, paletnih kolutov, zabojnih palet ali drugih tovornih desk,

| — | varovalnih oblog, razmikalnikov in nosilcev, |
| --- | --- |

—

varovalnih oblog, razmikalnikov in nosilcev,

toda vključno s tistim, ki ni obdržal svoje naravne okrogle oblike, ne dovoli, da bi zapustil razmejeno območje; pristojni uradni organ lahko odobri izjemo od te prepovedi, kadar je lesu ali izoliranemu lubju za namembne kraje v Skupnosti priložen potni list obrata iz točke (a), po ustrezni toplotni obdelavi, da se doseže minimalna temperatura sredice lesa 56 °C za 30 minut, zato da se zagotovi odstranitev živih borovih ogorčic;

| (c) | se občutljivemu lesu v obliki trsk, koščkov, odpadnega lesa ali ostankov, delno ali v celoti pridobljenih iz teh iglavcev, ne dovoli, da bi zapustil razmejeno območje; pristojni uradni organ lahko odobri izjemo od te prepovedi, kadar je lesu za namembne kraje v Skupnosti priložen potni list obrata iz točke (a), po ustreznem zaplinjanju, da se zagotovi odstranitev živih borovih ogorčic; |
| --- | --- |

(c)

se občutljivemu lesu v obliki trsk, koščkov, odpadnega lesa ali ostankov, delno ali v celoti pridobljenih iz teh iglavcev, ne dovoli, da bi zapustil razmejeno območje; pristojni uradni organ lahko odobri izjemo od te prepovedi, kadar je lesu za namembne kraje v Skupnosti priložen potni list obrata iz točke (a), po ustreznem zaplinjanju, da se zagotovi odstranitev živih borovih ogorčic;

| (d) | se občutljivemu lesu s poreklom z razmejenih območij v obliki varovalnih oblog, razmikalnikov in nosilcev, vključno z lesom, ki ni ohranil svoje naravne okrogle površine, ter v obliki pakirnih zabojev, škatel, gajb, kolutov in podobnih embalaž, palet, zabojnih palet in drugih tovornih desk, paletnih kolutov, ne glede na to, ali je dejansko v uporabi med prevozom vseh vrst predmetov, ne dovoli, da bi zapustil razmejeno območje; pristojni uradni organ lahko odobri izjemo od te prepovedi, kadar je les obdelan na enega od načinov iz Priloge I k Mednarodnemu standardu za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO o Smernicah za zakonsko urejanje lesene embalaže v mednarodni trgovini in označen v skladu s Prilogo II navedenega standarda. |
| --- | --- |

(d)

se občutljivemu lesu s poreklom z razmejenih območij v obliki varovalnih oblog, razmikalnikov in nosilcev, vključno z lesom, ki ni ohranil svoje naravne okrogle površine, ter v obliki pakirnih zabojev, škatel, gajb, kolutov in podobnih embalaž, palet, zabojnih palet in drugih tovornih desk, paletnih kolutov, ne glede na to, ali je dejansko v uporabi med prevozom vseh vrst predmetov, ne dovoli, da bi zapustil razmejeno območje; pristojni uradni organ lahko odobri izjemo od te prepovedi, kadar je les obdelan na enega od načinov iz Priloge I k Mednarodnemu standardu za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO o Smernicah za zakonsko urejanje lesene embalaže v mednarodni trgovini in označen v skladu s Prilogo II navedenega standarda.

Pristojni uradni organ predelovalne obrate pooblasti, da izvedejo obdelave iz točk (b), (c) in (d), in izdajo potne liste za obrate iz točke (a) za občutljiv les iz točk (b) in (c) ali v skladu z Mednarodnim standardom za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO označijo občutljiv les iz točke (d). V pooblaščenih predelovalnih obratih se stalno izvajajo uradni pregledi, da se preveri učinkovitost obdelave in sledljivost lesa.

Komisija sestavi seznam predelovalnih obratov, ki jih pooblasti pristojni uradni organ, ter navedeni seznam pošlje Stalnemu odboru za zdravstveno varstvo rastlin in državam članicam. Navedeni seznam se posodablja glede na rezultate uradnih pregledov za preverjanje učinkovitosti obdelave in sledljivosti lesa ter glede na ugotovitve, ki se sporočajo v skladu s členom 16(1) Direktive 2000/29/ES.

Portugalska zagotovi, da so samo predelovalni obrati iz navedenega seznama pooblaščeni za izdajanje potnih listov za obrate iz točke (a) za občutljiv les iz točk (b) in (c) ali za označevanje občutljivega lesa iz točke (d) v skladu z Mednarodnim standardom za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO.

Pooblaščeni predelovalni obrat potni list za rastline iz točke (a) ali oznako v skladu z Mednarodnim standardom za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO priloži vsaki premaknjeni enoti občutljivega lesa, lubja in rastlin.

---

(1)  UL L 4, 8.1.1993, str. 22.“

1

---

| 17.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/67 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/67

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 16. decembra 2008

o spremembi Sklepa 2006/410/ES o določitvi zneskov, ki bodo na voljo EKSRP v skladu s členi 10(2), 143d in 143e Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003, členom 4(1) Uredbe Sveta (ES) št. 378/2007 in členom 23(2) Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008, ter zneskov, ki bodo na voljo za odhodke EKJS

(2008/955/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (1) ter zlasti člena 12(2) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep Komisije 2006/410/ES (2) določa zneske, ki bodo v skladu s členi 10(2), 143d in 143e Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (3), členom 4(1) Uredbe Sveta (ES) št. 378/2007 (4) o pravilih za prostovoljno modulacijo neposrednih plačil in členom 23(2) Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 z dne 29. aprila 2008 o skupni ureditvi trga za vino (5) na voljo EKSRP, ter neto zneske, ki bodo na voljo za odhodke EKJS. |
| --- | --- |

(1)

Sklep Komisije 2006/410/ES (2) določa zneske, ki bodo v skladu s členi 10(2), 143d in 143e Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (3), členom 4(1) Uredbe Sveta (ES) št. 378/2007 (4) o pravilih za prostovoljno modulacijo neposrednih plačil in členom 23(2) Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 z dne 29. aprila 2008 o skupni ureditvi trga za vino (5) na voljo EKSRP, ter neto zneske, ki bodo na voljo za odhodke EKJS.

| (2) | Zneski za finančni prenos s programov podpore za vino na podeželski razvoj, določeni v členu 23(2) in prilogah II ter III k Uredbi (ES) št. 479/2008, so bili spremenjeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1246/2008 (6). |
| --- | --- |

(2)

Zneski za finančni prenos s programov podpore za vino na podeželski razvoj, določeni v členu 23(2) in prilogah II ter III k Uredbi (ES) št. 479/2008, so bili spremenjeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1246/2008 (6).

| (3) | Sklep 2006/410/ES je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Sklep 2006/410/ES je zato treba ustrezno spremeniti –

SKLENILA:

Edini člen

Priloga k Sklepu 2006/410/ES se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

V Bruslju, 16. decembra 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

1

(2)  UL L 163, 15.6.2006, str. 10.

2

(3)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1.

3

(4)  UL L 95, 5.4.2007, str. 1.

4

(5)  UL L 148, 6.6.2008, str. 1.

5

(6)  UL L 335, 13.12.2008, str. 32.

6

---

PRILOGA

„PRILOGA

| (v mio EUR) |
| --- |
| Proračunsko leto | Zneski, dani na voljo EKSRP | Neto zneski, dani na voljo za odhodke EKJS |
| Člen 10(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 | Člen 143d Uredbe (ES) št. 1782/2003 | Člen 143e Uredbe (ES) št. 1782/2003 | Člen 4(1) Uredbe (ES) št. 378/2007 | Člen 23(2) Uredbe (ES) št. 479/2008 |
| 2007 | 984 | 22 | | | | 44 753 |
| 2008 | 1 241 | 22 | | 362 | | 44 592 |
| 2009 | 1 305,7 | 22 | | 424 | 40,66 | 44 886,64 |
| 2010 | 1 310,8 | 22 | | 506 | 82,11 | 45 225,09 |
| 2011 | 1 290,8 | 22 | 484 | 516,3 | 122,61 | 45 181,29 |
| 2012 | 1 292,3 | 22 | 484 | 522,4 | 122,61 | 45 649,69 |
| 2013 | 1 293 | 22 | 484 | 522,4 | 122,61 | 46 129,99“ |

(v mio EUR)

Proračunsko leto

Zneski, dani na voljo EKSRP

Neto zneski, dani na voljo za odhodke EKJS

Člen 10(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003

Člen 143d Uredbe (ES) št. 1782/2003

Člen 143e Uredbe (ES) št. 1782/2003

Člen 4(1) Uredbe (ES) št. 378/2007

Člen 23(2) Uredbe (ES) št. 479/2008

2007

984

22

44 753

2008

1 241

22

362

44 592

2009

1 305,7

22

424

40,66

44 886,64

2010

1 310,8

22

506

82,11

45 225,09

2011

1 290,8

22

484

516,3

122,61

45 181,29

2012

1 292,3

22

484

522,4

122,61

45 649,69

2013

1 293

22

484

522,4

122,61

46 129,99“

---

PRIPOROČILA

Komisija

| 17.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/69 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/69

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 4. decembra 2008

o merilih za izvoz radioaktivnih odpadkov in izrabljenega goriva v tretje države

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7570)

(2008/956/Euratom)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ter zlasti drugega odstavka člena 33 in druge alinee člena 124 Pogodbe,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/117/Euratom z dne 20. novembra 2006 o nadzorovanju in kontroli pošiljk radioaktivnih odpadkov in izrabljenega jedrskega goriva (1) ter zlasti člena 16(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Načela varstva pred sevanjem, dogovorjena na mednarodni ravni, so podlaga ukrepov za varstvo pred nevarnostjo ionizirajočega sevanja, ki ga povzročajo radioaktivni odpadki ali izrabljeno gorivo. |
| --- | --- |

(1)

Načela varstva pred sevanjem, dogovorjena na mednarodni ravni, so podlaga ukrepov za varstvo pred nevarnostjo ionizirajočega sevanja, ki ga povzročajo radioaktivni odpadki ali izrabljeno gorivo.

| (2) | Da bi bila ta načela učinkovita, morajo biti del nacionalnega regulativnega sistema. |
| --- | --- |

(2)

Da bi bila ta načela učinkovita, morajo biti del nacionalnega regulativnega sistema.

| (3) | V skladu z varnostno kulturo v Skupnosti v zvezi z dejavnostmi, ki vključujejo radioaktivne snovi, je potrebna dejanska neodvisnost vlog regulativnih organov in izvajalcev, da se zagotovi ustrezno ravnanje z radioaktivnimi odpadki ali izrabljenim gorivom. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z varnostno kulturo v Skupnosti v zvezi z dejavnostmi, ki vključujejo radioaktivne snovi, je potrebna dejanska neodvisnost vlog regulativnih organov in izvajalcev, da se zagotovi ustrezno ravnanje z radioaktivnimi odpadki ali izrabljenim gorivom.

| (4) | Odločitev o odobritvi pošiljk radioaktivnih odpadkov ali izrabljenega goriva v tretje države sprejmejo pristojni organi države članice izvoznice. |
| --- | --- |

(4)

Odločitev o odobritvi pošiljk radioaktivnih odpadkov ali izrabljenega goriva v tretje države sprejmejo pristojni organi države članice izvoznice.

| (5) | Pristojni organi države članice izvoznice morajo v skladu z merili iz člena 16(1)(c) Direktive 2006/117/Euratom oblikovati mnenje o upravnih in tehničnih zmogljivostih tretjih držav za varno ravnanje z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim gorivom ter primernosti njihovih regulativnih struktur. |
| --- | --- |

(5)

Pristojni organi države članice izvoznice morajo v skladu z merili iz člena 16(1)(c) Direktive 2006/117/Euratom oblikovati mnenje o upravnih in tehničnih zmogljivostih tretjih držav za varno ravnanje z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim gorivom ter primernosti njihovih regulativnih struktur.

| (6) | Države članice morajo pri izvajanju teh meril uporabiti načelo hierarhije med njimi. |
| --- | --- |

(6)

Države članice morajo pri izvajanju teh meril uporabiti načelo hierarhije med njimi.

| (7) | Skupna konvencija o varnosti ravnanja z izrabljenim gorivom in varnosti ravnanja z radioaktivnimi odpadki je temeljni zadevni mednarodni pravni instrument, ki obravnava varnost ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki. |
| --- | --- |

(7)

Skupna konvencija o varnosti ravnanja z izrabljenim gorivom in varnosti ravnanja z radioaktivnimi odpadki je temeljni zadevni mednarodni pravni instrument, ki obravnava varnost ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki.

| (8) | Poleg skladnosti s sklopom meril se lahko pri odobritvi pošiljk radioaktivnih odpadkov ali izrabljenega goriva v tretjo državo upoštevajo drugi premisleki, kot so politične, gospodarske, socialne, etične in znanstvene zadeve ter zadeve javne varnosti. |
| --- | --- |

(8)

Poleg skladnosti s sklopom meril se lahko pri odobritvi pošiljk radioaktivnih odpadkov ali izrabljenega goriva v tretjo državo upoštevajo drugi premisleki, kot so politične, gospodarske, socialne, etične in znanstvene zadeve ter zadeve javne varnosti.

| (9) | V členu 2 Direktive 2006/117/Euratom je obravnavana pravica države članice ali podjetja v državi članici, kamor se radioaktivni odpadki pošljejo v predelavo ali kamor se pošljejo drugi materiali z namenom pridobitve radioaktivnih odpadkov, da radioaktivne odpadke po obdelavi vrne državi njihovega izvora. V njem je določeno tudi, da Direktiva 2006/117/Euratom ne vpliva na pravico države članice ali podjetja v državi članici, kamor se izrabljeno gorivo pošlje v ponovno predelavo, da radioaktivne odpadke, nastale v postopku predelave, vrne državi njihovega izvora. |
| --- | --- |

(9)

V členu 2 Direktive 2006/117/Euratom je obravnavana pravica države članice ali podjetja v državi članici, kamor se radioaktivni odpadki pošljejo v predelavo ali kamor se pošljejo drugi materiali z namenom pridobitve radioaktivnih odpadkov, da radioaktivne odpadke po obdelavi vrne državi njihovega izvora. V njem je določeno tudi, da Direktiva 2006/117/Euratom ne vpliva na pravico države članice ali podjetja v državi članici, kamor se izrabljeno gorivo pošlje v ponovno predelavo, da radioaktivne odpadke, nastale v postopku predelave, vrne državi njihovega izvora.

| (10) | Merila iz tega priporočila so v skladu z mnenjem svetovalnega odbora, ustanovljenega na podlagi člena 21 Direktive 2006/117/Euratom – |
| --- | --- |

(10)

Merila iz tega priporočila so v skladu z mnenjem svetovalnega odbora, ustanovljenega na podlagi člena 21 Direktive 2006/117/Euratom –

PRIPOROČA:

| 1. | Glavne zahteve v zvezi z izvozom radioaktivnih odpadkov ali izrabljenega goriva v tretje države iz člena 16(1)(c) Direktive 2006/117/Euratom morajo biti:






  (a) | vzpostavitev in izvajanje ustreznih nacionalnih določb za radiološko zaščito delavcev in splošne javnosti; te določbe morajo biti skladne z zadevnimi mednarodno sprejetimi standardi o radiološki zaščiti; |
| --- | --- | --- |

1.

Glavne zahteve v zvezi z izvozom radioaktivnih odpadkov ali izrabljenega goriva v tretje države iz člena 16(1)(c) Direktive 2006/117/Euratom morajo biti:

(a)

vzpostavitev in izvajanje ustreznih nacionalnih določb za radiološko zaščito delavcev in splošne javnosti; te določbe morajo biti skladne z zadevnimi mednarodno sprejetimi standardi o radiološki zaščiti;

| (b) | določitev skladnega zakonodajnega okvira za ureditev dejavnosti, pri katerih obstaja nevarnost zaradi radioaktivnih snovi, vključno z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim gorivom; |
| --- | --- |

(b)

določitev skladnega zakonodajnega okvira za ureditev dejavnosti, pri katerih obstaja nevarnost zaradi radioaktivnih snovi, vključno z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim gorivom;

| (c) | ustanovitev učinkovitih neodvisnih regulativnih organov, ki bi bili pristojni za izdajanje dovoljenj, njihovo pregledovanje in ocenjevanje zahtev ter odgovorni za preglede in izvrševanje ter bi imeli ustrezna sredstva; |
| --- | --- |

(c)

ustanovitev učinkovitih neodvisnih regulativnih organov, ki bi bili pristojni za izdajanje dovoljenj, njihovo pregledovanje in ocenjevanje zahtev ter odgovorni za preglede in izvrševanje ter bi imeli ustrezna sredstva;

| (d) | zagotovitev jasne razdelitve odgovornosti organov, ki sodelujejo pri različnih fazah ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, zlasti med izvajalci in regulativnimi organi; |
| --- | --- |

(d)

zagotovitev jasne razdelitve odgovornosti organov, ki sodelujejo pri različnih fazah ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, zlasti med izvajalci in regulativnimi organi;

| (e) | sistem poročanja tem organom ali sistem izdaje dovoljenj teh organov za organizacije, ki ravnajo z radioaktivnimi odpadki ali izrabljenim gorivom; |
| --- | --- |

(e)

sistem poročanja tem organom ali sistem izdaje dovoljenj teh organov za organizacije, ki ravnajo z radioaktivnimi odpadki ali izrabljenim gorivom;

| (f) | zagotavljanje, da je za varnost ravnanja z izrabljenim gorivom ali radioaktivnimi odpadki odgovoren zlasti imetnik zadevnega dovoljenja in da vsi imetniki teh dovoljenj izpolnjujejo svoje odgovornosti; |
| --- | --- |

(f)

zagotavljanje, da je za varnost ravnanja z izrabljenim gorivom ali radioaktivnimi odpadki odgovoren zlasti imetnik zadevnega dovoljenja in da vsi imetniki teh dovoljenj izpolnjujejo svoje odgovornosti;

| (g) | razpoložljivost usposobljenega osebja za dejavnosti v zvezi z varnostjo med obratovalno življenjsko dobo objekta za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki; in razpoložljivost ustreznih finančnih sredstev za podporo varnosti objektov za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki med njihovo obratovalno življenjsko dobo ter objektov za razgradnjo; |
| --- | --- |

(g)

razpoložljivost usposobljenega osebja za dejavnosti v zvezi z varnostjo med obratovalno življenjsko dobo objekta za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki; in razpoložljivost ustreznih finančnih sredstev za podporo varnosti objektov za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki med njihovo obratovalno življenjsko dobo ter objektov za razgradnjo;

| (h) | vzpostavitev in izvajanje ustrezne nacionalne ureditve odgovornosti tretjih oseb; |
| --- | --- |

(h)

vzpostavitev in izvajanje ustrezne nacionalne ureditve odgovornosti tretjih oseb;

| (i) | vzpostavitev in izvajanje ustreznih programov zagotavljanja kakovosti v zvezi z varnostjo ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki; |
| --- | --- |

(i)

vzpostavitev in izvajanje ustreznih programov zagotavljanja kakovosti v zvezi z varnostjo ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki;

| (j) | ustrezni zaščitni in popravni ukrepi, vključno z obveščanjem zadevnih skupin prebivalstva ter pripravo in preskušanjem načrtov za izredne razmere, ki se bodo uporabili v primeru radioloških izrednih dogodkov, da bi se nadziralo sproščanje in zmanjšali njegovi vplivi. |
| --- | --- |

(j)

ustrezni zaščitni in popravni ukrepi, vključno z obveščanjem zadevnih skupin prebivalstva ter pripravo in preskušanjem načrtov za izredne razmere, ki se bodo uporabili v primeru radioloških izrednih dogodkov, da bi se nadziralo sproščanje in zmanjšali njegovi vplivi.

| 2. | Države članice morajo pri oceni izpolnjevanja navedenih zahtev za izvoz radioaktivnih odpadkov in izrabljenega goriva v tretje države upoštevati skladnost tretjih držav z naslednjimi merili:






  (a) | glavna merila:






  — | članstvo v Mednarodni agenciji za atomsko energijo in s tem povezano izpolnjevanje zadevnih varnostnih standardov te agencije, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Države članice morajo pri oceni izpolnjevanja navedenih zahtev za izvoz radioaktivnih odpadkov in izrabljenega goriva v tretje države upoštevati skladnost tretjih držav z naslednjimi merili:

(a)

glavna merila:

—

članstvo v Mednarodni agenciji za atomsko energijo in s tem povezano izpolnjevanje zadevnih varnostnih standardov te agencije,

| — | podpis in ratifikacija Skupne konvencije o varnosti ravnanja z izrabljenim gorivom in varnosti ravnanja z radioaktivnimi odpadki ter skladnost s to konvencijo, s čimer se pokaže pripravljenost na izpolnjevanje obveznosti iz Skupne konvencije ter dokaže skladnost z zadevnimi določbami, ki obravnavajo varnost ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, |
| --- | --- |

—

podpis in ratifikacija Skupne konvencije o varnosti ravnanja z izrabljenim gorivom in varnosti ravnanja z radioaktivnimi odpadki ter skladnost s to konvencijo, s čimer se pokaže pripravljenost na izpolnjevanje obveznosti iz Skupne konvencije ter dokaže skladnost z zadevnimi določbami, ki obravnavajo varnost ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki,

| — | podpis in ratifikacija Konvencije o fizičnem varovanju jedrskega materiala in njene spremembe kot izraz zahteve s preprečevanjem, odkrivanjem in kaznovanjem prekrškov v zvezi z jedrskim materialom, |
| --- | --- |

—

podpis in ratifikacija Konvencije o fizičnem varovanju jedrskega materiala in njene spremembe kot izraz zahteve s preprečevanjem, odkrivanjem in kaznovanjem prekrškov v zvezi z jedrskim materialom,

| — | podpis in ratifikacija Konvencije o jedrski varnosti ter skladnost s to konvencijo kot najpomembnejšim pravnim instrumentom na področju jedrske varnosti, ki vsebuje tudi pomembne določbe o pripravljenosti na izredne razmere in varstvu pred sevanjem, |
| --- | --- |

—

podpis in ratifikacija Konvencije o jedrski varnosti ter skladnost s to konvencijo kot najpomembnejšim pravnim instrumentom na področju jedrske varnosti, ki vsebuje tudi pomembne določbe o pripravljenosti na izredne razmere in varstvu pred sevanjem,

| — | zavezanost objektov za izrabljeno gorivo sporazumu o varovalnih ukrepih Mednarodne agencije za atomsko energijo v povezavi s podpisom in ratifikacijo Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja ter s tem povezanih dodatnih protokolov, s čimer se dokaže, da se izrabljeno jedrsko gorivo uporabi za ciljne miroljubne namene, |
| --- | --- |

—

zavezanost objektov za izrabljeno gorivo sporazumu o varovalnih ukrepih Mednarodne agencije za atomsko energijo v povezavi s podpisom in ratifikacijo Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja ter s tem povezanih dodatnih protokolov, s čimer se dokaže, da se izrabljeno jedrsko gorivo uporabi za ciljne miroljubne namene,

| — | podpis in ratifikacija Dunajske konvencije o civilni odgovornosti za jedrsko škodo, Protokola o spremembi Dunajske konvencije o civilni odgovornosti za jedrsko škodo, Konvencije o dodatni odškodnini za jedrsko škodo ali Konvencije o odgovornosti tretjim na področju jedrske energije z dne 29. julija 1960, kakor je bila spremenjena z Dodatnim protokolom z dne 28. januarja 1964 in Protokolom z dne 16. novembra 1982 (Pariška konvencija), ali skladnost s temi dokumenti, s čimer se dokaže, da je imetnik dovoljenja glavni odgovoren v primeru jedrske škode. |
| --- | --- |

—

podpis in ratifikacija Dunajske konvencije o civilni odgovornosti za jedrsko škodo, Protokola o spremembi Dunajske konvencije o civilni odgovornosti za jedrsko škodo, Konvencije o dodatni odškodnini za jedrsko škodo ali Konvencije o odgovornosti tretjim na področju jedrske energije z dne 29. julija 1960, kakor je bila spremenjena z Dodatnim protokolom z dne 28. januarja 1964 in Protokolom z dne 16. novembra 1982 (Pariška konvencija), ali skladnost s temi dokumenti, s čimer se dokaže, da je imetnik dovoljenja glavni odgovoren v primeru jedrske škode.

| (b) | Dodatni merili:






  — | podpis in ratifikacija Konvencije o pomoči v primeru jedrskih nesreč ali radiološke nevarnosti in Konvencije o zgodnjem obveščanju o jedrskih nesrečah ter skladnost s tema dvema konvencijama, s čimer se dokaže, da bo prizadeto prebivalstvo ustrezno obveščeno v primeru radiološke nevarnosti ter da se bodo uporabljali ustrezni zaščitni in popravni ukrepi v primeru radiološke nevarnosti, vključno s pripravo in preskušanjem načrtov za izredne razmere, da se bo nadziralo sproščanje in zmanjšali njegovi vplivi, |
| --- | --- | --- |

(b)

Dodatni merili:

—

podpis in ratifikacija Konvencije o pomoči v primeru jedrskih nesreč ali radiološke nevarnosti in Konvencije o zgodnjem obveščanju o jedrskih nesrečah ter skladnost s tema dvema konvencijama, s čimer se dokaže, da bo prizadeto prebivalstvo ustrezno obveščeno v primeru radiološke nevarnosti ter da se bodo uporabljali ustrezni zaščitni in popravni ukrepi v primeru radiološke nevarnosti, vključno s pripravo in preskušanjem načrtov za izredne razmere, da se bo nadziralo sproščanje in zmanjšali njegovi vplivi,

| — | skladnost z mednarodnimi instrumenti v zvezi z varnostjo prevoza nevarnega blaga, zlasti s Konvencijo SOLAS in Čikaško konvencijo, s čimer se dokaže dejansko izvajanje učinkovitih pregledov prevoza nevarnega blaga po morju in zraku. |
| --- | --- |

—

skladnost z mednarodnimi instrumenti v zvezi z varnostjo prevoza nevarnega blaga, zlasti s Konvencijo SOLAS in Čikaško konvencijo, s čimer se dokaže dejansko izvajanje učinkovitih pregledov prevoza nevarnega blaga po morju in zraku.

| 3. | Brez poseganja v odstavek 1 lahko pristojni organi držav članic pri obravnavi odobritve pošiljk radioaktivnih odpadkov ali izrabljenega goriva v tretjo državo upoštevajo druge premisleke, na primer v zvezi s političnimi, gospodarskimi, socialnimi, etičnimi in znanstvenimi zadevami ter zadevami javne varnosti. |
| --- | --- |

3.

Brez poseganja v odstavek 1 lahko pristojni organi držav članic pri obravnavi odobritve pošiljk radioaktivnih odpadkov ali izrabljenega goriva v tretjo državo upoštevajo druge premisleke, na primer v zvezi s političnimi, gospodarskimi, socialnimi, etičnimi in znanstvenimi zadevami ter zadevami javne varnosti.

| 4. | Pristojni organi držav članic med seboj sodelujejo pri izmenjavi informacij o uporabi tega priporočila. |
| --- | --- |

4.

Pristojni organi držav članic med seboj sodelujejo pri izmenjavi informacij o uporabi tega priporočila.

To priporočilo je naslovljeno na države članice.

V Bruslju, 4. decembra 2008

Za Komisijo

Andris PIEBALGS

Član Komisije

---

(1)  UL L 337, 5.12.2006, str. 21.

1

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 17.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/72 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/72

---

SKLEP št. 2/2008 SKUPNEGA ODBORA ES/DANSKA-FERSKI OTOKI

z dne 20. novembra 2008

o spremembi tabel I in II iz Priloge k Protokolu 1 Sporazuma med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Ferskih otokov na drugi strani

(2008/957/ES)

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Ferskih otokov na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“) in zlasti člena 34(1) Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Prilogi k Protokolu 1 Sporazuma so opredeljene carinske dajatve in drugi pogoji, ki jih je treba uporabiti pri uvozu v Skupnost nekaterih rib in ribiških proizvodov s poreklom in izvorom s Ferskih otokov. |
| --- | --- |

(1)

V Prilogi k Protokolu 1 Sporazuma so opredeljene carinske dajatve in drugi pogoji, ki jih je treba uporabiti pri uvozu v Skupnost nekaterih rib in ribiških proizvodov s poreklom in izvorom s Ferskih otokov.

| (2) | Na podlagi te priloge je Skupnost dodelila koncesije za številne ribiške proizvode s Ferskih otokov. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi te priloge je Skupnost dodelila koncesije za številne ribiške proizvode s Ferskih otokov.

| (3) | Pristojni organi Ferskih otokov so zahtevali, da se nasoljeni in sušeni saj (Pollachius virens), valovita blatarka (Buccinum undatum) in rakovica (Geryon affinis) dodajo na seznam ribiških proizvodov v tabeli I Priloge k Protokolu 1, ki jih je v Skupnost možno uvoziti brez dajatev. |
| --- | --- |

(3)

Pristojni organi Ferskih otokov so zahtevali, da se nasoljeni in sušeni saj (Pollachius virens), valovita blatarka (Buccinum undatum) in rakovica (Geryon affinis) dodajo na seznam ribiških proizvodov v tabeli I Priloge k Protokolu 1, ki jih je v Skupnost možno uvoziti brez dajatev.

| (4) | Vključitev teh ribiških proizvodov v to tabelo je upravičena. Zanje pa mora veljati tarifna kvota, ki se doda v tabelo II Priloge k Protokolu 1 – |
| --- | --- |

(4)

Vključitev teh ribiških proizvodov v to tabelo je upravičena. Zanje pa mora veljati tarifna kvota, ki se doda v tabelo II Priloge k Protokolu 1 –

SKLENIL:

Člen 1

Tabela I iz Priloge k Protokolu 1 Sporazuma se spremeni z vključitvijo naslednjih vrstic:

| „0305 | Ribe, sušene, nasoljene ali v slanici; prekajene ribe, termično obdelane ali ne pred ali med procesom prekajevanja; ribja moka, zdrob in peleti iz rib, primerni za prehrano ljudi: | | |
| --- | --- | --- | --- |
| – sušene ribe, nasoljene ali ne, toda neprekajene: | | |
| 0305 59 | – – druge: | | |
| 0305 59 80 | – – – druge: | | |
| ex 0305 59 80 | – – – – saj (Pollachius virens) | 0 | Tarifna kvota št. 5 |
| 0306 | Raki v oklepu ali brez oklepa, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; raki v oklepu, kuhani v sopari ali v vreli vodi, ohlajeni ali neohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti iz rakov, primerni za človeško prehrano: | | |
| – zamrznjeni: | | |
| 0306 14 | – – rakovice: | | |
| 0306 14 90 | – – – druge: | | |
| ex 0306 14 90 | – – – – rakovice vrste Geryon affinis | 0 | Tarifna kvota št. 6 |
| 0307 | Mehkužci v lupini ali brez lupine, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; vodni nevretenčarji, razen rakov in mehkužcev, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti vodnih nevretenčarjev razen rakov, primerni za človeško prehrano: | | |
| – drugo, vključno z moko, zdrobom in peleti vodnih nevretenčarjev razen rakov, primerno za človeško prehrano: | | |
| 0307 91 00 | – – živi, sveži ali ohlajeni: | | |
| ex 0307 91 00 | – – – valovita blatarka (Buccinum undatum) | 0 | Tarifna kvota št. 7 |
| 0307 99 | – – drugi: | | |
| – – – zamrznjeni: | | |
| 0307 99 18 | – – – – drugi: | | |
| ex 0307 99 18 | – – – – – valovita blatarka (Buccinum undatum) | 0 | Tarifna kvota št. 7 |
| 1605 | Raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji, pripravljeni ali konzervirani: | | |
| 1605 90 | – drugo: | | |
| – – mehkužci: | | |
| 1605 90 30 | – – – drugo: | | |
| ex 1605 90 30 | – – – – valovita blatarka (Buccinum undatum) | 0 | Tarifna kvota št. 7“ |

„0305

Ribe, sušene, nasoljene ali v slanici; prekajene ribe, termično obdelane ali ne pred ali med procesom prekajevanja; ribja moka, zdrob in peleti iz rib, primerni za prehrano ljudi:

– sušene ribe, nasoljene ali ne, toda neprekajene:

0305 59

– – druge:

0305 59 80

– – – druge:

ex 0305 59 80

– – – – saj (Pollachius virens)

0

Tarifna kvota št. 5

0306

Raki v oklepu ali brez oklepa, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; raki v oklepu, kuhani v sopari ali v vreli vodi, ohlajeni ali neohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti iz rakov, primerni za človeško prehrano:

– zamrznjeni:

0306 14

– – rakovice:

0306 14 90

– – – druge:

ex 0306 14 90

– – – – rakovice vrste Geryon affinis

0

Tarifna kvota št. 6

0307

Mehkužci v lupini ali brez lupine, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; vodni nevretenčarji, razen rakov in mehkužcev, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti vodnih nevretenčarjev razen rakov, primerni za človeško prehrano:

– drugo, vključno z moko, zdrobom in peleti vodnih nevretenčarjev razen rakov, primerno za človeško prehrano:

0307 91 00

– – živi, sveži ali ohlajeni:

ex 0307 91 00

– – – valovita blatarka (Buccinum undatum)

0

Tarifna kvota št. 7

0307 99

– – drugi:

– – – zamrznjeni:

0307 99 18

– – – – drugi:

ex 0307 99 18

– – – – – valovita blatarka (Buccinum undatum)

0

Tarifna kvota št. 7

1605

Raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji, pripravljeni ali konzervirani:

1605 90

– drugo:

– – mehkužci:

1605 90 30

– – – drugo:

ex 1605 90 30

– – – – valovita blatarka (Buccinum undatum)

0

Tarifna kvota št. 7“

Člen 2

Tabela II iz Priloge k Protokolu 1 Sporazuma se spremeni z vključitvijo naslednjih vrstic:

| „0305 | Ribe, sušene, nasoljene ali v slanici; prekajene ribe, termično obdelane ali ne pred ali med procesom prekajevanja; ribja moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano: | | |
| --- | --- | --- | --- |
| – sušene, nasoljene ali ne, toda neprekajene: | | |
| 0305 59 | – – druge: | | |
| 0305 59 80 | – – – druge: | | |
| ex 0305 59 80 | – – – – saj (Pollachius virens) | 0 | Tarifna kvota št. 5 (2)

  750 |
| 0306 | Raki v oklepu ali brez oklepa, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; raki v oklepu, kuhani v sopari ali v vreli vodi, ohlajeni ali neohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti iz rakov, primerni za človeško prehrano: | | |
| – zamrznjeni: | | |
| 0306 14 | – – rakovice: | | |
| 0306 14 90 | – – – druge: | | |
| ex 0306 14 90 | – – – – rakovice vrste Geryon affinis | 0 | Tarifna kvota št. 6 (2)

  750 |
| 0307 | Mehkužci v lupini ali brez lupine, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; vodni nevretenčarji, razen rakov in mehkužcev, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti vodnih nevretenčarjev razen rakov, primerni za človeško prehrano: | | |
| – drugo, vključno z moko, zdrobom in peleti vodnih nevretenčarjev razen rakov, primerno za človeško prehrano: | | |
| 0307 91 00 | – – drugi, sveži ali ohlajeni: | | |
| ex 0307 91 00 | – – – valovita blatarka (Buccinum undatum) | 0 | Tarifna kvota št. 7 (2)

  1 200 |
| 0307 99 | – – drugi: | | |
| – – – zamrznjeni: | | |
| 0307 99 18 | – – – – drugi: | | |
| ex 0307 99 18 | – – – – – valovita blatarka (Buccinum undatum) | 0 | Tarifna kvota št. 7 (2)

  1 200 |
| 1605 | Raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji, pripravljeni ali konzervirani: | | |
| 1605 90 | – drugo: | | |
| – – mehkužci: | | |
| 1605 90 30 | – – – drugo: | | |
| ex 1605 90 30 | – – – – valovita blatarka (Buccinum undatum) | 0 | Tarifna kvota št. 7 (2)

  1 200 |

„0305

Ribe, sušene, nasoljene ali v slanici; prekajene ribe, termično obdelane ali ne pred ali med procesom prekajevanja; ribja moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano:

– sušene, nasoljene ali ne, toda neprekajene:

0305 59

– – druge:

0305 59 80

– – – druge:

ex 0305 59 80

– – – – saj (Pollachius virens)

0

Tarifna kvota št. 5 (2)

750

0306

Raki v oklepu ali brez oklepa, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; raki v oklepu, kuhani v sopari ali v vreli vodi, ohlajeni ali neohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti iz rakov, primerni za človeško prehrano:

– zamrznjeni:

0306 14

– – rakovice:

0306 14 90

– – – druge:

ex 0306 14 90

– – – – rakovice vrste Geryon affinis

0

Tarifna kvota št. 6 (2)

750

0307

Mehkužci v lupini ali brez lupine, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; vodni nevretenčarji, razen rakov in mehkužcev, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti vodnih nevretenčarjev razen rakov, primerni za človeško prehrano:

– drugo, vključno z moko, zdrobom in peleti vodnih nevretenčarjev razen rakov, primerno za človeško prehrano:

0307 91 00

– – drugi, sveži ali ohlajeni:

ex 0307 91 00

– – – valovita blatarka (Buccinum undatum)

0

Tarifna kvota št. 7 (2)

1 200

0307 99

– – drugi:

– – – zamrznjeni:

0307 99 18

– – – – drugi:

ex 0307 99 18

– – – – – valovita blatarka (Buccinum undatum)

0

Tarifna kvota št. 7 (2)

1 200

1605

Raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji, pripravljeni ali konzervirani:

1605 90

– drugo:

– – mehkužci:

1605 90 30

– – – drugo:

ex 1605 90 30

– – – – valovita blatarka (Buccinum undatum)

0

Tarifna kvota št. 7 (2)

1 200

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Uporablja se od 1. septembra 2008.

V Tórshavnu, 5. novembra 2008

Za Skupni odbor

Predsednik

Herluf SIGVALDSSON

---

(1)  UL L 53, 22.2.1997, str. 2.

1

(2)  Obseg tarifnih kvot za leto 2008 je treba izračunati sorazmerno glede na osnovni obseg tarifnih kvot in glede na del leta, ki se je do začetka uporabe tarifnih kvot že iztekel.“

2

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 17.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/75 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/75

---

SKUPNI UKREP SVETA 2008/958/SZVP

z dne 16. decembra 2008

o spremembah Skupnega ukrepa Sveta 2005/797/SZVP o Policijski misiji Evropske unije za Palestinska ozemlja

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 14 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 14. novembra 2005 sprejel Skupni ukrep 2005/797/SZVP o Policijski misiji Evropske unije za Palestinska ozemlja (EUPOL COPPS) (1), za obdobje treh let. Operativna faza EUPOL COPPS se je začela 1. januarja 2006. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 14. novembra 2005 sprejel Skupni ukrep 2005/797/SZVP o Policijski misiji Evropske unije za Palestinska ozemlja (EUPOL COPPS) (1), za obdobje treh let. Operativna faza EUPOL COPPS se je začela 1. januarja 2006.

| (2) | Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov v zvezi z EUPOL COPPS za obdobje od 14. novembra 2005 do 31. decembra 2008 se je zvišal na 14 900 000 EUR. |
| --- | --- |

(2)

Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov v zvezi z EUPOL COPPS za obdobje od 14. novembra 2005 do 31. decembra 2008 se je zvišal na 14 900 000 EUR.

| (3) | Mandat EUPOL COPPS je treba podaljšati za dve leti in določiti referenčni finančni znesek za kritje odhodkov v zvezi z EUPOL COPPS za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009. |
| --- | --- |

(3)

Mandat EUPOL COPPS je treba podaljšati za dve leti in določiti referenčni finančni znesek za kritje odhodkov v zvezi z EUPOL COPPS za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009.

| (4) | V strukturi misije je treba upoštevati tudi pospešeno ukrepanje na področju pravne države, |
| --- | --- |

(4)

V strukturi misije je treba upoštevati tudi pospešeno ukrepanje na področju pravne države,

SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP:

Člen 1

Skupni ukrep 2005/797/SZVP se spremeni, kakor sledi:

| 1. | člen 3 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 3
  Trajanje
  Misija traja 5 let.“; |
| --- | --- |

1.

člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Trajanje

Misija traja 5 let.“;

| 2. | členu 5 se doda naslednja točka:






  „5. | oddelek za pravno državo“; |
| --- | --- | --- |

2.

členu 5 se doda naslednja točka:

„5.

oddelek za pravno državo“;

| 3. | člen 14(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov v zvezi z EUPOL COPPS za leta 2006, 2007, 2008, 2009 in 2010 vsako leto določi Svet.“; |
| --- | --- |

3.

člen 14(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov v zvezi z EUPOL COPPS za leta 2006, 2007, 2008, 2009 in 2010 vsako leto določi Svet.“;

| 4. | v členu 17 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Veljati preneha 31. decembra 2010.“. |
| --- | --- |

4.

v členu 17 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Veljati preneha 31. decembra 2010.“.

Člen 2

Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov v zvezi z EUPOL COPPS za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 znaša 6 200 000 EUR.

Člen 3

Ta skupni ukrep začne veljati na dan sprejetja.

Člen 4

Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 16. decembra 2008

Za Svet

Predsednica

R. BACHELOT-NARQUIN

---

(1)  UL L 300, 17.11.2005, str. 65.

1

---

| 17.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/77 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/77

---

SKUPNO STALIŠČE SVETA 2008/959/SZVP

z dne 16. decembra 2008

o spremembi Skupnega stališča 2008/586/SZVP o posodobitvi Skupnega stališča 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 15 in 34 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 27. decembra 2001 sprejel Skupno stališče 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu. (1) |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. decembra 2001 sprejel Skupno stališče 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu. (1)

| (2) | Svet je 15. julija 2008 sprejel Skupno stališče 2008/586/SZVP o posodobitvi Skupnega stališča 2001/931/SZVP. (2) |
| --- | --- |

(2)

Svet je 15. julija 2008 sprejel Skupno stališče 2008/586/SZVP o posodobitvi Skupnega stališča 2001/931/SZVP. (2)

| (3) | Svet je ugotovil, da so bile v teroristična dejanja v smislu Skupnega stališča 2001/931/SZVP vpletene tudi nekatere druge osebe in bi zato morale biti vključene na seznam oseb, skupin in organizacij za katere se uporablja navedeno skupno stališče (v nadaljevanju „seznam“) v skladu z merili iz člena 1(4) Skupnega Stališča 2001/931/SZVP. |
| --- | --- |

(3)

Svet je ugotovil, da so bile v teroristična dejanja v smislu Skupnega stališča 2001/931/SZVP vpletene tudi nekatere druge osebe in bi zato morale biti vključene na seznam oseb, skupin in organizacij za katere se uporablja navedeno skupno stališče (v nadaljevanju „seznam“) v skladu z merili iz člena 1(4) Skupnega Stališča 2001/931/SZVP.

| (4) | Svet je tudi ugotovil, da bi bilo treba dopolniti vnos za eno izmed skupin na seznamu. |
| --- | --- |

(4)

Svet je tudi ugotovil, da bi bilo treba dopolniti vnos za eno izmed skupin na seznamu.

| (5) | Seznam bi bilo zato treba posodobiti – |
| --- | --- |

(5)

Seznam bi bilo zato treba posodobiti –

SPREJEL NASLEDNJE SKUPNO STALIŠČE:

Člen 1

Na seznam oseb, skupin in organizacij, za katere se uporablja Skupno stališče 2001/931/SZVP, se dodajo osebe iz Priloge.

Člen 2

V Prilogi Skupnega stališča 2008/586/SZVP se točka 2 vnosa 13 nadomesti z naslednjim:

| „13. | Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/Baskovska domovina in svoboda (ETA.) (naslednje organizacije so del teroristične skupine ETA.: K.a.s., Xaki; Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (alias Herri Batasuna, alias Euskal Herritarrok), Acción Nacionalista Vasca/Euskal Abertzale Ekintza (ANV/EAE), Partido Comunista de las Tierras Vascas/Euskal Herrialdeetako Alderdi Komunista (PCTV/EHAK)).“. |
| --- | --- |

„13.

Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/Baskovska domovina in svoboda (ETA.) (naslednje organizacije so del teroristične skupine ETA.: K.a.s., Xaki; Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (alias Herri Batasuna, alias Euskal Herritarrok), Acción Nacionalista Vasca/Euskal Abertzale Ekintza (ANV/EAE), Partido Comunista de las Tierras Vascas/Euskal Herrialdeetako Alderdi Komunista (PCTV/EHAK)).“.

Člen 3

To skupno stališče začne učinkovati z dnem sprejetja.

Člen 4

To skupno stališče se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Bruslju, 16. decembra 2008

Za Svet

Predsednica

R. BACHELOT-NARQUIN

---

(1)  UL L 344, 28.12.2001, str. 93.

1

(2)  UL L 188, 16.7.2008, str. 71.

2

---

PRILOGA

Seznam oseb iz člena 1

1.   OSEBE

| 1. | * ALEGRÍA LOINAZ, Xavier, rojen 26. novembra 1958 v kraju San Sebastián (Guipúzcoa), številka osebne izkaznice 15.239.620 – aktivist organizacije ETA, član skupine „K.a.s.“/„Ekin“ |
| --- | --- |

1.

- ALEGRÍA LOINAZ, Xavier, rojen 26. novembra 1958 v kraju San Sebastián (Guipúzcoa), številka osebne izkaznice 15.239.620 – aktivist organizacije ETA, član skupine „K.a.s.“/„Ekin“

| 2. | * ASPIAZU RUBINA, Miguel de Garikoitz, rojen 6. julija 1973 v kraju Bilbao (Vizcaya), številka osebne izkaznice 14.257.455 – aktivist organizacije ETA |
| --- | --- |

2.

- ASPIAZU RUBINA, Miguel de Garikoitz, rojen 6. julija 1973 v kraju Bilbao (Vizcaya), številka osebne izkaznice 14.257.455 – aktivist organizacije ETA

| 3. | * BELOQUI RESA, María Elena, rojena 12. junija 1961 v kraju Areta (Álava), številka osebne izkaznice 14.956.327 – aktivistka organizacije ETA, članica skupine „Xaki“ |
| --- | --- |

3.

- BELOQUI RESA, María Elena, rojena 12. junija 1961 v kraju Areta (Álava), številka osebne izkaznice 14.956.327 – aktivistka organizacije ETA, članica skupine „Xaki“

| 4. | * CAMPOS ALONSO, Miriam, rojena 2. septembra 1971 v kraju Bilbao (Vizcaya), številka osebne izkaznice 30.652.316 – aktivistka organizacije ETA, članica skupine „Xaki“ |
| --- | --- |

4.

- CAMPOS ALONSO, Miriam, rojena 2. septembra 1971 v kraju Bilbao (Vizcaya), številka osebne izkaznice 30.652.316 – aktivistka organizacije ETA, članica skupine „Xaki“

| 5. | * CORTA CARRION, Mikel, rojen 15. maja 1959 v kraju Villafranca de Ordicia (Guipúzcoa), številka osebne izkaznice 08.902.967 – aktivist organizacije ETA, član skupine „Xaki“ |
| --- | --- |

5.

- CORTA CARRION, Mikel, rojen 15. maja 1959 v kraju Villafranca de Ordicia (Guipúzcoa), številka osebne izkaznice 08.902.967 – aktivist organizacije ETA, član skupine „Xaki“

| 6. | * EGUIBAR MICHELENA, Mikel, rojen 14. novembra 1963 v kraju San Sebastián (Guipúzcoa), številka osebne izkaznice 44.151.825 – aktivist organizacije ETA, član skupine „Xaki“ |
| --- | --- |

6.

- EGUIBAR MICHELENA, Mikel, rojen 14. novembra 1963 v kraju San Sebastián (Guipúzcoa), številka osebne izkaznice 44.151.825 – aktivist organizacije ETA, član skupine „Xaki“

| 7. | * IRIONDO YARZA, Aitzol, rojen 8. marca 1977 v kraju San Sebastián (Guipúzcoa), številka osebne izkaznice 72.467.565 – aktivist organizacije ETA |
| --- | --- |

7.

- IRIONDO YARZA, Aitzol, rojen 8. marca 1977 v kraju San Sebastián (Guipúzcoa), številka osebne izkaznice 72.467.565 – aktivist organizacije ETA

| 8. | * MARTITEGUI LIZASO, Jurdan, rojen 10. maja 1980 v kraju Durango (Vizcaya), številka osebe izkaznice No 45.626.584 – aktivist organizacije ETA |
| --- | --- |

8.

- MARTITEGUI LIZASO, Jurdan, rojen 10. maja 1980 v kraju Durango (Vizcaya), številka osebe izkaznice No 45.626.584 – aktivist organizacije ETA

| 9. | * OLANO OLANO, Juan Mariá, rojen 25. marca 1955 v kraju Gainza (Guipúzcoa), številka osebne izkaznice 15.919.168 – aktivist organizacije ETA, član skupine „Gestoras Pro-amnistía“/„Askatasuna“ |
| --- | --- |

9.

- OLANO OLANO, Juan Mariá, rojen 25. marca 1955 v kraju Gainza (Guipúzcoa), številka osebne izkaznice 15.919.168 – aktivist organizacije ETA, član skupine „Gestoras Pro-amnistía“/„Askatasuna“

| 10. | * OLARRA AGUIRIANO, José María, rojen 27 julija 1957 v kraju Tolosa (Guipúzcoa), številka osebne izkaznice 72.428.996 – aktivist organizacije ETA, član skupine „Xaki“ |
| --- | --- |

10.

- OLARRA AGUIRIANO, José María, rojen 27 julija 1957 v kraju Tolosa (Guipúzcoa), številka osebne izkaznice 72.428.996 – aktivist organizacije ETA, član skupine „Xaki“

| 11. | * RETA DE FRUTOS, José Ignacio, rojen 3. julija 1959 v kraju Elorrio (Vizcaya), številka osebne izkaznice 72.253.056 – aktivist organizacije ETA, član skupine „Gestoras Pro-amnistía“/„Askatasuna“ |
| --- | --- |

11.

- RETA DE FRUTOS, José Ignacio, rojen 3. julija 1959 v kraju Elorrio (Vizcaya), številka osebne izkaznice 72.253.056 – aktivist organizacije ETA, član skupine „Gestoras Pro-amnistía“/„Askatasuna“

| 12. | * TXAPARTEGI NIEVES, Nekane, rojena 8. januarja 1973 v kraju Asteasu (Guipúzcoa), številka osebne izkaznice 44.140.578 – aktivistka organizacije ETA, članica skupine „Xaki“ |
| --- | --- |

12.

- TXAPARTEGI NIEVES, Nekane, rojena 8. januarja 1973 v kraju Asteasu (Guipúzcoa), številka osebne izkaznice 44.140.578 – aktivistka organizacije ETA, članica skupine „Xaki“

| 13. | * URRUTICOECHEA BENGOECHEA, José Antonio, rojen 24. decembra 1950 v kraju Miravalles (Vizcaya), številka osebne izkaznice 14.884.849 – aktivist organizacije ETA |
| --- | --- |

13.

- URRUTICOECHEA BENGOECHEA, José Antonio, rojen 24. decembra 1950 v kraju Miravalles (Vizcaya), številka osebne izkaznice 14.884.849 – aktivist organizacije ETA

---

Popravki

| 17.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/79 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/79

---

Popravek Direktive Komisije 2007/72/ES z dne 13. decembra 2007 o spremembi Direktive Sveta 66/401/EGS glede vključitve vrste Galega orientalis Lam.

(
  Uradni list Evropske unije L 329 z dne 14. decembra 2007
  )

Stran 38, Priloga, točka 1(a), stolpec 14:

besedilo:

„10 (e)“

se glasi:

„10 (n)“.

Stran 39, Priloga, točka 1(b), stolpec 7:

besedilo:

„(e)“

se glasi:

„0 (e)“.

---