# Uradni list L 322/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 322 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 512. december 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 322

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 512. december 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1187/2008 z dne 27. novembra 2008 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz mononatrijevega glutamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1188/2008 z dne 1. decembra 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 9 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1189/2008 z dne 25. novembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot v letu 2009 za proizvode mlade govedine s poreklom iz Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Srbije, Kosova in Črne gore | 11 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1190/2008 z dne 28. novembra 2008 o stoprvi spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani | 25 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1191/2008 z dne 1. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1186/2008 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 1. decembra 2008 | 27 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 1187/2008 z dne 27. novembra 2008 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz mononatrijevega glutamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

1

Uredba Komisije (ES) št. 1188/2008 z dne 1. decembra 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

9

*

Uredba Komisije (ES) št. 1189/2008 z dne 25. novembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot v letu 2009 za proizvode mlade govedine s poreklom iz Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Srbije, Kosova in Črne gore

11

*

Uredba Komisije (ES) št. 1190/2008 z dne 28. novembra 2008 o stoprvi spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani

25

Uredba Komisije (ES) št. 1191/2008 z dne 1. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1186/2008 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 1. decembra 2008

27

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2008/896/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 20. novembra 2008 o smernicah za sisteme nadziranja zdravja živali na podlagi tveganja iz Direktive Sveta 2006/88/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6787)

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2008/897/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 28. novembra 2008 o odobritvi letnih in večletnih programov ter finančnega prispevka Skupnosti za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz, ki so jih države članice predložile za leto 2009 in naslednja leta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7415) | 39 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2008/896/ES

*

Odločba Komisije z dne 20. novembra 2008 o smernicah za sisteme nadziranja zdravja živali na podlagi tveganja iz Direktive Sveta 2006/88/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6787)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6787)

1

30

2008/897/ES

*

Odločba Komisije z dne 28. novembra 2008 o odobritvi letnih in večletnih programov ter finančnega prispevka Skupnosti za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz, ki so jih države članice predložile za leto 2009 in naslednja leta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7415)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7415)

39

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | * | Skupni ukrep Sveta 2008/898/SZVP z dne 1. decembra 2008 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Afriško unijo | 50 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

*

Skupni ukrep Sveta 2008/898/SZVP z dne 1. decembra 2008 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Afriško unijo

50

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 2.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 322/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1187/2008

z dne 27. novembra 2008

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz mononatrijevega glutamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske Skupnosti (1), („osnovna uredba“) in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Začasni ukrepi

| (1) | Komisija je z Uredbo (ES) št. 492/2008 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz mononatrijevega glutamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z Uredbo (ES) št. 492/2008 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz mononatrijevega glutamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“).

1.2   Naknadni postopek

| (2) | Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev za uvedbo začasnih protidampinških ukrepov („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strank predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Strankam je bila na zahtevo dana tudi možnost za zaslišanje. Komisija je nadaljevala z iskanjem in preverjanjem informacij, za katere je menila, da so potrebne za sprejetje dokončnih ugotovitev. |
| --- | --- |

(2)

Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev za uvedbo začasnih protidampinških ukrepov („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strank predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Strankam je bila na zahtevo dana tudi možnost za zaslišanje. Komisija je nadaljevala z iskanjem in preverjanjem informacij, za katere je menila, da so potrebne za sprejetje dokončnih ugotovitev.

| (3) | Komisija je nadaljevala preiskavo v zvezi z vidiki interesa Skupnosti in izvedla analizo informacij, ki so jih po uvedbi začasnih protidampinških ukrepov predložili nekateri uporabniki in dobavitelji v Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je nadaljevala preiskavo v zvezi z vidiki interesa Skupnosti in izvedla analizo informacij, ki so jih po uvedbi začasnih protidampinških ukrepov predložili nekateri uporabniki in dobavitelji v Skupnosti.

| (4) | Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane stranke, so bile obravnavane, začasne ugotovitve pa, kjer je bilo primerno, ustrezno spremenjene. |
| --- | --- |

(4)

Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane stranke, so bile obravnavane, začasne ugotovitve pa, kjer je bilo primerno, ustrezno spremenjene.

| (5) | Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in razmislekih, na podlagi katerih sta bila nameravana priporočilo uvedbe dokončne protidampinške dajatve na uvoz mononatrijevega glutamata s poreklom iz LRK in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko navedle svoja stališča v zvezi s tem razkritjem. |
| --- | --- |

(5)

Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in razmislekih, na podlagi katerih sta bila nameravana priporočilo uvedbe dokončne protidampinške dajatve na uvoz mononatrijevega glutamata s poreklom iz LRK in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko navedle svoja stališča v zvezi s tem razkritjem.

| (6) | Treba je spomniti, da je preiskava dampinga in škode zajemala obdobje od 1. julija 2006 do 30. junija 2007 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Glede na gibanja, pomembna za oceno škode, je Komisija analizirala podatke, ki zajemajo obdobje od aprila 2004 do konca IP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(6)

Treba je spomniti, da je preiskava dampinga in škode zajemala obdobje od 1. julija 2006 do 30. junija 2007 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Glede na gibanja, pomembna za oceno škode, je Komisija analizirala podatke, ki zajemajo obdobje od aprila 2004 do konca IP („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

| (7) | Ker ni bilo nobene pripombe v zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom, se uvodne izjave 12 do 14 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(7)

Ker ni bilo nobene pripombe v zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom, se uvodne izjave 12 do 14 začasne uredbe potrdijo.

3.   DAMPING

3.1   Uporaba člena 18 osnovne uredbe

| (8) | Ker v zvezi z uporabo člena 18 osnovne uredbe za enega proizvajalca izvoznika v LRK ni bilo pripomb, se uvodne izjave 15 do 18 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(8)

Ker v zvezi z uporabo člena 18 osnovne uredbe za enega proizvajalca izvoznika v LRK ni bilo pripomb, se uvodne izjave 15 do 18 začasne uredbe potrdijo.

3.2   Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

| (9) | Po začasnem razkritju sta dva kitajska proizvajalca izvoznika, ki jima TGO ni bila odobrena, spodbijala začasne ugotovitve. |
| --- | --- |

(9)

Po začasnem razkritju sta dva kitajska proizvajalca izvoznika, ki jima TGO ni bila odobrena, spodbijala začasne ugotovitve.

| (10) | V prvem primeru je družba navedla, da po njenem mnenju mednarodni računovodski standardi (MRS) zahtevajo samo pripravo konsolidiranih računovodskih izkazov, ne pa revizije konsolidiranih računovodskih izkazov v skladu z MRS. |
| --- | --- |

(10)

V prvem primeru je družba navedla, da po njenem mnenju mednarodni računovodski standardi (MRS) zahtevajo samo pripravo konsolidiranih računovodskih izkazov, ne pa revizije konsolidiranih računovodskih izkazov v skladu z MRS.

| (11) | V zvezi s tem je treba opozoriti na to, da ta družba kljub več pozivom ni dostavila ustreznih konsolidiranih računovodskih izkazov, vključno z revizorskim poročilom, niti v svoji zahtevi za TGO niti med obiskom na kraju samem v LRK. MRS navajajo in pojasnjujejo mednarodno dogovorjena računovodska načela in zagotavljajo navodila glede njihove uporabe. Izvajanje revizije računovodske evidence v skladu z MRS pomeni, da se z revizijo zagotovi, da je bila računovodska evidenca pripravljena in predložena v skladu z MRS in da se sklada z njimi. V primeru kršitve takšnih načel mora poročilo o reviziji omeniti učinek neskladja in razloge, zaradi katerih načela MRS niso bila uporabljena. Zlasti MRS 27 jasno navaja pogoje, pod katerimi morajo podjetja pripraviti in predložiti svoje konsolidirane računovodske izkaze. Družba ne spodbija, da bili ti pogoji zanjo uporabljeni v zvezi s preiskavo TGO. |
| --- | --- |

(11)

V zvezi s tem je treba opozoriti na to, da ta družba kljub več pozivom ni dostavila ustreznih konsolidiranih računovodskih izkazov, vključno z revizorskim poročilom, niti v svoji zahtevi za TGO niti med obiskom na kraju samem v LRK. MRS navajajo in pojasnjujejo mednarodno dogovorjena računovodska načela in zagotavljajo navodila glede njihove uporabe. Izvajanje revizije računovodske evidence v skladu z MRS pomeni, da se z revizijo zagotovi, da je bila računovodska evidenca pripravljena in predložena v skladu z MRS in da se sklada z njimi. V primeru kršitve takšnih načel mora poročilo o reviziji omeniti učinek neskladja in razloge, zaradi katerih načela MRS niso bila uporabljena. Zlasti MRS 27 jasno navaja pogoje, pod katerimi morajo podjetja pripraviti in predložiti svoje konsolidirane računovodske izkaze. Družba ne spodbija, da bili ti pogoji zanjo uporabljeni v zvezi s preiskavo TGO.

| (12) | Druga alinea člena 2(7)(c) osnovne uredbe jasno določa, da morajo podjetja, ki zaprosijo za TGO, imeti osnovno računovodsko evidenco, ki je neodvisno revidirana v skladu z MRS in se uporablja za vse namene. Zato se razume, da je treba računovodske izkaze ne le pripraviti, temveč tudi revidirati v skladu z MRS. Če revizija v skladu z MRS ne obstaja, Komisija ne more ugotoviti, ali so bili izkazi pripravljeni v skladu z MRS. Že samo na tej osnovi ni bilo mogoče skleniti, da je merilo dve izpolnjeno. |
| --- | --- |

(12)

Druga alinea člena 2(7)(c) osnovne uredbe jasno določa, da morajo podjetja, ki zaprosijo za TGO, imeti osnovno računovodsko evidenco, ki je neodvisno revidirana v skladu z MRS in se uporablja za vse namene. Zato se razume, da je treba računovodske izkaze ne le pripraviti, temveč tudi revidirati v skladu z MRS. Če revizija v skladu z MRS ne obstaja, Komisija ne more ugotoviti, ali so bili izkazi pripravljeni v skladu z MRS. Že samo na tej osnovi ni bilo mogoče skleniti, da je merilo dve izpolnjeno.

| (13) | Isti proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da po njegovem mnenju izravnava prihodkov in odhodkov ni bistvena in da nerazkritje ni moglo vplivati na gospodarsko odločitev uporabnikov, sprejeto na podlagi računovodskih izkazov. Zato MRS niso bili kršeni. |
| --- | --- |

(13)

Isti proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da po njegovem mnenju izravnava prihodkov in odhodkov ni bistvena in da nerazkritje ni moglo vplivati na gospodarsko odločitev uporabnikov, sprejeto na podlagi računovodskih izkazov. Zato MRS niso bili kršeni.

| (14) | Vendar je videti, da ta trditev nasprotuje prvi, da je namreč treba izkaze pripraviti, ne pa tudi revidirati v skladu z MRS. Če bi bilo tako, bi podjetja sama, ne pa pristojni in neodvisni revizorji, kakor zahteva člen 2(7)(c), ocenili, ali izravnave ne bi veljalo prepovedati, ali ne gre za bistvene prihodke in odhodke, ali taka izravnava ne bi mogla vplivati na gospodarsko odločitev uporabnikov in ali bi taka izravnava zmanjšala sposobnost uporabnikov razumeti opravljene posle. |
| --- | --- |

(14)

Vendar je videti, da ta trditev nasprotuje prvi, da je namreč treba izkaze pripraviti, ne pa tudi revidirati v skladu z MRS. Če bi bilo tako, bi podjetja sama, ne pa pristojni in neodvisni revizorji, kakor zahteva člen 2(7)(c), ocenili, ali izravnave ne bi veljalo prepovedati, ali ne gre za bistvene prihodke in odhodke, ali taka izravnava ne bi mogla vplivati na gospodarsko odločitev uporabnikov in ali bi taka izravnava zmanjšala sposobnost uporabnikov razumeti opravljene posle.

| (15) | Ob upoštevanju tega, da pojem „bistvenost“ dopušča možnost različnega tolmačenja, odstavek 30 MRS 1 določa, da je lahko postavka, ki ni dovolj bistvena, da bi jo bilo upravičeno posebej predstaviti v obrazcih računovodskih izkazov, kljub temu lahko dovolj bistvena, da jo je treba posebej predstaviti v pojasnilih. Zato je glede na dejstvo, da izravnava ni bila omenjena niti v revizijskem poročilu niti v pojasnilih računovodskih izkazov družbe, potrjeno, da izkazi družbe niso bili revidirani v skladu z MRS. |
| --- | --- |

(15)

Ob upoštevanju tega, da pojem „bistvenost“ dopušča možnost različnega tolmačenja, odstavek 30 MRS 1 določa, da je lahko postavka, ki ni dovolj bistvena, da bi jo bilo upravičeno posebej predstaviti v obrazcih računovodskih izkazov, kljub temu lahko dovolj bistvena, da jo je treba posebej predstaviti v pojasnilih. Zato je glede na dejstvo, da izravnava ni bila omenjena niti v revizijskem poročilu niti v pojasnilih računovodskih izkazov družbe, potrjeno, da izkazi družbe niso bili revidirani v skladu z MRS.

| (16) | Poleg tega so zadevno izravnavo odkrili pristojni uradniki Komisije. Samo temeljita revizija bi odkrila, ali obstajajo še drugi primeri, pri katerih izkazi niso bili pripravljeni in revidirani v skladu z MRS. Takšne revizije ni bilo, Komisija pa nima potrebnega časa niti ni namen obiska na kraju samem revidirati izkaze in jih predstaviti družbam. Zato ugotovitve Komisije, ki kažejo na to, da podjetja, ki zahtevajo TGO, ne izpolnjujejo zahteve osnovne uredbe za pripravo računovodske evidence in zagotovitev, da so izkazi pripravljeni in revidirani v skladu z MRS, vodijo k ugotovitvi, da merilo dve ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(16)

Poleg tega so zadevno izravnavo odkrili pristojni uradniki Komisije. Samo temeljita revizija bi odkrila, ali obstajajo še drugi primeri, pri katerih izkazi niso bili pripravljeni in revidirani v skladu z MRS. Takšne revizije ni bilo, Komisija pa nima potrebnega časa niti ni namen obiska na kraju samem revidirati izkaze in jih predstaviti družbam. Zato ugotovitve Komisije, ki kažejo na to, da podjetja, ki zahtevajo TGO, ne izpolnjujejo zahteve osnovne uredbe za pripravo računovodske evidence in zagotovitev, da so izkazi pripravljeni in revidirani v skladu z MRS, vodijo k ugotovitvi, da merilo dve ni izpolnjeno.

| (17) | Nazadnje se ista družba ni strinjala s sklepom, da je treba negativni gibljivi kapital skupaj z brezobrestnimi posojili šteti kot izkrivljanje, preneseno iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva, temveč je menila, da gre za znak učinkovitosti vodstva. |
| --- | --- |

(17)

Nazadnje se ista družba ni strinjala s sklepom, da je treba negativni gibljivi kapital skupaj z brezobrestnimi posojili šteti kot izkrivljanje, preneseno iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva, temveč je menila, da gre za znak učinkovitosti vodstva.

| (18) | Najprej je treba omeniti, da so bile ugotovitve v zvezi z negativnim gibljivim kapitalom ugotovitve podrejenega pomena in niso bile glavne, ki bi privedle do sklepa, da prosilec ne izpolnjuje merila za dodelitev TGO. Drugič, že negativni gibljivi kapital sam po sebi je lahko znak učinkovitosti vodstva, vendar samo v podjetju z nizkimi zalogami in terjatvami do kupcev, kar je v bistvu mogoče samo v podjetjih, ki poslujejo skoraj samo z gotovino, kakor so veleblagovnice in supermarketi. Analiza položaja tega kitajskega proizvajalca izvoznika pa je bila povsem drugačna. Negativni gibljivi kapital je treba šteti bolj kot znak, da družbi grozi stečaj ali je v velikih finančnih težavah. V takšnih okoliščinah bi bilo v razmerah tržnega gospodarstva zelo malo verjetno prejeti izjemno velike količine „komercialnih kreditov“ brez kakršnih koli finančnih stroškov. Zato se šteje, da znatna brezobrestna posojila družbe, ki so predstavljala znatni delež njenih skupnih kratkoročnih obveznosti (pri čemer slednje predstavljajo 80 % celotnih obveznosti) in so privedla do znatne ravni negativnega gibljivega kapitala, niso v skladu s tržnogospodarskim ravnanjem. |
| --- | --- |

(18)

Najprej je treba omeniti, da so bile ugotovitve v zvezi z negativnim gibljivim kapitalom ugotovitve podrejenega pomena in niso bile glavne, ki bi privedle do sklepa, da prosilec ne izpolnjuje merila za dodelitev TGO. Drugič, že negativni gibljivi kapital sam po sebi je lahko znak učinkovitosti vodstva, vendar samo v podjetju z nizkimi zalogami in terjatvami do kupcev, kar je v bistvu mogoče samo v podjetjih, ki poslujejo skoraj samo z gotovino, kakor so veleblagovnice in supermarketi. Analiza položaja tega kitajskega proizvajalca izvoznika pa je bila povsem drugačna. Negativni gibljivi kapital je treba šteti bolj kot znak, da družbi grozi stečaj ali je v velikih finančnih težavah. V takšnih okoliščinah bi bilo v razmerah tržnega gospodarstva zelo malo verjetno prejeti izjemno velike količine „komercialnih kreditov“ brez kakršnih koli finančnih stroškov. Zato se šteje, da znatna brezobrestna posojila družbe, ki so predstavljala znatni delež njenih skupnih kratkoročnih obveznosti (pri čemer slednje predstavljajo 80 % celotnih obveznosti) in so privedla do znatne ravni negativnega gibljivega kapitala, niso v skladu s tržnogospodarskim ravnanjem.

| (19) | V primeru druge družbe ni bilo novih dejstev, ki bi spremenila začasne ugotovitve o TGO. Zlasti je bilo potrjeno, da je bil vpliv delničarja v državni lasti na postopek sprejemanja odločitev v družbi nesorazmerno velik in da se je država strinjala z znižanjem ugotovljene vrednosti pravic do uporabe zemljišča za 50 % brez kakršnega koli nadomestila. Prav tako je bilo potrjeno, da izkazi družbe niso bili revidirani v skladu z MRS. |
| --- | --- |

(19)

V primeru druge družbe ni bilo novih dejstev, ki bi spremenila začasne ugotovitve o TGO. Zlasti je bilo potrjeno, da je bil vpliv delničarja v državni lasti na postopek sprejemanja odločitev v družbi nesorazmerno velik in da se je država strinjala z znižanjem ugotovljene vrednosti pravic do uporabe zemljišča za 50 % brez kakršnega koli nadomestila. Prav tako je bilo potrjeno, da izkazi družbe niso bili revidirani v skladu z MRS.

| (20) | Ker v zvezi s TGO ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 19 do 26 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(20)

Ker v zvezi s TGO ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 19 do 26 začasne uredbe potrdijo.

3.3   Individualna obravnava („IO“)

| (21) | Ena od zainteresiranih strank je trdila, da protikonkurenčne prakse in vmešavanje države spodbujajo izogibanje ukrepom in zato nobenemu izmed kitajskih proizvajalcev ne bi smela biti odobrena IO. |
| --- | --- |

(21)

Ena od zainteresiranih strank je trdila, da protikonkurenčne prakse in vmešavanje države spodbujajo izogibanje ukrepom in zato nobenemu izmed kitajskih proizvajalcev ne bi smela biti odobrena IO.

| (22) | Vendar pa ta zainteresirana stranka ni predložila nobenih dokazil glede tega, kako naj bi takšne domnevne protikonkurenčne prakse in domnevno vmešavanje države omogočali izogibanje ukrepom. Poleg tega je preiskava pokazala, da bi bilo kakršno koli teoretično vmešavanje države možno samo prek kitajskega združenja industrije, v kateri se uporablja fermentacija, katerega člana sta oba proizvajalca izvoznika. Vse odločitve in priporočila, ki jih je sprejelo to združenje, pa so bile nezavezujoče. Zato je bilo treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(22)

Vendar pa ta zainteresirana stranka ni predložila nobenih dokazil glede tega, kako naj bi takšne domnevne protikonkurenčne prakse in domnevno vmešavanje države omogočali izogibanje ukrepom. Poleg tega je preiskava pokazala, da bi bilo kakršno koli teoretično vmešavanje države možno samo prek kitajskega združenja industrije, v kateri se uporablja fermentacija, katerega člana sta oba proizvajalca izvoznika. Vse odločitve in priporočila, ki jih je sprejelo to združenje, pa so bile nezavezujoče. Zato je bilo treba to trditev zavrniti.

| (23) | Ker v zvezi z IO ni bilo nobenih pripomb, se uvodne izjave 27 do 29 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(23)

Ker v zvezi z IO ni bilo nobenih pripomb, se uvodne izjave 27 do 29 začasne uredbe potrdijo.

3.4   Normalna vrednost

3.4.1   Primerljiva država

| (24) | Ena zainteresirana stranka je spodbijala izbiro Komisije glede uporabe Tajske kot primerljive države in zlasti proizvajalca Ajinomoto Thailand, ki je povezan s proizvajalcem Skupnosti. Vendar so bile trditve in pripombe te stranke predložene po posebnem roku, določenem za predložitev pripomb (3), povrhu tega pa so bile predložene brez kakršne koli utemeljitve. Zato je bilo te pripombe treba zanemariti. |
| --- | --- |

(24)

Ena zainteresirana stranka je spodbijala izbiro Komisije glede uporabe Tajske kot primerljive države in zlasti proizvajalca Ajinomoto Thailand, ki je povezan s proizvajalcem Skupnosti. Vendar so bile trditve in pripombe te stranke predložene po posebnem roku, določenem za predložitev pripomb (3), povrhu tega pa so bile predložene brez kakršne koli utemeljitve. Zato je bilo te pripombe treba zanemariti.

| (25) | Ker v zvezi s primerljivo državo ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 30 do 34 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(25)

Ker v zvezi s primerljivo državo ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 30 do 34 začasne uredbe potrdijo.

3.4.2   Metodologija, uporabljena za določitev normalne vrednosti

| (26) | En kitajski proizvajalec izvoznik je trdil, da je treba izvesti popravek zaradi razlik med stroški surovin. Ta proizvajalec izvoznik je zlasti trdil, da je mononatrijev glutamat, proizveden iz melase, kar velja za primerljivo državo, dražji od mononatrijevega glutamata, proizvedenega iz koruznega ali riževega škroba. |
| --- | --- |

(26)

En kitajski proizvajalec izvoznik je trdil, da je treba izvesti popravek zaradi razlik med stroški surovin. Ta proizvajalec izvoznik je zlasti trdil, da je mononatrijev glutamat, proizveden iz melase, kar velja za primerljivo državo, dražji od mononatrijevega glutamata, proizvedenega iz koruznega ali riževega škroba.

| (27) | Kljub temu je videti, da je kitajski proizvajalec izvoznik znatno precenil razmerje med deležem melase in proizvedenim mononatrijevim glutamatom v primerjavi s tem, kar je bilo ugotovljeno in preverjeno pri sodelujočem proizvajalcu v primerljivi državi. Skladno s tem je bilo treba trditev, da je proizvodnja mononatrijevega glutamata v primerljivi državi dražja, zavrniti. |
| --- | --- |

(27)

Kljub temu je videti, da je kitajski proizvajalec izvoznik znatno precenil razmerje med deležem melase in proizvedenim mononatrijevim glutamatom v primerjavi s tem, kar je bilo ugotovljeno in preverjeno pri sodelujočem proizvajalcu v primerljivi državi. Skladno s tem je bilo treba trditev, da je proizvodnja mononatrijevega glutamata v primerljivi državi dražja, zavrniti.

| (28) | Ker v zvezi z metodologijo, uporabljeno za določitev normalne vrednosti, ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodna izjava 35 začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(28)

Ker v zvezi z metodologijo, uporabljeno za določitev normalne vrednosti, ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodna izjava 35 začasne uredbe potrdi.

3.5   Izvozna cena

| (29) | Ker v zvezi z izvozno ceno ni bilo pripomb, ki bi spremenile ugotovitve začasne pojasnitve zadev, se uvodni izjavi 36 in 37 začasne uredbe potrdita. |
| --- | --- |

(29)

Ker v zvezi z izvozno ceno ni bilo pripomb, ki bi spremenile ugotovitve začasne pojasnitve zadev, se uvodni izjavi 36 in 37 začasne uredbe potrdita.

3.6   Primerjava

| (30) | Ker v zvezi s primerjavo ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodni izjavi 38 in 39 začasne uredbe potrdita. |
| --- | --- |

(30)

Ker v zvezi s primerjavo ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodni izjavi 38 in 39 začasne uredbe potrdita.

3.7   Stopnje dampinga

| (31) | Pri družbah, ki jim je bila odobrena IO, se je tehtana povprečna normalna vrednost primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(31)

Pri družbah, ki jim je bila odobrena IO, se je tehtana povprečna normalna vrednost primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (32) | Na tej podlagi so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, naslednje:






  — | Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.: 36,5 % |
| --- | --- | --- |

(32)

Na tej podlagi so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, naslednje:

—

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.: 36,5 %

| — | Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd.
  in Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.: 33,8 % |
| --- | --- |

—

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd.

in Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.: 33,8 %

| (33) | Podlaga za določitev stopnje dampinga na ravni države je bila določena v uvodni izjavi 42 začasne uredbe in se potrdi, ker ni bilo drugih pripomb. Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države določena v višini 39,7 % cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve. |
| --- | --- |

(33)

Podlaga za določitev stopnje dampinga na ravni države je bila določena v uvodni izjavi 42 začasne uredbe in se potrdi, ker ni bilo drugih pripomb. Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države določena v višini 39,7 % cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve.

4.   ŠKODA

4.1   Opredelitev industrije Skupnosti

| (34) | Ker ni bilo pripomb v zvezi z opredelitvijo industrije Skupnosti, se uvodne izjave 44 do 46 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(34)

Ker ni bilo pripomb v zvezi z opredelitvijo industrije Skupnosti, se uvodne izjave 44 do 46 začasne uredbe potrdijo.

4.2   Potrošnja Skupnosti

| (35) | Ker ni bilo pripomb v zvezi s potrošnjo Skupnosti, se uvodna izjava 47 začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(35)

Ker ni bilo pripomb v zvezi s potrošnjo Skupnosti, se uvodna izjava 47 začasne uredbe potrdi.

4.3   Uvoz v Skupnost iz LRK

| (36) | Po začasnem razkritju je eden od uvoznikov Skupnosti trdil, da so bile ugotovitve Komisije glede nihanja kitajske izvozne cene v obravnavanem obdobju izkrivljene, ker so bila uporabljena finančna leta namesto koledarskih. Obravnavano obdobje se je začelo 1. aprila 2004, medtem ko bi uporaba koledarskih let pomenila začetek tega obdobja 1. januarja 2004. V skladu s podatki, ki jih je predložila družba, naj bi ta sprememba začetka pokazala 12-odstotno zvišanje kitajskih izvoznih cen med koledarskim letom 2004 in OP, kar je v nasprotju z lahnim znižanjem iz uvodne izjave 50 začasne uredbe. Vendar je treba omeniti, da so podatki, ki jih je predložil uvoznik, temeljili na njegovih skupnih nabavnih cenah, ki so očitno zajele samo del kitajskega izvoza v Skupnost. Po preučitvi podatkov na temelju Eurostata v zvezi s povprečnimi cenami celotnega uvoza mononatrijevega glutamata iz LRK je bilo ugotovljeno, da so se zadevne kitajske cene od januarja 2004 do konca OP zvišale samo za 0,5 % in ne za 12 %, kakor je zatrjeval uvoznik. Razlika cenovnih gibanj med tem, kar je bilo ugotovljeno za obravnavano obdobje (znižanje za 2 %) in tem, kar je bilo ugotovljeno za obdobje od januarja 2004 do konca OP (zvišanje za 0,5 %) ni tako pomembno, da bi spremenilo ugotovitve v zvezi z učinkom teh cen na stanje industrije Skupnosti. Zato je bilo treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(36)

Po začasnem razkritju je eden od uvoznikov Skupnosti trdil, da so bile ugotovitve Komisije glede nihanja kitajske izvozne cene v obravnavanem obdobju izkrivljene, ker so bila uporabljena finančna leta namesto koledarskih. Obravnavano obdobje se je začelo 1. aprila 2004, medtem ko bi uporaba koledarskih let pomenila začetek tega obdobja 1. januarja 2004. V skladu s podatki, ki jih je predložila družba, naj bi ta sprememba začetka pokazala 12-odstotno zvišanje kitajskih izvoznih cen med koledarskim letom 2004 in OP, kar je v nasprotju z lahnim znižanjem iz uvodne izjave 50 začasne uredbe. Vendar je treba omeniti, da so podatki, ki jih je predložil uvoznik, temeljili na njegovih skupnih nabavnih cenah, ki so očitno zajele samo del kitajskega izvoza v Skupnost. Po preučitvi podatkov na temelju Eurostata v zvezi s povprečnimi cenami celotnega uvoza mononatrijevega glutamata iz LRK je bilo ugotovljeno, da so se zadevne kitajske cene od januarja 2004 do konca OP zvišale samo za 0,5 % in ne za 12 %, kakor je zatrjeval uvoznik. Razlika cenovnih gibanj med tem, kar je bilo ugotovljeno za obravnavano obdobje (znižanje za 2 %) in tem, kar je bilo ugotovljeno za obdobje od januarja 2004 do konca OP (zvišanje za 0,5 %) ni tako pomembno, da bi spremenilo ugotovitve v zvezi z učinkom teh cen na stanje industrije Skupnosti. Zato je bilo treba to trditev zavrniti.

| (37) | Ker v zvezi z uvozom v Skupnost iz LRK ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 48 do 52 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(37)

Ker v zvezi z uvozom v Skupnost iz LRK ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 48 do 52 začasne uredbe potrdijo.

4.4   Gospodarsko stanje industrije Skupnosti

| (38) | Nekatere zainteresirane stranke so dvomile v analizo gibanj kazalnikov škode. Trdile so, da je uporaba 12-mesečnih obdobij v skladu s finančnim letom pritožnika namesto koledarskih let dejansko skrajšala obravnavano obdobje na tri leta, saj se finančno leto 2007 v veliki meri prekriva z OP. Te stranke so trdile, da je treba za pravo oceno gibanj kazalnikov škode obravnavano obdobje podaljšati, tako da bo zajemalo celo koledarsko leto 2004. V zvezi s tem je treba poudariti, da osnovna uredba ne določa strogega časovnega okvira glede opredelitve obravnavanega obdobja. Poleg tega priporočilo STO v zvezi z obdobji zbiranja podatkov za protidampinške preiskave določa, da „kot splošno pravilo velja, da mora biti [...] obdobje zbiranja podatkov za preiskave škode običajno najmanj tri leta [...]“ (4). Kljub temu je bila izdelana primerjalna analiza osnovnih kazalnikov škode na osnovi koledarskega leta, z izhodiščem obravnavanega obdobja 2004, 2005, 2006 in OP, da bi se preverilo, ali bi bile sprejete drugačne ugotovitve glede škode. Ta analiza je pokazala, da se gibanja glavnih kazalnikov škode ne spreminjajo znatno.
  Čeprav so nekatera gibanja, kakor je zmanjšanje proizvodnje in obsega prodaje, manj izrazita v primerjavi s sklepi iz začasne uredbe, so druge ugotovitve v zvezi z negativno dobičkonosnostjo industrije Skupnosti, izjemnim porastom uvoza iz LRK in precejšnjim nelojalnim nižanjem cen ostale nespremenjene. Poleg tega je treba omeniti, da obravnavano obdobje velja kot kazalnik razvoja položaja industrije Skupnosti, da se določi, ali se lahko šteje, da ji je bila med OP povzročena znatna škoda. V teh okoliščinah se trditev strank zavrne na osnovi tega, da bi se znatna škoda nadaljevala, tudi če bi obravnavano obdobje podaljšali za prvo trimesečje 2004. |
| --- | --- |

(38)

Nekatere zainteresirane stranke so dvomile v analizo gibanj kazalnikov škode. Trdile so, da je uporaba 12-mesečnih obdobij v skladu s finančnim letom pritožnika namesto koledarskih let dejansko skrajšala obravnavano obdobje na tri leta, saj se finančno leto 2007 v veliki meri prekriva z OP. Te stranke so trdile, da je treba za pravo oceno gibanj kazalnikov škode obravnavano obdobje podaljšati, tako da bo zajemalo celo koledarsko leto 2004. V zvezi s tem je treba poudariti, da osnovna uredba ne določa strogega časovnega okvira glede opredelitve obravnavanega obdobja. Poleg tega priporočilo STO v zvezi z obdobji zbiranja podatkov za protidampinške preiskave določa, da „kot splošno pravilo velja, da mora biti [...] obdobje zbiranja podatkov za preiskave škode običajno najmanj tri leta [...]“ (4). Kljub temu je bila izdelana primerjalna analiza osnovnih kazalnikov škode na osnovi koledarskega leta, z izhodiščem obravnavanega obdobja 2004, 2005, 2006 in OP, da bi se preverilo, ali bi bile sprejete drugačne ugotovitve glede škode. Ta analiza je pokazala, da se gibanja glavnih kazalnikov škode ne spreminjajo znatno.

Čeprav so nekatera gibanja, kakor je zmanjšanje proizvodnje in obsega prodaje, manj izrazita v primerjavi s sklepi iz začasne uredbe, so druge ugotovitve v zvezi z negativno dobičkonosnostjo industrije Skupnosti, izjemnim porastom uvoza iz LRK in precejšnjim nelojalnim nižanjem cen ostale nespremenjene. Poleg tega je treba omeniti, da obravnavano obdobje velja kot kazalnik razvoja položaja industrije Skupnosti, da se določi, ali se lahko šteje, da ji je bila med OP povzročena znatna škoda. V teh okoliščinah se trditev strank zavrne na osnovi tega, da bi se znatna škoda nadaljevala, tudi če bi obravnavano obdobje podaljšali za prvo trimesečje 2004.

| (39) | Poleg tega je imel pritožnik pripombe na besedilo uvodne izjave 60 začasne uredbe. Pritožnik je poudaril, da stavek „nakup Orsan SA s strani Ajinomoto Foods Europe“ ni pravilen, ker je družba Ajinomoto Group kupila Orsan SA in se nato preimenovala v Ajinomoto Foods Europe. |
| --- | --- |

(39)

Poleg tega je imel pritožnik pripombe na besedilo uvodne izjave 60 začasne uredbe. Pritožnik je poudaril, da stavek „nakup Orsan SA s strani Ajinomoto Foods Europe“ ni pravilen, ker je družba Ajinomoto Group kupila Orsan SA in se nato preimenovala v Ajinomoto Foods Europe.

| (40) | Na podlagi zgornjih dejstev in premislekov se potrdi sklepna ugotovitev iz uvodnih izjav 70 do 72 začasne uredbe, da je bila industriji Skupnosti povzročena znatna škoda. |
| --- | --- |

(40)

Na podlagi zgornjih dejstev in premislekov se potrdi sklepna ugotovitev iz uvodnih izjav 70 do 72 začasne uredbe, da je bila industriji Skupnosti povzročena znatna škoda.

5.   VZROČNA ZVEZA

5.1   Učinki dampinškega uvoza

| (41) | Ena zainteresirana stranka je trdila, da se negativno gibanje opazovane dobičkonosnosti industrije Skupnosti in razvoj obsega uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju nista časovno prekrivala. Zato je trdila, da uvoz iz LRK ni mogel škodovati industriji Skupnosti. Čeprav je bila ta zadeva podrobno razložena v uvodnih izjavah 60 in 61 začasne uredbe, velja nadalje pripomniti, da v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe pri oceni tega, ali je dampinški uvoz povzročil znatno škodo industriji Skupnosti, ni pomemben dejavnik le obseg dampinškega uvoza, temveč alternativno tudi cene tega uvoza. V uvodni izjavi 76 začasne uredbe je bilo sklenjeno, da „[...] je bil poceni dampinški uvoz iz LRK, ki je znatno nelojalno znižal cene industrije Skupnosti v OP in se je tudi znatno povečal v smislu obsega, odločilen za škodo industrije Skupnosti“. Glede na razvoj obsega in cen dampinškega uvoza v obravnavanem obdobju se šteje, da je treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(41)

Ena zainteresirana stranka je trdila, da se negativno gibanje opazovane dobičkonosnosti industrije Skupnosti in razvoj obsega uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju nista časovno prekrivala. Zato je trdila, da uvoz iz LRK ni mogel škodovati industriji Skupnosti. Čeprav je bila ta zadeva podrobno razložena v uvodnih izjavah 60 in 61 začasne uredbe, velja nadalje pripomniti, da v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe pri oceni tega, ali je dampinški uvoz povzročil znatno škodo industriji Skupnosti, ni pomemben dejavnik le obseg dampinškega uvoza, temveč alternativno tudi cene tega uvoza. V uvodni izjavi 76 začasne uredbe je bilo sklenjeno, da „[...] je bil poceni dampinški uvoz iz LRK, ki je znatno nelojalno znižal cene industrije Skupnosti v OP in se je tudi znatno povečal v smislu obsega, odločilen za škodo industrije Skupnosti“. Glede na razvoj obsega in cen dampinškega uvoza v obravnavanem obdobju se šteje, da je treba to trditev zavrniti.

| (42) | Druga zainteresirana stranka je trdila, da povečanje uvoza mononatrijevega glutamata iz LRK v obravnavanem obdobju ni vplivalo na položaj industrije Skupnosti, ker je ta uvoz pretežno nadomestil uvoz iz drugih virov. |
| --- | --- |

(42)

Druga zainteresirana stranka je trdila, da povečanje uvoza mononatrijevega glutamata iz LRK v obravnavanem obdobju ni vplivalo na položaj industrije Skupnosti, ker je ta uvoz pretežno nadomestil uvoz iz drugih virov.

| (43) | V tej zvezi navajamo, da je kljub temu, da je kitajski uvoz mononatrijevega glutamata do neke mere resnično nadomestil uvoz iz drugih držav, kakor je razloženo v uvodni izjavi 57 začasne uredbe, poceni dampinški uvoz iz LRK stalno pridobival tržni delež tudi na račun industrije Skupnosti, celo ko je potrošnja Skupnosti upadala. Poleg tega ugotovitve te preiskave, ki je pokazala, da je porast poceni dampinškega uvoza iz LRK, ki je znatno nelojalno znižal ceno industrije Skupnosti, povzročil znatno škodo industriji Skupnosti v obravnavanem obdobju, ne podpirajo te trditve. Na podlagi tega je treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(43)

V tej zvezi navajamo, da je kljub temu, da je kitajski uvoz mononatrijevega glutamata do neke mere resnično nadomestil uvoz iz drugih držav, kakor je razloženo v uvodni izjavi 57 začasne uredbe, poceni dampinški uvoz iz LRK stalno pridobival tržni delež tudi na račun industrije Skupnosti, celo ko je potrošnja Skupnosti upadala. Poleg tega ugotovitve te preiskave, ki je pokazala, da je porast poceni dampinškega uvoza iz LRK, ki je znatno nelojalno znižal ceno industrije Skupnosti, povzročil znatno škodo industriji Skupnosti v obravnavanem obdobju, ne podpirajo te trditve. Na podlagi tega je treba to trditev zavrniti.

| (44) | Ker v zvezi s tem ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 74 do 76 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(44)

Ker v zvezi s tem ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 74 do 76 začasne uredbe potrdijo.

5.2   Učinki drugih dejavnikov

| (45) | Različne zainteresirane stranke so ponovile trditve, ki so jih izrekle že pred uvedbo začasnih ukrepov, češ da so znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, povzročili drugi dejavniki kot dampinški uvoz. Te trditve, posebno glede stroškov prestrukturiranja in naraščajočih stroškov surovin, ki so domnevno vplivali na industrijo Skupnosti, so bile že primerno obravnavane v uvodnih izjavah 60 in 61 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(45)

Različne zainteresirane stranke so ponovile trditve, ki so jih izrekle že pred uvedbo začasnih ukrepov, češ da so znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, povzročili drugi dejavniki kot dampinški uvoz. Te trditve, posebno glede stroškov prestrukturiranja in naraščajočih stroškov surovin, ki so domnevno vplivali na industrijo Skupnosti, so bile že primerno obravnavane v uvodnih izjavah 60 in 61 začasne uredbe.

| (46) | Ena zainteresirana stranka je ponovila trditve, ki jih je izrazila pred uvedbo začasnih ukrepov, češ da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, lahko nastala tudi zaradi izvoza mononatrijevega glutamata iz LRK družb, povezanih z industrijo Skupnosti. Poleg tega je ta stranka trdila, da je pritožnik zavedel Komisijo, ker ji ni razkril obstoja povezanih družb v LRK in je prikril dejstvo, da so te povezane družbe na Kitajskem izvažale mononatrijev glutamat v Skupnost. Na navedeni podlagi je ta stranka menila, da je treba za pritožnika uporabljati člen 18 osnovne uredbe. Ista stranka je nadalje trdila, da so bile njene pravice do obrambe kršene, ker različici pritožbe in pritožnikovega izpolnjenega vprašalnika za pregled zainteresiranim strankam („odprta različica“) niso razkrili dejstva, da ima pritožnik povezane družbe v LRK, ki so bile vpletene v posel z mononatrijevim glutamatom. |
| --- | --- |

(46)

Ena zainteresirana stranka je ponovila trditve, ki jih je izrazila pred uvedbo začasnih ukrepov, češ da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, lahko nastala tudi zaradi izvoza mononatrijevega glutamata iz LRK družb, povezanih z industrijo Skupnosti. Poleg tega je ta stranka trdila, da je pritožnik zavedel Komisijo, ker ji ni razkril obstoja povezanih družb v LRK in je prikril dejstvo, da so te povezane družbe na Kitajskem izvažale mononatrijev glutamat v Skupnost. Na navedeni podlagi je ta stranka menila, da je treba za pritožnika uporabljati člen 18 osnovne uredbe. Ista stranka je nadalje trdila, da so bile njene pravice do obrambe kršene, ker različici pritožbe in pritožnikovega izpolnjenega vprašalnika za pregled zainteresiranim strankam („odprta različica“) niso razkrili dejstva, da ima pritožnik povezane družbe v LRK, ki so bile vpletene v posel z mononatrijevim glutamatom.

| (47) | Kakor je že razloženo v uvodni izjavi 94 začasne uredbe, se vprašanje izvoza mononatrijevega glutamata v Skupnost s strani enega proizvajalca v LRK, za katerega je znano, da je povezan z industrijo Skupnosti, ni štelo za pomembno zaradi njegovega zanemarljivega obsega. Treba je tudi poudariti, da pritožnik Komisiji ni predložil zavajajočih informacij glede svojih povezanih družb v LRK. Ta informacija je bila navedena v zaupnih različicah pritožbe in pritožnikovega izpolnjenega vprašalnika. Dejstvo je, da ta informacija prvotno ni bila vključena v odprto različico pritožbe ali odprto različico izpolnjenega pritožnikovega vprašalnika. Vendar je pritožnik naknadno med postopkom predložil odprte različice, vključno z informacijami o svojih povezanih družbah v LRK. V teh okoliščinah velja, da pravica do obrambe strankam ni bila kršena. Poleg tega niso bili predloženi prepričljivi dokazi, ki bi potrjevali trditev, da se je skupina Ajinomoto Group zavedala domnevne posredne izvozne dejavnosti ene svojih povezanih kitajskih družb. Zato se šteje, da uporaba člena 18 osnovne uredbe v teh okoliščinah ni upravičena in se trditev zavrne. |
| --- | --- |

(47)

Kakor je že razloženo v uvodni izjavi 94 začasne uredbe, se vprašanje izvoza mononatrijevega glutamata v Skupnost s strani enega proizvajalca v LRK, za katerega je znano, da je povezan z industrijo Skupnosti, ni štelo za pomembno zaradi njegovega zanemarljivega obsega. Treba je tudi poudariti, da pritožnik Komisiji ni predložil zavajajočih informacij glede svojih povezanih družb v LRK. Ta informacija je bila navedena v zaupnih različicah pritožbe in pritožnikovega izpolnjenega vprašalnika. Dejstvo je, da ta informacija prvotno ni bila vključena v odprto različico pritožbe ali odprto različico izpolnjenega pritožnikovega vprašalnika. Vendar je pritožnik naknadno med postopkom predložil odprte različice, vključno z informacijami o svojih povezanih družbah v LRK. V teh okoliščinah velja, da pravica do obrambe strankam ni bila kršena. Poleg tega niso bili predloženi prepričljivi dokazi, ki bi potrjevali trditev, da se je skupina Ajinomoto Group zavedala domnevne posredne izvozne dejavnosti ene svojih povezanih kitajskih družb. Zato se šteje, da uporaba člena 18 osnovne uredbe v teh okoliščinah ni upravičena in se trditev zavrne.

| (48) | Ena od zainteresiranih strank je ponovila trditve, izražene pred uvedbo začasnih ukrepov, glede učinka menjalnega tečaja ameriškega dolarja v razmerju do eura na izračun nelojalnega nižanja cen ter na izvoz industrije Skupnosti. Vendar niso bile predložene dodatne informacije ali dokazila, ki bi spremenila sklepe iz uvodnih izjav 84 do 90 začasne uredbe, ki se potrdijo. |
| --- | --- |

(48)

Ena od zainteresiranih strank je ponovila trditve, izražene pred uvedbo začasnih ukrepov, glede učinka menjalnega tečaja ameriškega dolarja v razmerju do eura na izračun nelojalnega nižanja cen ter na izvoz industrije Skupnosti. Vendar niso bile predložene dodatne informacije ali dokazila, ki bi spremenila sklepe iz uvodnih izjav 84 do 90 začasne uredbe, ki se potrdijo.

| (49) | Ena zainteresirana stranka je ponovila svojo trditev, izraženo pred uvedbo začasnih ukrepov, glede učinka globalne strategije skupine Ajinomoto Group, zlasti izvoza na trg EU proizvajalcev mononatrijevega glutamata v lasti Ajinomoto v tretjih državah ter učinka le-tega na pritožnikov dobiček in raven zalog. V uvodni izjavi 92 začasne uredbe je navedeno, da se je prodaja mononatrijevega glutamata, ki je izviral od izvoznikov, povezanih z industrijo Skupnosti v državah zunaj Skupnosti, na trgu Skupnosti v obravnavanem obdobju stalno in znatno zmanjševala. Posledično je bilo v uvodni izjavi 95 navedene uredbe sklenjeno, da uvoz industrije Skupnosti od povezanih strank zunaj Skupnosti ni prispeval k ugotovljeni znatni škodi. Ta stranka ni zagotovila dodatnih informacij ali dokazil, ki bi spremenila ta sklep, tako da se le-ta potrdi. |
| --- | --- |

(49)

Ena zainteresirana stranka je ponovila svojo trditev, izraženo pred uvedbo začasnih ukrepov, glede učinka globalne strategije skupine Ajinomoto Group, zlasti izvoza na trg EU proizvajalcev mononatrijevega glutamata v lasti Ajinomoto v tretjih državah ter učinka le-tega na pritožnikov dobiček in raven zalog. V uvodni izjavi 92 začasne uredbe je navedeno, da se je prodaja mononatrijevega glutamata, ki je izviral od izvoznikov, povezanih z industrijo Skupnosti v državah zunaj Skupnosti, na trgu Skupnosti v obravnavanem obdobju stalno in znatno zmanjševala. Posledično je bilo v uvodni izjavi 95 navedene uredbe sklenjeno, da uvoz industrije Skupnosti od povezanih strank zunaj Skupnosti ni prispeval k ugotovljeni znatni škodi. Ta stranka ni zagotovila dodatnih informacij ali dokazil, ki bi spremenila ta sklep, tako da se le-ta potrdi.

5.3   Sklep o vzročni zvezi

| (50) | Glede na zgornjo analizo, ki je ustrezno razlikovala in ločila vplive vseh drugih znanih dejavnikov na stanje industrije Skupnosti od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se potrdi, da ti drugi dejavniki kot taki ne spremenijo dejstva, da je treba ugotovljeno znatno škodo pripisati dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(50)

Glede na zgornjo analizo, ki je ustrezno razlikovala in ločila vplive vseh drugih znanih dejavnikov na stanje industrije Skupnosti od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se potrdi, da ti drugi dejavniki kot taki ne spremenijo dejstva, da je treba ugotovljeno znatno škodo pripisati dampinškemu uvozu.

| (51) | Glede na to se sklene, da je dampinški uvoz mononatrijevega glutamata s poreklom iz LRK povzročil znatno škodo industriji Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(51)

Glede na to se sklene, da je dampinški uvoz mononatrijevega glutamata s poreklom iz LRK povzročil znatno škodo industriji Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

| (52) | Ker v zvezi s tem ni bilo drugih pripomb, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 99 in 100 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(52)

Ker v zvezi s tem ni bilo drugih pripomb, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 99 in 100 začasne uredbe potrdijo.

6.   INTERES SKUPNOSTI

6.1   Interes industrije Skupnosti

| (53) | Ker glede tega ni bilo drugih pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav 103 do 106 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(53)

Ker glede tega ni bilo drugih pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav 103 do 106 začasne uredbe potrdijo.

6.2   Interes uvoznikov

| (54) | En uvoznik je trdil, da je bil morebitni negativni učinek protidampinških ukrepov na njegovo stanje v uvodni izjavi 108 začasne uredbe podcenjen. Po navedbah družbe bi glede na nizko dobičkonosnost njene prodaje mononatrijevega glutamata in omejeno možnost prenosa zvišanja cen na stranke uvedba protidampinških ukrepov pomenila prenehanje njenega poslovanja z mononatrijevim glutamatom. Treba je omeniti, da posel z mononatrijevim glutamatom ne pomeni pomembnega deleža dejavnosti omenjenega uvoznika, ki svoj mononatrijev glutamat nabavlja pretežno iz LRK. Zadevni uvoznik ima možnost prehoda na druge vire nabave, ki jih protidampinški ukrepi niso prizadeli. Vendar bo, kakor je omenjeno v uvodni izjavi 108 začasne uredbe, pričakovani vpliv uvedbe ukrepov obnovitev učinkovitih pogojev trgovanja na trgu Skupnosti, kar lahko v tem primeru privede do zvišanja cen mononatrijevega glutamata, zlasti iz industrije Skupnosti in iz LRK. Zato se pričakuje, da bodo vsi uvozniki lahko vsaj del zvišanih stroškov, ki izhajajo iz uvedbe protidampinških ukrepov, lahko prenesli naprej. Na podlagi tega se sklep, opisan v uvodni izjavi 108 začasne uredbe, potrdi. |
| --- | --- |

(54)

En uvoznik je trdil, da je bil morebitni negativni učinek protidampinških ukrepov na njegovo stanje v uvodni izjavi 108 začasne uredbe podcenjen. Po navedbah družbe bi glede na nizko dobičkonosnost njene prodaje mononatrijevega glutamata in omejeno možnost prenosa zvišanja cen na stranke uvedba protidampinških ukrepov pomenila prenehanje njenega poslovanja z mononatrijevim glutamatom. Treba je omeniti, da posel z mononatrijevim glutamatom ne pomeni pomembnega deleža dejavnosti omenjenega uvoznika, ki svoj mononatrijev glutamat nabavlja pretežno iz LRK. Zadevni uvoznik ima možnost prehoda na druge vire nabave, ki jih protidampinški ukrepi niso prizadeli. Vendar bo, kakor je omenjeno v uvodni izjavi 108 začasne uredbe, pričakovani vpliv uvedbe ukrepov obnovitev učinkovitih pogojev trgovanja na trgu Skupnosti, kar lahko v tem primeru privede do zvišanja cen mononatrijevega glutamata, zlasti iz industrije Skupnosti in iz LRK. Zato se pričakuje, da bodo vsi uvozniki lahko vsaj del zvišanih stroškov, ki izhajajo iz uvedbe protidampinških ukrepov, lahko prenesli naprej. Na podlagi tega se sklep, opisan v uvodni izjavi 108 začasne uredbe, potrdi.

6.3   Interes uporabnikov

| (55) | Po pripombah zainteresiranih strank glede možnega učinka predlaganih ukrepov na industrijo uporabnikov so bile opravljene nadaljnje analize na podlagi informacij glavnih uporabnikov mononatrijevega glutamata v Skupnost, namreč družb Nestle in Unilever. Preiskava je pokazala, da pomeni mononatrijev glutamat manj kot 3 % stroškov proizvodnje vseh proizvodov obeh družb, ki vsebujejo mononatrijev glutamat. Zato se lahko ob dodatnem upoštevanju navedb o razmeroma visokih povprečnih stopnjah dobička, ki sta jih obe družbi dosegli v IP zlasti s temi izdelki, potrdi, da morebitni učinek predlaganega ukrepa na njuno dejavnost ne bi bil znaten. |
| --- | --- |

(55)

Po pripombah zainteresiranih strank glede možnega učinka predlaganih ukrepov na industrijo uporabnikov so bile opravljene nadaljnje analize na podlagi informacij glavnih uporabnikov mononatrijevega glutamata v Skupnost, namreč družb Nestle in Unilever. Preiskava je pokazala, da pomeni mononatrijev glutamat manj kot 3 % stroškov proizvodnje vseh proizvodov obeh družb, ki vsebujejo mononatrijev glutamat. Zato se lahko ob dodatnem upoštevanju navedb o razmeroma visokih povprečnih stopnjah dobička, ki sta jih obe družbi dosegli v IP zlasti s temi izdelki, potrdi, da morebitni učinek predlaganega ukrepa na njuno dejavnost ne bi bil znaten.

6.4   Interes dobaviteljev surovin

| (56) | V skladu z uvodno izjavo 115 začasne uredbe je bila analiza glede interesov dobavitelja iz zgornjega dela nabavne verige industrije Skupnosti razširjena, tako da so bili vključeni podatki, ki jih je predložil drugi dobavitelj. Na podlagi izpolnjenih vprašalnikov, ki sta jih poslala oba dobavitelja, je bilo ugotovljeno, da se je položaj dobaviteljev v obravnavanem obdobju bistveno poslabšal v skladu s poslabšanjem stanja industrije Skupnosti. Skupni prihodki od prodaje preiskanih dobaviteljev so se zmanjšali za 8 % do 13 %, njuna prodaja industriji Skupnosti pa je utrpela celo dvakrat tolikšen padec (med 15 % in 25 %). Pri obeh družbah se je zmanjšala tudi dobičkonosnost. |
| --- | --- |

(56)

V skladu z uvodno izjavo 115 začasne uredbe je bila analiza glede interesov dobavitelja iz zgornjega dela nabavne verige industrije Skupnosti razširjena, tako da so bili vključeni podatki, ki jih je predložil drugi dobavitelj. Na podlagi izpolnjenih vprašalnikov, ki sta jih poslala oba dobavitelja, je bilo ugotovljeno, da se je položaj dobaviteljev v obravnavanem obdobju bistveno poslabšal v skladu s poslabšanjem stanja industrije Skupnosti. Skupni prihodki od prodaje preiskanih dobaviteljev so se zmanjšali za 8 % do 13 %, njuna prodaja industriji Skupnosti pa je utrpela celo dvakrat tolikšen padec (med 15 % in 25 %). Pri obeh družbah se je zmanjšala tudi dobičkonosnost.

| (57) | Ob upoštevanju gornjih ugotovitev se vsebina uvodne izjave 116 začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(57)

Ob upoštevanju gornjih ugotovitev se vsebina uvodne izjave 116 začasne uredbe potrdi.

6.5   Učinki, ki izkrivljajo konkurenco in trgovino

| (58) | Nekatere zainteresirane stranke so ponovile svoje pripombe glede domnevnega prevladujočega položaja skupine Ajinomoto Group v svetovnem merilu in njenega domnevno monopolnega položaja v Skupnosti. Te pripombe so bile obravnavane že v uvodni izjavi 117 začasne uredbe. V zvezi s temi trditvami niso bila predložena nova dokazila. |
| --- | --- |

(58)

Nekatere zainteresirane stranke so ponovile svoje pripombe glede domnevnega prevladujočega položaja skupine Ajinomoto Group v svetovnem merilu in njenega domnevno monopolnega položaja v Skupnosti. Te pripombe so bile obravnavane že v uvodni izjavi 117 začasne uredbe. V zvezi s temi trditvami niso bila predložena nova dokazila.

| (59) | Več zainteresiranih strank je izrazilo dodatne trditve glede razvoja dogodkov na trgu mononatrijevega glutamata po OP. Trdile so, da se je obseg uvoza po OP zmanjšal, cene pa naj bi narasle, s čimer naj bi bila odpravljena morebitna škoda za industrijo Skupnosti. Te stranke so trdile, da bi uvedba protidampinških dajatev v teh okoliščinah škodovala samo uvoznikom in uporabnikom v Skupnosti. Te stranke so omenile tudi domnevno svetovno pomanjkanje dobav mononatrijevega glutamata, saj ga je po njihovih podatkih več pomembnih proizvajalcev v svetovnem merilu nehalo proizvajati ali pa so zmanjšali proizvodno zmogljivost. Vendar podatki Eurostata in dodatne informacije, pridobljene od industrije Skupnosti, teh trditev ne potrjujejo. Nasprotno, uvozne cene so v obdobju po OP ostale nespremenjene, v nekaterih mesecih pa so se celo znižale, medtem ko se je obseg uvoza iz LRK in tretjih držav povečal. Slednji razvoj dogodkov kaže na to, da so nekateri nekitajski tekmeci sposobni razvijati izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(59)

Več zainteresiranih strank je izrazilo dodatne trditve glede razvoja dogodkov na trgu mononatrijevega glutamata po OP. Trdile so, da se je obseg uvoza po OP zmanjšal, cene pa naj bi narasle, s čimer naj bi bila odpravljena morebitna škoda za industrijo Skupnosti. Te stranke so trdile, da bi uvedba protidampinških dajatev v teh okoliščinah škodovala samo uvoznikom in uporabnikom v Skupnosti. Te stranke so omenile tudi domnevno svetovno pomanjkanje dobav mononatrijevega glutamata, saj ga je po njihovih podatkih več pomembnih proizvajalcev v svetovnem merilu nehalo proizvajati ali pa so zmanjšali proizvodno zmogljivost. Vendar podatki Eurostata in dodatne informacije, pridobljene od industrije Skupnosti, teh trditev ne potrjujejo. Nasprotno, uvozne cene so v obdobju po OP ostale nespremenjene, v nekaterih mesecih pa so se celo znižale, medtem ko se je obseg uvoza iz LRK in tretjih držav povečal. Slednji razvoj dogodkov kaže na to, da so nekateri nekitajski tekmeci sposobni razvijati izvoz v Skupnost.

6.6   Sklep o interesu Skupnosti

| (60) | Glede na rezultate nadaljnje preiskave vidikov interesa Skupnosti v zvezi z zgoraj opisanim primerom se ugotovitve in sklepi iz uvodne izjave 119 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(60)

Glede na rezultate nadaljnje preiskave vidikov interesa Skupnosti v zvezi z zgoraj opisanim primerom se ugotovitve in sklepi iz uvodne izjave 119 začasne uredbe potrdijo.

7.   DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

7.1   Stopnja odprave škode

| (61) | Ker ni bilo nobenih utemeljenih pripomb, ki bi spremenile sklep glede stopnje odprave škode, se uvodne izjave 120 do 122 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(61)

Ker ni bilo nobenih utemeljenih pripomb, ki bi spremenile sklep glede stopnje odprave škode, se uvodne izjave 120 do 122 začasne uredbe potrdijo.

7.2   Oblika in stopnja dajatev

| (62) | Glede na navedeno in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na ravni, ki omogoča odpravo škode, povzročene z dampinškim uvozom, ne da bi se presegla ugotovljena stopnja dampinga. |
| --- | --- |

(62)

Glede na navedeno in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na ravni, ki omogoča odpravo škode, povzročene z dampinškim uvozom, ne da bi se presegla ugotovljena stopnja dampinga.

| (63) | Stopnja dokončnih dajatev se dokončno določi:








  Družba | Stopnja odprave škode | Stopnja dampinga | Stopnja protidampinške dajatve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., in
  Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 54,8 % | 33,8 % | 33,8 % |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 60,4 % | 36,5 % | 36,5 % |
| vse druge družbe | 63,7 % | 39,7 % | 39,7 % |

(63)

Stopnja dokončnih dajatev se dokončno določi:

Družba

Stopnja odprave škode

Stopnja dampinga

Stopnja protidampinške dajatve

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., in

Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

54,8 %

33,8 %

33,8 %

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

60,4 %

36,5 %

36,5 %

vse druge družbe

63,7 %

39,7 %

39,7 %

| (64) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo stanje teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se torej uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo omenjene družbe, torej posebne pravne osebe. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s podjetji, povezanimi z izrecno navedenimi podjetji, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(64)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo stanje teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se torej uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo omenjene družbe, torej posebne pravne osebe. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s podjetji, povezanimi z izrecno navedenimi podjetji, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (65) | Kateri koli zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena podjetja ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se nemudoma naslovi na Komisijo (5), skupaj z vsemi potrebnimi podatki, zlasti o kakršni koli spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezani na primer s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve. |
| --- | --- |

(65)

Kateri koli zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena podjetja ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se nemudoma naslovi na Komisijo (5), skupaj z vsemi potrebnimi podatki, zlasti o kakršni koli spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezani na primer s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve.

7.3   Zaveze

| (66) | En sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik je ponudil cenovno zavezo. |
| --- | --- |

(66)

En sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik je ponudil cenovno zavezo.

| (67) | V tej zvezi velja omeniti, da se cene mononatrijevega glutamata določijo s pogajanji na svetovni ravni z velikimi mednarodnimi podjetji s proizvodnimi zmogljivostmi v Skupnosti in zunaj nje. Prav tako je treba navesti, da je večina prodaje tega proizvajalca izvoznika namenjena pretežno takšnim mednarodnim podjetjem. Glede na zgoraj navedeno je bilo ocenjeno, da je tveganje navzkrižnih nadomestil med prodajnimi pogodbami, sklenjenimi z mednarodnimi podjetji za njihove proizvodne zmogljivosti v Skupnosti in njihove zmogljivosti v drugih državah zunaj Skupnosti, zelo veliko. Ocenjeno je bilo tudi, da bi bilo taka navzkrižna nadomestila v okviru nadzora zaveze izjemno težko odkriti. Zato je bilo ponudbo zaveze tega proizvajalca izvoznika v sedanji obliki treba zavrniti, ker je bilo ocenjeno, da bi bilo njeno sprejetje nepraktično, saj je Komisija ne bi mogla ustrezno nadzorovati. |
| --- | --- |

(67)

V tej zvezi velja omeniti, da se cene mononatrijevega glutamata določijo s pogajanji na svetovni ravni z velikimi mednarodnimi podjetji s proizvodnimi zmogljivostmi v Skupnosti in zunaj nje. Prav tako je treba navesti, da je večina prodaje tega proizvajalca izvoznika namenjena pretežno takšnim mednarodnim podjetjem. Glede na zgoraj navedeno je bilo ocenjeno, da je tveganje navzkrižnih nadomestil med prodajnimi pogodbami, sklenjenimi z mednarodnimi podjetji za njihove proizvodne zmogljivosti v Skupnosti in njihove zmogljivosti v drugih državah zunaj Skupnosti, zelo veliko. Ocenjeno je bilo tudi, da bi bilo taka navzkrižna nadomestila v okviru nadzora zaveze izjemno težko odkriti. Zato je bilo ponudbo zaveze tega proizvajalca izvoznika v sedanji obliki treba zavrniti, ker je bilo ocenjeno, da bi bilo njeno sprejetje nepraktično, saj je Komisija ne bi mogla ustrezno nadzorovati.

7.4   Dokončno pobiranje začasnih dajatev in posebni nadzor

| (68) | Glede na višino ugotovljenih stopenj dampinga in glede na stopnjo škode, povzročene industriji Skupnosti, se šteje, da je treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, uvedeno z začasno uredbo, tj. Uredbo Komisije (ES) št. 492/2008, dokončno pobrati v višini zneska dokončno uvedenih dajatev. |
| --- | --- |

(68)

Glede na višino ugotovljenih stopenj dampinga in glede na stopnjo škode, povzročene industriji Skupnosti, se šteje, da je treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, uvedeno z začasno uredbo, tj. Uredbo Komisije (ES) št. 492/2008, dokončno pobrati v višini zneska dokončno uvedenih dajatev.

| (69) | Treba je opozoriti, da bi se v primeru, če bi se obseg izvoza družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatve, po uvedbi protidampinških ukrepov znatno povečal, takšno povečanje obsega samo po sebi lahko štelo za spremembo vzorca trgovanja zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takšnih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim preuči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države – |
| --- | --- |

(69)

Treba je opozoriti, da bi se v primeru, če bi se obseg izvoza družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatve, po uvedbi protidampinških ukrepov znatno povečal, takšno povečanje obsega samo po sebi lahko štelo za spremembo vzorca trgovanja zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takšnih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim preuči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz mononatrijevega glutamata, ki se uvršča pod oznako KN ex 2922 42 00 (oznaka TARIC 2922420010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Skupnosti pred plačilom dajatve za izdelke, ki jih proizvajajo spodaj naštete družbe, je:

| Družba | Stopnja protidampinške dajatve (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., in
  Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 33,8 | A883 |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 36,5 | A884 |
| vse druge družbe | 39,7 | A999 |

Družba

Stopnja protidampinške dajatve (%)

Dodatna oznaka TARIC

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., in

Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

33,8

A883

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

36,5

A884

vse druge družbe

39,7

A999

3.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Zneski, zavarovani z začasnimi protidampinškimi dajatvami v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 492/2008 o uvozu mononatrijevega glutamata iz tarifne oznake KN ex 2922 42 00 (TARIC 2922420010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se dokončno poberejo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. novembra 2008

Za Svet

Predsednica

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

1

(2)  UL L 144, 4.6.2008, str. 14.

2

(3)  Točka 6(c) Obvestila o začetku, UL C 206, 5.9.2007, str. 23.

3

(4)  G/ADP/6 z dne 16. maja 2000.

4

(5)  Evropska komisija, Generalni direktorat za trgovino, Direktorat H, pisarna: N105 04/092, Bruselj – Belgija.

5

---

| 2.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 322/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 322/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1188/2008

z dne 1. decembra 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 2. decembra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. decembra 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 54,1 |
| TR | 75,3 |
| ZZ | 64,7 |
| 0707 00 05 | EG | 188,1 |
| JO | 167,2 |
| MA | 58,1 |
| TR | 82,6 |
| ZZ | 124,0 |
| 0709 90 70 | MA | 64,6 |
| TR | 110,3 |
| ZZ | 87,5 |
| 0805 20 10 | MA | 63,6 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 64,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 54,3 |
| HR | 48,8 |
| IL | 74,6 |
| TR | 58,9 |
| ZZ | 59,2 |
| 0805 50 10 | MA | 64,0 |
| TR | 64,6 |
| ZA | 117,7 |
| ZZ | 82,1 |
| 0808 10 80 | CA | 89,4 |
| CL | 67,1 |
| CN | 67,2 |
| MK | 32,9 |
| US | 111,0 |
| ZA | 111,1 |
| ZZ | 79,8 |
| 0808 20 50 | CN | 49,5 |
| TR | 103,0 |
| ZZ | 76,3 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

54,1

TR

75,3

ZZ

64,7

0707 00 05

EG

188,1

JO

167,2

MA

58,1

TR

82,6

ZZ

124,0

0709 90 70

MA

64,6

TR

110,3

ZZ

87,5

0805 20 10

MA

63,6

TR

65,0

ZZ

64,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

54,3

HR

48,8

IL

74,6

TR

58,9

ZZ

59,2

0805 50 10

MA

64,0

TR

64,6

ZA

117,7

ZZ

82,1

0808 10 80

CA

89,4

CL

67,1

CN

67,2

MK

32,9

US

111,0

ZA

111,1

ZZ

79,8

0808 20 50

CN

49,5

TR

103,0

ZZ

76,3

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 2.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 322/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 322/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1189/2008

z dne 25. novembra 2008

o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot v letu 2009 za proizvode mlade govedine s poreklom iz Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Srbije, Kosova in Črne gore

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti členov 144(1) in 148(a) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 4(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2000 z dne 18. septembra 2000 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo v ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije, o spremembi Uredbe (ES) št. 2820/98 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1763/1999 in (ES) št. 6/2000 (2), predvideva letno preferencialno tarifno kvoto 1 500 ton proizvodov mlade govedine s poreklom iz Bosne in Hercegovine ter 9 975 ton proizvodov mlade govedine s poreklom iz Črne gore ter carinskih območij Srbije in Kosova (3). |
| --- | --- |

(1)

Člen 4(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2000 z dne 18. septembra 2000 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo v ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije, o spremembi Uredbe (ES) št. 2820/98 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1763/1999 in (ES) št. 6/2000 (2), predvideva letno preferencialno tarifno kvoto 1 500 ton proizvodov mlade govedine s poreklom iz Bosne in Hercegovine ter 9 975 ton proizvodov mlade govedine s poreklom iz Črne gore ter carinskih območij Srbije in Kosova (3).

| (2) | Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani, odobren s Sklepom Sveta in Komisije 2005/40/ES, Euratom (4), Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani, odobren s Sklepom Sveta in Komisije 2004/239/ES, Euratom (5), ter Začasni sporazum s Črno goro, odobren s Sklepom Sveta 2007/855/ES z dne 15. oktobra 2007 o podpisu in sklenitvi Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Črno goro na drugi strani (6), določajo letno preferencialno tarifno kvoto 9 400, 1 650 in 800 ton proizvodov mlade govedine. |
| --- | --- |

(2)

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani, odobren s Sklepom Sveta in Komisije 2005/40/ES, Euratom (4), Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani, odobren s Sklepom Sveta in Komisije 2004/239/ES, Euratom (5), ter Začasni sporazum s Črno goro, odobren s Sklepom Sveta 2007/855/ES z dne 15. oktobra 2007 o podpisu in sklenitvi Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Črno goro na drugi strani (6), določajo letno preferencialno tarifno kvoto 9 400, 1 650 in 800 ton proizvodov mlade govedine.

| (3) | Člen 2 Uredbe Sveta (ES) št. 2248/2001 z dne 19. novembra 2001 o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi ter za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško (7) in člen 2 Uredbe Sveta (ES) št. 153/2002 z dne 21. januarja 2002 o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi in za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo (8) predvidevata določitev podrobnih pravil za izvedbo koncesij za mlado govedino. |
| --- | --- |

(3)

Člen 2 Uredbe Sveta (ES) št. 2248/2001 z dne 19. novembra 2001 o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi ter za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško (7) in člen 2 Uredbe Sveta (ES) št. 153/2002 z dne 21. januarja 2002 o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi in za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo (8) predvidevata določitev podrobnih pravil za izvedbo koncesij za mlado govedino.

| (4) | Zaradi nadzora je treba po Uredbi (ES) št. 2007/2000 za uvoz mlade govedine po kvotah za Bosno in Hercegovino ter carinski območji Srbije in Kosova predložiti potrdilo o pristnosti, ki potrjuje, da gre za blago s poreklom iz države, ki je izdala potrdilo, in da natančno ustreza opredelitvi iz Priloge II k navedeni uredbi. Zaradi usklajevanja je treba pri kvotah za mlado govedino s poreklom iz Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in Črne gore predložiti tudi potrdilo o pristnosti, ki potrjuje, da gre za blago s poreklom iz države, ki je izdala potrdilo, in da natančno ustreza opredelitvi iz Priloge III k začasnima sporazumoma s Hrvaško in z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo oziroma iz Priloge II k Začasnemu sporazumu s Črno goro. Določiti je treba tudi vzorec potrdil o pristnosti in podrobna pravila za njihovo uporabo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi nadzora je treba po Uredbi (ES) št. 2007/2000 za uvoz mlade govedine po kvotah za Bosno in Hercegovino ter carinski območji Srbije in Kosova predložiti potrdilo o pristnosti, ki potrjuje, da gre za blago s poreklom iz države, ki je izdala potrdilo, in da natančno ustreza opredelitvi iz Priloge II k navedeni uredbi. Zaradi usklajevanja je treba pri kvotah za mlado govedino s poreklom iz Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in Črne gore predložiti tudi potrdilo o pristnosti, ki potrjuje, da gre za blago s poreklom iz države, ki je izdala potrdilo, in da natančno ustreza opredelitvi iz Priloge III k začasnima sporazumoma s Hrvaško in z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo oziroma iz Priloge II k Začasnemu sporazumu s Črno goro. Določiti je treba tudi vzorec potrdil o pristnosti in podrobna pravila za njihovo uporabo.

| (5) | Zadevne kvote je treba upravljati z uporabo uvoznih dovoljenj. V ta namen se ob upoštevanju te uredbe uporabljata Uredba Komisije (ES) št. 376/2008 z dne 23. aprila 2008 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj ter potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (9) in Uredba Komisije (ES) št. 382/2008 z dne 21. aprila 2008 o pravilih za uporabo uvoznih in izvoznih dovoljenj za goveje in telečje meso (10). |
| --- | --- |

(5)

Zadevne kvote je treba upravljati z uporabo uvoznih dovoljenj. V ta namen se ob upoštevanju te uredbe uporabljata Uredba Komisije (ES) št. 376/2008 z dne 23. aprila 2008 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj ter potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (9) in Uredba Komisije (ES) št. 382/2008 z dne 21. aprila 2008 o pravilih za uporabo uvoznih in izvoznih dovoljenj za goveje in telečje meso (10).

| (6) | Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (11), podrobno določa zahtevke za izdajo uvoznih dovoljenj, status vlagateljev, vprašanje uvoznih dovoljenj in obveščanje Komisije s strani držav članic. Navedena uredba omejuje obdobje veljavnosti dovoljenj na zadnji dan obdobja uvozne tarifne kvote. Določbe Uredbe (ES) št. 1301/2006 je treba uporabljati za izdajo uvoznih dovoljenj v skladu s to uredbo brez poseganja v dodatne pogoje in odstopanja iz te uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (11), podrobno določa zahtevke za izdajo uvoznih dovoljenj, status vlagateljev, vprašanje uvoznih dovoljenj in obveščanje Komisije s strani držav članic. Navedena uredba omejuje obdobje veljavnosti dovoljenj na zadnji dan obdobja uvozne tarifne kvote. Določbe Uredbe (ES) št. 1301/2006 je treba uporabljati za izdajo uvoznih dovoljenj v skladu s to uredbo brez poseganja v dodatne pogoje in odstopanja iz te uredbe.

| (7) | Da bi zagotovili pravilno upravljanje uvoza zadevnih proizvodov, se uvozna dovoljenja izdajajo pod pogojem obveznega preverjanja, zlasti vpisov na potrdilih o pristnosti. |
| --- | --- |

(7)

Da bi zagotovili pravilno upravljanje uvoza zadevnih proizvodov, se uvozna dovoljenja izdajajo pod pogojem obveznega preverjanja, zlasti vpisov na potrdilih o pristnosti.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   S tem se za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2009 odprejo naslednje tarifne kvote:

| (a) | 9 400 ton mlade govedine, izražene v masi klavnih trupov, s poreklom iz Hrvaške; |
| --- | --- |

(a)

9 400 ton mlade govedine, izražene v masi klavnih trupov, s poreklom iz Hrvaške;

| (b) | 1 500 ton mlade govedine, izražene v masi klavnih trupov, s poreklom iz Bosne in Hercegovine; |
| --- | --- |

(b)

1 500 ton mlade govedine, izražene v masi klavnih trupov, s poreklom iz Bosne in Hercegovine;

| (c) | 1 650 ton mlade govedine, izražene v masi klavnih trupov, s poreklom iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije; |
| --- | --- |

(c)

1 650 ton mlade govedine, izražene v masi klavnih trupov, s poreklom iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije;

| (d) | 9 175 ton mlade govedine, izražene v masi klavnih trupov, s poreklom iz carinskih območij Srbije in Kosova; |
| --- | --- |

(d)

9 175 ton mlade govedine, izražene v masi klavnih trupov, s poreklom iz carinskih območij Srbije in Kosova;

| (e) | 800 ton mlade govedine, izražene v masi klavnih trupov, s poreklom iz Črne gore. |
| --- | --- |

(e)

800 ton mlade govedine, izražene v masi klavnih trupov, s poreklom iz Črne gore.

Kvote iz prvega pododstavka imajo zaporedne številke 09.4503, 09.4504, 09.4505, 09.4198 in 09.4199.

Za dodeljevanje teh kvot se 100 kilogramov žive mase šteje enakovredno 50 kilogramom mase trupa.

2.   Carina, ki se uporablja po kvotah iz odstavka 1, je 20 % carine ad valorem in 20 % posebne carine, kakor je določena v skupni carinski tarifi.

3.   Uvoz po kvotah iz odstavka 1 je rezerviran za nekatere žive živali in nekatere vrste mesa, ki sodijo pod oznake KN iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 2007/2000, iz Priloge III k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu s Hrvaško, iz Priloge III k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in iz Priloge II k Začasnemu sporazumu s Črno goro:

| — | ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 in ex 0102 90 79, |
| --- | --- |

—

ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 in ex 0102 90 79,

| — | ex 0201 10 00 in ex 0201 20 20, |
| --- | --- |

—

ex 0201 10 00 in ex 0201 20 20,

| — | ex 0201 20 30, |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 30,

| — | ex 0201 20 50. |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 50.

Člen 2

Uporabljajo se poglavje III Uredbe (ES) št. 1301/2006 ter uredbi (ES) št. 376/2008 in (ES) št. 382/2008, razen če ni v tej uredbi določeno drugače.

Člen 3

1.   V razdelku 8 zahtevka za dovoljenje in dovoljenja je navedena država porekla ali carinsko območje, navedba „da“ pa se označi s križcem. Za dovoljenja velja obveznost, da se uvaža iz navedene države ali carinskega območja.

Oddelek 20 zahtevkov za dovoljenja ali dovoljenj prikazuje enega od vpisov v Prilogi I.

2.   Izvirnik potrdila o pristnosti, sestavljenega v skladu s členom 4, in njegovo kopijo je treba predložiti pristojnemu organu skupaj z zahtevkom za prvo uvozno dovoljenje, povezano s potrdilom o pristnosti.

Potrdila o pristnosti se smejo uporabiti za izdajo več kakor enega izvoznega dovoljenja za količine, ki ne presegajo količin, navedenih v potrdilu. Kadar se na podlagi enega potrdila izda več kakor eno dovoljenje, pristojni organ:

| (a) | v potrdilo o pristnosti vnese dodeljeno količino; |
| --- | --- |

(a)

v potrdilo o pristnosti vnese dodeljeno količino;

| (b) | zagotovi, da se vsa uvozna dovoljenja v zvezi z zadevnim potrdilom izdajo na isti dan. |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da se vsa uvozna dovoljenja v zvezi z zadevnim potrdilom izdajo na isti dan.

3.   Pristojni organi lahko izdajo uvozna dovoljenja šele potem, ko so se prepričali, da podatki na potrdilih o pristnosti ustrezajo podatkom, ki jih vsak teden dobijo od Komisije o zadevnem uvozu. Dovoljenja se izdajo takoj zatem.

Člen 4

1.   Vse zahtevke za uvozna dovoljenja po kvotah iz člena 1 spremljajo potrdila o pristnosti, ki so jih izdali organi države izvoznice ali carinskega območja, navedeni v Prilogi II, ki potrjujejo, da gre za blago s poreklom iz te države ali carinskega območja in da ustreza dani opredelitvi, glede na primer, iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 2007/2000, Priloge III k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu s Hrvaško, Priloge III k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ali Priloge II k Začasnemu sporazumu s Črno goro.

2.   Potrdila o pristnosti se sestavijo v izvirniku in dveh kopijah ter natisnejo in izpolnijo v enem od uradnih jezikov Skupnosti v skladu z ustreznim vzorcem iz prilog III do VIII za zadevne države izvoznice ali carinska območja. Natisnjeni in izpolnjeni so lahko v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov države izvoznice ali carinskega območja.

Pristojni organi države članice, v kateri se vloži zahtevek za uvozno dovoljenje, lahko zahtevajo, da se priskrbi prevod potrdila.

3.   Izvirnik in kopije potrdila o pristnosti so lahko izpolnjeni strojno ali ročno. V slednjem primeru jih je treba izpolniti s črnim črnilom in velikimi tiskanimi črkami.

Mere obrazca potrdila so 210 × 297 mm. Teža papirja ne sme biti manjša od 40 g/m2. Izvirnik je bele, prva kopija rožnate, druga pa rumene barve.

4.   Vsako potrdilo ima svojo individualno serijsko številko, ki ji sledi ime države izdajateljice ali carinskega območja.

Kopije morajo imeti isto serijsko številko in isto ime kakor izvirnik.

5.   Potrdila so veljavna samo, če jih pravilno potrdi organ izdaje iz Priloge II.

6.   Potrdila se štejejo za pravilno potrjena, če navajajo datum in kraj izdaje ter imajo žig organa izdaje in podpis osebe ali oseb, pooblaščenih za podpis.

Člen 5

1.   Organi izdaje iz Priloge II:

| (a) | so priznani kot taki s strani zadevne države izvoznice ali carinskega območja; |
| --- | --- |

(a)

so priznani kot taki s strani zadevne države izvoznice ali carinskega območja;

| (b) | se obvežejo, da bodo preverjali podatke, vpisane na potrdilih; |
| --- | --- |

(b)

se obvežejo, da bodo preverjali podatke, vpisane na potrdilih;

| (c) | se obvežejo, da najmanj enkrat na teden Komisiji pošiljajo kakršne koli podatke, ki omogočajo preverjanje vpisov v potrdila o pristnosti, zlasti v zvezi s številko potrdila, izvoznikom, prejemnikom, namembno državo, proizvodom (žive živali/meso), neto maso in datumom podpisa. |
| --- | --- |

(c)

se obvežejo, da najmanj enkrat na teden Komisiji pošiljajo kakršne koli podatke, ki omogočajo preverjanje vpisov v potrdila o pristnosti, zlasti v zvezi s številko potrdila, izvoznikom, prejemnikom, namembno državo, proizvodom (žive živali/meso), neto maso in datumom podpisa.

2.   Komisija ponovno pregleda seznam v Prilogi II, če zahteve iz odstavka 1(a) niso več izpolnjene, če organ izdaje ne izpolni ene ali več obveznosti, ki jih je dolžan izpolnjevati, ali če se določi nov organ izdaje.

Člen 6

Potrdila o pristnosti in uvozna dovoljenja veljajo tri mesece od datuma njihove izdaje.

Člen 7

Zadevna država izvoznica ali zadevno carinsko območje pošljeta Komisiji vzorčne odtise žigov, ki jih uporabljajo organi izdaje, ter imena in podpise oseb, pooblaščenih za podpisovanje potrdil o pristnosti. Komisija sporoči navedene podatke pristojnim organom držav članic.

Člen 8

1.   Z odstopanjem od drugega pododstavka člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1301/2006 države članice obvestijo Komisijo:

| (a) | najpozneje do 28. februarja 2010, o količinah proizvodov, vključno z obvestili o ničnih zahtevkih, za katere so bila izdana uvozna dovoljenja v prejšnjem obdobju uvozne tarifne kvote; |
| --- | --- |

(a)

najpozneje do 28. februarja 2010, o količinah proizvodov, vključno z obvestili o ničnih zahtevkih, za katere so bila izdana uvozna dovoljenja v prejšnjem obdobju uvozne tarifne kvote;

| (b) | najpozneje do 30. aprila 2010, o količinah proizvodov, vključno z obvestili o ničnih zahtevkih, ki so zajete v neuporabljenih ali delno uporabljenih uvoznih dovoljenjih in ustrezajo razliki med količinami, označenimi na hrbtni strani uvoznih dovoljenj, in količinami, za katere so bila dovoljenja izdana. |
| --- | --- |

(b)

najpozneje do 30. aprila 2010, o količinah proizvodov, vključno z obvestili o ničnih zahtevkih, ki so zajete v neuporabljenih ali delno uporabljenih uvoznih dovoljenjih in ustrezajo razliki med količinami, označenimi na hrbtni strani uvoznih dovoljenj, in količinami, za katere so bila dovoljenja izdana.

2.   Najpozneje do 30. aprila 2010 države članice Komisijo obvestijo o količinah proizvodov, ki so bile dejansko sproščene v prosti promet v prejšnjem obdobju uvozne tarifne kvote.

3.   Obvestila iz odstavkov 1 in 2 tega člena se sestavijo v skladu s prilogami IX, X in XI k tej uredbi, uporabijo pa se kategorije proizvodov iz Priloge V k Uredbi (ES) št. 382/2008.

Člen 9

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. novembra 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 240, 23.9.2000, str. 1.

2

(3)  Kosovo na podlagi resolucije varnostnega sveta ZN 1244/1999.

3

(4)  UL L 26, 28.1.2005, str. 1.

4

(5)  UL L 84, 20.3.2004, str. 1.

5

(6)  UL L 345, 28.12.2007, str. 1.

6

(7)  UL L 304, 21.11.2001, str. 1.

7

(8)  UL L 25, 29.1.2002, str. 16.

8

(9)  UL L 114, 26.4.2008, str. 3.

9

(10)  UL L 115, 29.4.2008, str. 10.

10

(11)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

11

---

PRILOGA I

Navedbe iz člena 3(1)

| — | : | v bolgarščini | : | „Baby beef“ (Регламент (ЕО) No 1189/2008) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | v španščini | : | „Baby beef“ [Reglamento (CE) no 1189/2008] |
| — | : | v češčini | : | „Baby beef“ (Nařízení (ES) č. 1189/2008) |
| — | : | v danščini | : | „Baby beef“ (Forordning (EF) nr. 1189/2008) |
| — | : | v nemščini | : | „Baby beef“ (Verordnung (EG) Nr. 1189/2008) |
| — | : | v estonščini | : | „Baby beef“ (Määrus (EÜ) nr 1189/2008) |
| — | : | v grščini | : | „Baby beef“ [Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1189/2008] |
| — | : | v angleščini | : | „Baby beef“ (Regulation (EC) No 1189/2008) |
| — | : | v francoščini | : | „Baby beef“ [Règlement (CE) no 1189/2008] |
| — | : | v italijanščini | : | „Baby beef“ [Regolamento (CE) n. 1189/2008] |
| — | : | v latvijščini | : | „Baby beef“ (Regula (EK) Nr. 1189/2008) |
| — | : | v litovščini | : | „Baby beef“ (Reglamentas (EB) Nr. 1189/2008) |
| — | : | v madžarščini | : | „Baby beef“ (1189/2008/EK rendelet) |
| — | : | v malteščini | : | „Baby beef“ (Regolament (KE) Nru 1189/2008) |
| — | : | v nizozemščini | : | „Baby beef“ (Verordening (EG) nr 1189/2008) |
| — | : | v poljščini | : | „Baby beef“ (Rozporządzenie (WE) nr 1189/2008) |
| — | : | v portugalščini | : | „Baby beef“ [Regulamento (CE) n.o 1189/2008] |
| — | : | v romunščini | : | „Baby beef“ [Regulamentul (CE) nr. 1189/2008] |
| — | : | v slovaščini | : | „Baby beef“ [Nariadenie (ES) č. 1189/2008] |
| — | : | v slovenščini | : | „Baby beef“ (Uredba (ES) št. 1189/2008) |
| — | : | v finščini | : | „Baby beef“ (Asetus (EY) N:o 1189/2008) |
| — | : | v švedščini | : | „Baby beef“ (Förordning (EG) nr 1189/2008) |

—

:

v bolgarščini

:

„Baby beef“ (Регламент (ЕО) No 1189/2008)

—

:

v španščini

:

„Baby beef“ [Reglamento (CE) no 1189/2008]

—

:

v češčini

:

„Baby beef“ (Nařízení (ES) č. 1189/2008)

—

:

v danščini

:

„Baby beef“ (Forordning (EF) nr. 1189/2008)

—

:

v nemščini

:

„Baby beef“ (Verordnung (EG) Nr. 1189/2008)

—

:

v estonščini

:

„Baby beef“ (Määrus (EÜ) nr 1189/2008)

—

:

v grščini

:

„Baby beef“ [Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1189/2008]

—

:

v angleščini

:

„Baby beef“ (Regulation (EC) No 1189/2008)

—

:

v francoščini

:

„Baby beef“ [Règlement (CE) no 1189/2008]

—

:

v italijanščini

:

„Baby beef“ [Regolamento (CE) n. 1189/2008]

—

:

v latvijščini

:

„Baby beef“ (Regula (EK) Nr. 1189/2008)

—

:

v litovščini

:

„Baby beef“ (Reglamentas (EB) Nr. 1189/2008)

—

:

v madžarščini

:

„Baby beef“ (1189/2008/EK rendelet)

—

:

v malteščini

:

„Baby beef“ (Regolament (KE) Nru 1189/2008)

—

:

v nizozemščini

:

„Baby beef“ (Verordening (EG) nr 1189/2008)

—

:

v poljščini

:

„Baby beef“ (Rozporządzenie (WE) nr 1189/2008)

—

:

v portugalščini

:

„Baby beef“ [Regulamento (CE) n.o 1189/2008]

—

:

v romunščini

:

„Baby beef“ [Regulamentul (CE) nr. 1189/2008]

—

:

v slovaščini

:

„Baby beef“ [Nariadenie (ES) č. 1189/2008]

—

:

v slovenščini

:

„Baby beef“ (Uredba (ES) št. 1189/2008)

—

:

v finščini

:

„Baby beef“ (Asetus (EY) N:o 1189/2008)

—

:

v švedščini

:

„Baby beef“ (Förordning (EG) nr 1189/2008)

---

PRILOGA II

Organi izdaje:

| — | Republika Hrvaška: Croatian Livestock Center, Zagreb, Croatia |
| --- | --- |

—

Republika Hrvaška: Croatian Livestock Center, Zagreb, Croatia

| — | Bosna in Hercegovina: |
| --- | --- |

—

Bosna in Hercegovina:

| — | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija: Univerzitet Sv. Kiril i Metodij, Institut za hrana, Fakultet za veterinarna medicina, „Lazar Pop-Trajkov 5-7“, 1000 Skopje |
| --- | --- |

—

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija: Univerzitet Sv. Kiril i Metodij, Institut za hrana, Fakultet za veterinarna medicina, „Lazar Pop-Trajkov 5-7“, 1000 Skopje

| — | Črna gora: Veterinary Directorate, Bulevar Svetog Petra Cetinjskog br. 9, 81000 Podgorica, Montenegro |
| --- | --- |

—

Črna gora: Veterinary Directorate, Bulevar Svetog Petra Cetinjskog br. 9, 81000 Podgorica, Montenegro

| — | Carinsko območje Srbije (1): „YU Institute for Meat Hygiene and Technology, Kacanskog 13, Belgrade, Yugoslavia“ |
| --- | --- |

—

Carinsko območje Srbije (1): „YU Institute for Meat Hygiene and Technology, Kacanskog 13, Belgrade, Yugoslavia“

| — | Carinsko območje Kosova: |
| --- | --- |

—

Carinsko območje Kosova:

---

(1)  Izključeno je Kosovo na podlagi resolucije varnostnega sveta ZN 1244/1999.

---

PRILOGA III

Image

---

PRILOGA IV

Image

---

PRILOGA V

Image

---

PRILOGA VI

Image

---

PRILOGA VII

Image

---

PRILOGA VIII

Image

---

PRILOGA IX

Obvestilo o uvoznih dovoljenjih (izdanih) – Uredba (ES) št. 1189/2008

Država članica: ...

Uporaba člena 8 Uredbe (ES) št. 1189/2008

Količine proizvodov, za katere so bila izdana izvozna dovoljenja

Od: ... do: ...

| Zaporedna št. | Kategorija ali kategorije proizvodov (1) | Količina
  (v kilogramih mase proizvoda ali glavah) |
| --- | --- | --- |
| 09.4503 | | |
| 09.4504 | | |
| 09.4505 | | |
| 09.4198 | | |
| 09.4199 | | |

Zaporedna št.

Kategorija ali kategorije proizvodov (1)

Količina

(v kilogramih mase proizvoda ali glavah)

09.4503

09.4504

09.4505

09.4198

09.4199

---

(1)  Kategorija ali kategorije proizvoda, kot so navedene v Prilogi V k Uredbi (ES) št. 382/2008.

---

PRILOGA X

Obvestilo o uvoznih dovoljenjih (neuporabljene količine) – Uredba (ES) št. 1189/2008

Država članica: ...

Uporaba člena 8 Uredbe (ES) št. 1189/2008

Količine proizvodov, za katere niso bila uporabljena izvozna dovoljenja

Od: ... do: ...

| Zaporedna št. | Kategorija ali kategorije proizvodov (1) | Neuporabljene količine
  (v kilogramih mase proizvoda ali glavah) |
| --- | --- | --- |
| 09.4503 | | |
| 09.4504 | | |
| 09.4505 | | |
| 09.4198 | | |
| 09.4199 | | |

Zaporedna št.

Kategorija ali kategorije proizvodov (1)

Neuporabljene količine

(v kilogramih mase proizvoda ali glavah)

09.4503

09.4504

09.4505

09.4198

09.4199

---

(1)  Kategorija ali kategorije proizvoda, kot so navedene v Prilogi V k Uredbi (ES) št. 382/2008.

---

PRILOGA XI

Obvestilo o količinah proizvodov, sproščenih v prosti promet – Uredba (ES) št. 1189/2008

Država članica: ...

Uporaba člena 8 Uredbe (ES) št. 1189/2008

Količine proizvodov, sproščenih v prosti promet:

Od: ... do: ... (obdobje uvozne tarifne kvote).

| Zaporedna št. | Kategorija ali kategorije proizvodov (1) | Količine proizvodov, sproščenih v prosti promet:
  (v kilogramih mase proizvoda ali glavah) |
| --- | --- | --- |
| 09.4503 | | |
| 09.4504 | | |
| 09.4505 | | |
| 09.4198 | | |
| 09.4199 | | |

Zaporedna št.

Kategorija ali kategorije proizvodov (1)

Količine proizvodov, sproščenih v prosti promet:

(v kilogramih mase proizvoda ali glavah)

09.4503

09.4504

09.4505

09.4198

09.4199

---

(1)  Kategorija ali kategorije proizvoda, kot so navedene v Prilogi V k Uredbi (ES) št. 382/2008.

---

| 2.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 322/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 322/25

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1190/2008

z dne 28. novembra 2008

o stoprvi spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 z dne 27. maja 2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani, in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 467/2001 o prepovedi izvoza nekaterega blaga in storitev v Afganistan, o poostritvi prepovedi poletov in podaljšanju zamrznitve sredstev in drugih finančnih virov talibanov iz Afganistana (1), ter zlasti prve alinee člena 7(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in entitete, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in entitete, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Sodišče Evropskih skupnosti se je 3. septembra 2008 (2) odločilo razveljaviti Uredbo (ES) št. 881/2002, kolikor zadeva osebo Yassin Abdullah Kadi in mednarodno fundacijo Al Barakaat International Foundation. Hkrati je Sodišče odredilo ohranitev učinkov Uredbe (ES) št. 881/2002, kolikor zadeva g. Kadija in Al Barakaat International Foundation, za obdobje, ki ne sme presegati treh mesecev in začne teči na dan izdaje sodbe. To obdobje je bilo odobreno z namenom, da se dopusti možnost odprave ugotovljenih kršitev. |
| --- | --- |

(2)

Sodišče Evropskih skupnosti se je 3. septembra 2008 (2) odločilo razveljaviti Uredbo (ES) št. 881/2002, kolikor zadeva osebo Yassin Abdullah Kadi in mednarodno fundacijo Al Barakaat International Foundation. Hkrati je Sodišče odredilo ohranitev učinkov Uredbe (ES) št. 881/2002, kolikor zadeva g. Kadija in Al Barakaat International Foundation, za obdobje, ki ne sme presegati treh mesecev in začne teči na dan izdaje sodbe. To obdobje je bilo odobreno z namenom, da se dopusti možnost odprave ugotovljenih kršitev.

| (3) | Da bi ravnala skladno s sodbo Evropskega sodišča, je Komisija sporočila g. Kadiju in Al Barakaat International Foundation povzetke zaključkov, ki jih je predložil Sankcijski odbor ZN za Al-Kaido in talibane, ter jima s tem dala možnost, da predložita svoje pripombe na te ugotovitve in tako pojasnita svoje stališče. |
| --- | --- |

(3)

Da bi ravnala skladno s sodbo Evropskega sodišča, je Komisija sporočila g. Kadiju in Al Barakaat International Foundation povzetke zaključkov, ki jih je predložil Sankcijski odbor ZN za Al-Kaido in talibane, ter jima s tem dala možnost, da predložita svoje pripombe na te ugotovitve in tako pojasnita svoje stališče.

| (4) | Komisija je prejela pripombe od g. Kadija in Al Barakaat International Foundation ter jih proučila. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je prejela pripombe od g. Kadija in Al Barakaat International Foundation ter jih proučila.

| (5) | Na seznam oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, ki ga je sestavil Sankcijski odbor ZN za Al-Kaido in talibane, sta uvrščena tudi g. Kadi in Al Barakaat International Foundation. |
| --- | --- |

(5)

Na seznam oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, ki ga je sestavil Sankcijski odbor ZN za Al-Kaido in talibane, sta uvrščena tudi g. Kadi in Al Barakaat International Foundation.

| (6) | Po podrobni proučitvi pripomb g. Kadija iz dopisa z dne 10. novembra 2008 ter upoštevajoč preventivno naravo zamrznitve sredstev in gospodarskih virov, Komisija meni, da je uvrstitev g. Kadija na seznam upravičena zaradi njegove povezanosti z mrežo Al-Kaida. |
| --- | --- |

(6)

Po podrobni proučitvi pripomb g. Kadija iz dopisa z dne 10. novembra 2008 ter upoštevajoč preventivno naravo zamrznitve sredstev in gospodarskih virov, Komisija meni, da je uvrstitev g. Kadija na seznam upravičena zaradi njegove povezanosti z mrežo Al-Kaida.

| (7) | Po podrobni preučitvi pripomb Al Barakaat International Foundation iz dopisa z dne 9. novembra 2008 ter upoštevajoč preventivno naravo zamrznitve sredstev in gospodarskih virov, Komisija meni, da je uvrstitev mednarodne fundacije Al Barakaat International Foundation na seznam upravičena zaradi njene povezanosti z mrežo Al-Kaida. |
| --- | --- |

(7)

Po podrobni preučitvi pripomb Al Barakaat International Foundation iz dopisa z dne 9. novembra 2008 ter upoštevajoč preventivno naravo zamrznitve sredstev in gospodarskih virov, Komisija meni, da je uvrstitev mednarodne fundacije Al Barakaat International Foundation na seznam upravičena zaradi njene povezanosti z mrežo Al-Kaida.

| (8) | Na podlagi tega je treba g. Kadija in mednarodno fundacijo Al Barakaat International Foundation dodati v Prilogo I. |
| --- | --- |

(8)

Na podlagi tega je treba g. Kadija in mednarodno fundacijo Al Barakaat International Foundation dodati v Prilogo I.

| (9) | Ta uredba se začne uporabljati 30. maja 2002, upoštevajoč preventivno naravo in cilje zamrznitve sredstev in gospodarskih virov iz Uredbe (ES) št. 881/2002 in potrebo po zaščiti upravičenih interesov gospodarskih subjektov, ki so odvisni od zakonitosti razveljavljene uredbe – |
| --- | --- |

(9)

Ta uredba se začne uporabljati 30. maja 2002, upoštevajoč preventivno naravo in cilje zamrznitve sredstev in gospodarskih virov iz Uredbe (ES) št. 881/2002 in potrebo po zaščiti upravičenih interesov gospodarskih subjektov, ki so odvisni od zakonitosti razveljavljene uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 3. decembra 2008. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 30. maja 2002.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. novembra 2008

Za Komisijo

Benita FERRERO-WALDNER

Članica Komisije

---

(1)  UL L 139, 29.5.2002, str. 9.

1

(2)  Sodba v združenih zadevah C-402/05 P in C-415/05 P, Yassin Abdullah Kadi in Al Barakaat International Foundation proti Svetu, Zbirka odločb Sodišča Evropskih skupnosti 2008, str. I-... (še neobjavljena).

2

---

PRILOGA

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni:

| (1) | Pod naslov „Pravne osebe, skupine in entitete“ se doda naslednji vnos:
  „Barakaat International Foundation. Naslov: (a) Box 4036, Spånga, Stockholm, Sweden; (b) Rinkebytorget 1, 04, Spånga, Sweden.“ |
| --- | --- |

(1)

Pod naslov „Pravne osebe, skupine in entitete“ se doda naslednji vnos:

„Barakaat International Foundation. Naslov: (a) Box 4036, Spånga, Stockholm, Sweden; (b) Rinkebytorget 1, 04, Spånga, Sweden.“

| (2) | Pod naslov „Fizične osebe“ se doda naslednji vnos:
  „Yasin Abdullah Ezzedine Qadi (alias (a) Kadi, Shaykh Yassin Abdullah, (b) Kahdi, Yasin, (c) Yasin Al-Qadi). Datum rojstva: 23.2.1955. Kraj rojstva: Kairo, Egipt. Državljanstvo: Saudove Arabije. Št. potnega lista: (a) B 751550, (b) E 976177 (izdan 6.3.2004, prenehanje veljavnosti 11.1.2009). Drugi podatki: Jeddah, Saudova Arabija.“ |
| --- | --- |

(2)

Pod naslov „Fizične osebe“ se doda naslednji vnos:

„Yasin Abdullah Ezzedine Qadi (alias (a) Kadi, Shaykh Yassin Abdullah, (b) Kahdi, Yasin, (c) Yasin Al-Qadi). Datum rojstva: 23.2.1955. Kraj rojstva: Kairo, Egipt. Državljanstvo: Saudove Arabije. Št. potnega lista: (a) B 751550, (b) E 976177 (izdan 6.3.2004, prenehanje veljavnosti 11.1.2009). Drugi podatki: Jeddah, Saudova Arabija.“

---

| 2.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 322/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 322/27

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1191/2008

z dne 1. decembra 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 1186/2008 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 1. decembra 2008

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uvozne dajatve v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. decembra 2008, so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 1186/2008 (3). |
| --- | --- |

(1)

Uvozne dajatve v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. decembra 2008, so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 1186/2008 (3).

| (2) | Ker izračunano povprečje uvoznih dajatev za 5 EUR/t odstopa od določene dajatve, je potrebna prilagoditev uvoznih dajatev, določenih v Uredbi (ES) št. 1186/2008. |
| --- | --- |

(2)

Ker izračunano povprečje uvoznih dajatev za 5 EUR/t odstopa od določene dajatve, je potrebna prilagoditev uvoznih dajatev, določenih v Uredbi (ES) št. 1186/2008.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1186/2008 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1186/2008 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi I in II k Uredbi (ES) št. 1186/2008 se nadomestita z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 2. decembra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. decembra 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125.

2

(3)  UL L 319, 29.11.2008, str. 56.

3

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se uporabljajo od 2. decembra 2008

| Oznaka KN | Poimenovanje | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA trda, visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICA navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | RŽ | 35,10 |
| 1005 10 90 | KORUZA semenska, razen hibridne | 21,34 |
| 1005 90 00 | KORUZA razen semenske (2) | 21,34 |
| 1007 00 90 | SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev | 35,10 |

Oznaka KN

Poimenovanje

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA trda, visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

0,00

1001 90 91

PŠENICA navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

RŽ

35,10

1005 10 90

KORUZA semenska, razen hibridne

21,34

1005 90 00

KORUZA razen semenske (2)

21,34

1007 00 90

SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev

35,10

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa, je prevoznik z uporabo člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju,

| — | 2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

28.11.2008

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza | Trda pšenica, visoke kakovosti | Trda pšenica srednje kakovosti (2) | Trda pšenica, nizke kakovosti (3) | Ječmen |
| Borza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotacija | 190,56 | 112,79 | — | — | — | — |
| Cena FOB ZDA | — | — | 241,10 | 231,10 | 211,10 | 114,32 |
| Premija za Zaliv | — | 12,34 | — | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | 27,27 | — | — | — | — | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Trda pšenica, visoke kakovosti

Trda pšenica srednje kakovosti (2)

Trda pšenica, nizke kakovosti (3)

Ječmen

Borza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotacija

190,56

112,79

—

—

—

—

Cena FOB ZDA

—

—

241,10

231,10

211,10

114,32

Premija za Zaliv

—

12,34

—

—

—

—

Premija za Velika jezera

27,27

—

—

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:






  Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam: | 11,39 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam: | 9,04 EUR/t |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam:

11,39 EUR/t

Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam:

9,04 EUR/t

---

(1)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(2)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(3)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 2.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 322/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 322/30

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 20. novembra 2008

o smernicah za sisteme nadziranja zdravja živali na podlagi tveganja iz Direktive Sveta 2006/88/ES

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6787)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/896/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/88/ES z dne 24. oktobra 2006 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih (1) in zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2006/88/ES določa najmanjše nadzorne ukrepe, ki veljajo v primeru suma ali pojava izbruha določenih bolezni vodnih živali. Poleg tega so v delu II Priloge IV k navedeni direktivi navedene nekatere eksotične in neeksotične bolezni. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2006/88/ES določa najmanjše nadzorne ukrepe, ki veljajo v primeru suma ali pojava izbruha določenih bolezni vodnih živali. Poleg tega so v delu II Priloge IV k navedeni direktivi navedene nekatere eksotične in neeksotične bolezni.

| (2) | Člen 10(1) Direktive 2006/88/ES določa, da države članice zagotovijo, da se sistem nadziranja zdravja živali na podlagi tveganja uporablja v vseh ribogojnicah in na vseh območjih gojenja mehkužcev, kot je primerno glede na vrsto proizvodnje. Takšni sistemi upoštevajo smernice, ki se pripravijo v skladu s postopkom iz člena 10(4) navedene direktive. |
| --- | --- |

(2)

Člen 10(1) Direktive 2006/88/ES določa, da države članice zagotovijo, da se sistem nadziranja zdravja živali na podlagi tveganja uporablja v vseh ribogojnicah in na vseh območjih gojenja mehkužcev, kot je primerno glede na vrsto proizvodnje. Takšni sistemi upoštevajo smernice, ki se pripravijo v skladu s postopkom iz člena 10(4) navedene direktive.

| (3) | V skladu z Direktivo 2006/88/ES je cilj sistemov nadziranja zdravja živali na podlagi tveganja odkrivanje kakršnega koli povečanega pogina v vseh ribogojnicah in na vseh območjih gojenja mehkužcev, kot je primerno glede na vrsto proizvodnje, in tudi odkrivanje bolezni, naštetih v delu II Priloge IV k navedeni direktivi, v ribogojnicah in na območjih gojenja mehkužcev, kjer obstajajo živalske vrste, dovzetne za navedene bolezni. Poleg tega je v skladu z delom B Priloge III k Direktivi 2006/88/ES namen inšpekcijskih pregledov, izvedenih kot del takšnih sistemov, tudi svetovanje nosilcem dejavnosti ribogojne proizvodnje glede vprašanj v zvezi z zdravjem vodnih živali in po potrebi sprejetje potrebnih veterinarskih ukrepov. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Direktivo 2006/88/ES je cilj sistemov nadziranja zdravja živali na podlagi tveganja odkrivanje kakršnega koli povečanega pogina v vseh ribogojnicah in na vseh območjih gojenja mehkužcev, kot je primerno glede na vrsto proizvodnje, in tudi odkrivanje bolezni, naštetih v delu II Priloge IV k navedeni direktivi, v ribogojnicah in na območjih gojenja mehkužcev, kjer obstajajo živalske vrste, dovzetne za navedene bolezni. Poleg tega je v skladu z delom B Priloge III k Direktivi 2006/88/ES namen inšpekcijskih pregledov, izvedenih kot del takšnih sistemov, tudi svetovanje nosilcem dejavnosti ribogojne proizvodnje glede vprašanj v zvezi z zdravjem vodnih živali in po potrebi sprejetje potrebnih veterinarskih ukrepov.

| (4) | Zaradi raznolikosti ribogojne industrije v Skupnosti je treba sisteme nadziranja zdravja živali na podlagi tveganja prilagoditi strukturi navedene industrije in zdravstvenemu stanju živali v vsaki državi članici. Smernice, ki jih morajo države članice upoštevati za namen takšnih sistemov, je treba zato omejiti na splošna navodila. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi raznolikosti ribogojne industrije v Skupnosti je treba sisteme nadziranja zdravja živali na podlagi tveganja prilagoditi strukturi navedene industrije in zdravstvenemu stanju živali v vsaki državi članici. Smernice, ki jih morajo države članice upoštevati za namen takšnih sistemov, je treba zato omejiti na splošna navodila.

| (5) | Zato je primerno oblikovati smernice, ki se upoštevajo pri sistemih nadziranja zdravja živali na podlagi tveganja v tej odločbi. |
| --- | --- |

(5)

Zato je primerno oblikovati smernice, ki se upoštevajo pri sistemih nadziranja zdravja živali na podlagi tveganja v tej odločbi.

| (6) | Ukrepi, določeni v tej odločbi, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, določeni v tej odločbi, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Smernice za sisteme nadziranja zdravja živali na podlagi tveganja, iz člena 10(1) Direktive 2006/88/ES, so navedene v Prilogi k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 20. novembra 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 328, 24.11.2006, str. 14.

1

---

PRILOGA

SMERNICE ZA SISTEME NADZIRANJA ZDRAVJA ŽIVALI NA PODLAGI TVEGANJA IZ ČLENA 10(1) DIREKTIVE 2006/88/ES

1.   Namen teh smernic

Namen teh smernic je zagotoviti državam članicam navodila za sisteme nadziranja zdravja živali na podlagi tveganja iz člena 10(1) Direktive 2006/88/ES („sistemi nadziranja zdravja živali na podlagi tveganja“).

2.   Vsebina inšpekcijskih pregledov

2.1   PREVERJANJE EVIDENC IN KLINIČNE PREISKAVE

Vsak inšpekcijski pregled ribogojnice ali območja gojenja mehkužcev mora vključevati analizo evidenc iz člena 8 Direktive 2006/88/ES, pri čemer je posebna pozornost namenjena evidencam pogina, da se omogoči ocena rezultatov zdravstvenega statusa ribogojnice ali območja gojenja mehkužcev.

Treba je pregledati reprezentativni izbor vseh epidemioloških enot.

Po možnosti je treba glede večjih patoloških sprememb klinično pregledati reprezentativni izbor nedavno poginulih in umirajočih živali iz ribogojstva od zunaj in od znotraj. Namen preiskave mora biti zlasti odkrivanje kakršne koli okužbe z boleznimi, navedenimi v delu II Priloge IV k Direktivi 2006/88/ES („bolezni s seznama“).

Če izid navedene preiskave vodi h kakršnemu koli sumu o prisotnosti takšne bolezni, je treba živali iz ribogojstva ali z območij gojenja mehkužcev laboratorijsko preiskati.

Podrobna pravila glede ukrepov, ki jih je treba izvesti v primeru suma in/ali potrditve bolezni s seznama, so navedena v poglavju V Direktive 2006/88/ES.

2.2   VZORČENJE IN LABORATORIJSKE PREISKAVE

Odvzem vzorcev za laboratorijske preiskave ni potreben v vseh primerih. Za določitev, ali je vzorčenje potrebno, je treba upoštevati informacije, pridobljene pri preverjanju evidenc ribogojnice ali območja gojenja mehkužcev ter pri pregledovanju živali iz ribogojstva, ter druge ustrezne informacije.

3.   Izbira med pristojnim organom, zasebnimi veterinarji in drugimi kvalificiranimi službami za zdravje vodnih živali za izvedbo inšpekcijskih pregledov

Države članice morajo določiti, ali inšpekcijske preglede, ki so del sistemov nadziranja zdravja živali na podlagi tveganja, izvede pristojni organ ali je treba zasebnim veterinarjem ali drugim kvalificiranim službam za zdravje vodnih živali prav tako omogočiti njihovo izvedbo.

4.   Pogostost inšpekcijskih pregledov

V delu B Priloge III k Direktivi 2006/88/ES je določena priporočena pogostnost inšpekcijskih pregledov v ribogojnicah in na območjih gojenja mehkužcev. Navedeno pogostnost določata dva dejavnika:

| (a) | zdravstveni status zadevne države članice, območja ali predela v zvezi z neeksotičnimi boleznimi, navedenimi v delu II Priloge IV k navedeni direktivi („neeksotične bolezni s seznama“); |
| --- | --- |

(a)

zdravstveni status zadevne države članice, območja ali predela v zvezi z neeksotičnimi boleznimi, navedenimi v delu II Priloge IV k navedeni direktivi („neeksotične bolezni s seznama“);

| (b) | stopnja tveganja ribogojnice ali območja gojenja mehkužcev v zvezi s prenosom in širjenjem bolezni. |
| --- | --- |

(b)

stopnja tveganja ribogojnice ali območja gojenja mehkužcev v zvezi s prenosom in širjenjem bolezni.

5.   Zdravstveni status ribogojnic in območij gojenja mehkužcev

V delu B Priloge III k Direktivi 2006/88/ES je navedeno razlikovanje med naslednjimi kategorijami zdravstvenega statusa:

| Kategorija I | (a) | Razglašeno za prosto bolezni v skladu s točko (a) ali (b) člena 49(1) ali točko (a) ali (b) člena 50(1) Direktive 2006/88/ES. Takšen status določa dejstvo, da






  (i) | ni v državi članici, na območju ali v predelu ter, kjer je to ustrezno, v vodnem viru navedene države članice, območja ali predela prisotna nobena od vrst, dovzetna za zadevne bolezni; ali |
| --- | --- | --- | --- |

Kategorija I

(a)

Razglašeno za prosto bolezni v skladu s točko (a) ali (b) člena 49(1) ali točko (a) ali (b) člena 50(1) Direktive 2006/88/ES. Takšen status določa dejstvo, da

(i)

ni v državi članici, na območju ali v predelu ter, kjer je to ustrezno, v vodnem viru navedene države članice, območja ali predela prisotna nobena od vrst, dovzetna za zadevne bolezni; ali

| (ii) | patogen ne more preživeti v državi članici, na območju ali v predelu ter, kjer je to ustrezno, v vodnem viru navedene države članice, območja ali predela. |
| --- | --- |

(ii)

patogen ne more preživeti v državi članici, na območju ali v predelu ter, kjer je to ustrezno, v vodnem viru navedene države članice, območja ali predela.

| (b) | Razglašeno za prosto bolezni v skladu s točko (c) člena 49(1) ali točko (c) člena 50(1) Direktive 2006/88/ES. Status temelji na ciljnem nadziranju v skladu s pogoji iz dela II Priloge V k Direktivi 2006/88/ES. |
| --- | --- |

(b)

Razglašeno za prosto bolezni v skladu s točko (c) člena 49(1) ali točko (c) člena 50(1) Direktive 2006/88/ES. Status temelji na ciljnem nadziranju v skladu s pogoji iz dela II Priloge V k Direktivi 2006/88/ES.

Kategorija II

Ni razglašeno za prosto bolezni, vendar velja program za nadziranje, odobren v skladu s členom 44(1) Direktive 2006/88/ES.

Kategorija III

Ni znano, ali je okuženo, vendar ne velja program nadziranja za doseganje statusa brez bolezni.

Kategorija IV

Znano, da je okuženo, vendar velja program izkoreninjenja, odobren v skladu s členom 44(2) Direktive 2006/88/ES.

Kategorija V

Znano, da je okuženo. Veljajo minimalni ukrepi za nadzor iz poglavja V Direktive 2006/88/ES.

Po potrebi se inšpekcijski pregledi, izvedeni v okviru sistema nadziranja zdravja živali na podlagi tveganja, kombinirajo z:

| (a) | inšpekcijskimi pregledi, izvedenimi v okviru programov za nadziranje ali izkoreninjenje v skladu z Direktivo 2006/88/ES (za območja ali predele iz kategorije II ali IV); |
| --- | --- |

(a)

inšpekcijskimi pregledi, izvedenimi v okviru programov za nadziranje ali izkoreninjenje v skladu z Direktivo 2006/88/ES (za območja ali predele iz kategorije II ali IV);

| (b) | s katerim koli nadziranjem, izvedenim za ohranitev statusa brez bolezni (za območja ali predele iz kategorije I – razglašeno za prosto bolezni v skladu s točko (a) ali (b) člena 49(1) ali točko (a) ali (b) člena 50(1) Direktive 2006/88/ES; |
| --- | --- |

(b)

s katerim koli nadziranjem, izvedenim za ohranitev statusa brez bolezni (za območja ali predele iz kategorije I – razglašeno za prosto bolezni v skladu s točko (a) ali (b) člena 49(1) ali točko (a) ali (b) člena 50(1) Direktive 2006/88/ES;

| (c) | s katerim koli nadziranjem, izvedenim kot del ukrepov za nadzor, v skladu s poglavjem V Direktive 2006/88/ES (za območja ali predele iz kategorije V). |
| --- | --- |

(c)

s katerim koli nadziranjem, izvedenim kot del ukrepov za nadzor, v skladu s poglavjem V Direktive 2006/88/ES (za območja ali predele iz kategorije V).

Države članice morajo pri pripravi sistemov nadziranja zdravja živali na podlagi tveganja upoštevati naslednje:

| (a) | za ribogojnice ali območja gojenja mehkužcev na območjih, ki imajo zdravstveni status iz kategorij II in IV, je pogostnost inšpekcijskih pregledov, zahtevanih v okviru programov za nadziranje ali izkoreninjenje v skladu z Direktivo 2006/88/ES, višja kot priporočena pogostnost iz dela B Priloge III k navedeni direktivi; zato državam članicam ni treba določiti posebnih zahtev v zvezi s pogostnostjo inšpekcijskih pregledov za ribogojstva in območja gojenja mehkužcev, ki se nahajajo na območjih, ki jih zajemajo takšni programi; |
| --- | --- |

(a)

za ribogojnice ali območja gojenja mehkužcev na območjih, ki imajo zdravstveni status iz kategorij II in IV, je pogostnost inšpekcijskih pregledov, zahtevanih v okviru programov za nadziranje ali izkoreninjenje v skladu z Direktivo 2006/88/ES, višja kot priporočena pogostnost iz dela B Priloge III k navedeni direktivi; zato državam članicam ni treba določiti posebnih zahtev v zvezi s pogostnostjo inšpekcijskih pregledov za ribogojstva in območja gojenja mehkužcev, ki se nahajajo na območjih, ki jih zajemajo takšni programi;

| (b) | potreba držav članic, da določijo posebne zahteve glede pogostnosti inšpekcijskih pregledov v okviru sistema nadziranja zdravja živali na podlagi tveganja, obstaja večinoma za ribogojnice ali območja gojenja mehkužcev na območjih, ki imajo zdravstveni status iz kategorij I, III in V, pri čemer se upoštevajo posebne razmere in nacionalni ukrepi; |
| --- | --- |

(b)

potreba držav članic, da določijo posebne zahteve glede pogostnosti inšpekcijskih pregledov v okviru sistema nadziranja zdravja živali na podlagi tveganja, obstaja večinoma za ribogojnice ali območja gojenja mehkužcev na območjih, ki imajo zdravstveni status iz kategorij I, III in V, pri čemer se upoštevajo posebne razmere in nacionalni ukrepi;

| (c) | upoštevati je treba dejstvo, da ima lahko ribogojnica ali območje gojenja mehkužcev drugačen zdravstveni status glede različnih bolezni; to lahko velja za ribogojnice in območja gojenja mehkužcev, na katerih so prisotne vrste, dovzetne za več kot eno neeksotično bolezen s seznama (1). |
| --- | --- |

(c)

upoštevati je treba dejstvo, da ima lahko ribogojnica ali območje gojenja mehkužcev drugačen zdravstveni status glede različnih bolezni; to lahko velja za ribogojnice in območja gojenja mehkužcev, na katerih so prisotne vrste, dovzetne za več kot eno neeksotično bolezen s seznama (1).

6.   Določanje stopnje tveganja ribogojnic in območij gojenja mehkužcev

6.1   UVOD

Stopnja tveganja ribogojnic in območij gojenja mehkužcev se razlikuje ne le med območji, ki imajo različen zdravstveni status, temveč tudi znotraj območij z enakim zdravstvenim statusom (2).

Oddelek 6.2 vsebuje navodila o dejavnikih tveganja, ki se upoštevajo pri določanju stopnje tveganja ribogojnic in območij gojenja mehkužcev.

V oddelku 6.3 je določen vzorec, ki se lahko uporabi za klasifikacijo ribogojnic in območij gojenja mehkužcev z visoko, srednjo ali nizko stopnjo tveganja. Države članice lahko uporabijo druge vzorce za določanje stopnje tveganja ribogojnic in območij gojenja mehkužcev, če kaže, da so takšni vzorci primernejši v danih razmerah.

Te smernice ne dajejo informacij o tem, kako naj države članice uporabljajo vzorec iz oddelka 6.3. Države članice lahko:

| (a) | uporabijo navedeni vzorec za vsako posamezno ribogojnico ali območje gojenja mehkužcev za določitev njihove posamezne stopnje tveganja ali |
| --- | --- |

(a)

uporabijo navedeni vzorec za vsako posamezno ribogojnico ali območje gojenja mehkužcev za določitev njihove posamezne stopnje tveganja ali

| (b) | uporabijo vzorec za katalogiziranje različnih vrst ribogojnic in območij gojenja mehkužcev na njihovem območju ter na tej podlagi opredelijo, katere kategorije ribogojnic ali območij gojenja mehkužcev je treba šteti za take z nizko, srednjo ali visoko stopnjo tveganja. |
| --- | --- |

(b)

uporabijo vzorec za katalogiziranje različnih vrst ribogojnic in območij gojenja mehkužcev na njihovem območju ter na tej podlagi opredelijo, katere kategorije ribogojnic ali območij gojenja mehkužcev je treba šteti za take z nizko, srednjo ali visoko stopnjo tveganja.

6.2   DEJAVNIKI TVEGANJA

Številni dejavniki so pomembni za določanje stopnje tveganja ribogojnice ali območja gojenja mehkužcev. Takšni dejavniki lahko vključujejo, vendar pa niso omejeni na, naslednje:

| (a) | neposredno širjenje bolezni prek vode; |
| --- | --- |

(a)

neposredno širjenje bolezni prek vode;

| (b) | premike živali iz ribogojstva; |
| --- | --- |

(b)

premike živali iz ribogojstva;

| (c) | vrsto proizvodnje; |
| --- | --- |

(c)

vrsto proizvodnje;

| (d) | vrste živali iz ribogojstva, ki se gojijo; |
| --- | --- |

(d)

vrste živali iz ribogojstva, ki se gojijo;

| (e) | sisteme biološke varnosti, vključno s strokovnim znanjem osebja in usposabljanjem; |
| --- | --- |

(e)

sisteme biološke varnosti, vključno s strokovnim znanjem osebja in usposabljanjem;

| (f) | gostoto ribogojnic in območij gojenja mehkužcev ter predelovalnih obratov na območju zadevnih ribogojnic in območij gojenja mehkužcev; |
| --- | --- |

(f)

gostoto ribogojnic in območij gojenja mehkužcev ter predelovalnih obratov na območju zadevnih ribogojnic in območij gojenja mehkužcev;

| (g) | bližino ribogojnic in območij gojenja mehkužcev z nižjim zdravstvenim statusom, kot jo ima zadevna ribogojnica ali območje gojenja mehkužcev; |
| --- | --- |

(g)

bližino ribogojnic in območij gojenja mehkužcev z nižjim zdravstvenim statusom, kot jo ima zadevna ribogojnica ali območje gojenja mehkužcev;

| (h) | rezultate zdravstvenega statusa zadevne ribogojnice ali območja gojenja mehkužcev ter drugih ribogojnic in območij gojenja mehkužcev, ki se nahajajo na območju; |
| --- | --- |

(h)

rezultate zdravstvenega statusa zadevne ribogojnice ali območja gojenja mehkužcev ter drugih ribogojnic in območij gojenja mehkužcev, ki se nahajajo na območju;

| (i) | prisotnost patogenov pri prosto živečih vodnih živalih na območju zadevne ribogojnice ali območja gojenja mehkužcev; |
| --- | --- |

(i)

prisotnost patogenov pri prosto živečih vodnih živalih na območju zadevne ribogojnice ali območja gojenja mehkužcev;

| (j) | tveganje človekovega delovanja v bližini zadevne ribogojnice ali območja gojenja mehkužcev (3); |
| --- | --- |

(j)

tveganje človekovega delovanja v bližini zadevne ribogojnice ali območja gojenja mehkužcev (3);

| (k) | plenilci ali ptice, ki imajo dostop do zadevne ribogojnice ali območja gojenja mehkužcev. |
| --- | --- |

(k)

plenilci ali ptice, ki imajo dostop do zadevne ribogojnice ali območja gojenja mehkužcev.

Uporaba kompleksnega sistema za ocenjevanje stopenj tveganja ribogojnic in območij gojenja mehkužcev, ob upoštevanju vseh ustreznih dejavnikov tveganja, lahko zagotovi natančno klasifikacijo ribogojnic in območij gojenja mehkužcev v skladu z njihovo stopnjo tveganja. Vendar je takšen sistem lahko tudi zamuden in ni stroškovno učinkovit. Poleg tega je ponderiranje različnih dejavnikov za oceno skupnega tveganja zapletena operacija.

Ob upoštevanju težav pri uporabi zapletenega sistema za klasificiranje ribogojnic in območij gojenja mehkužcev v skladu z njihovo stopnjo tveganja se v večini primerov osredotoči na naslednje dejavnike tveganja:

| (a) | neposredno širjenje bolezni prek vode in zaradi geografske bližine ribogojnic in območij gojenja mehkužcev; |
| --- | --- |

(a)

neposredno širjenje bolezni prek vode in zaradi geografske bližine ribogojnic in območij gojenja mehkužcev;

| (b) | premike živali iz ribogojstva. |
| --- | --- |

(b)

premike živali iz ribogojstva.

Navedena dejavnika tveganja sta pomembna ne glede na vrsto proizvodnje, vrste živali iz ribogojstva, ki se gojijo v ribogojnici ali na območju gojenja mehkužcev, ter zadevno bolezen.

6.3   VZOREC ZA DOLOČANJE STOPNJE TVEGANJA RIBOGOJNIC IN OBMOČIJ GOJENJA MEHKUŽCEV

Ta vzorec za določanje stopnje tveganja (visoko/srednje/nizko) ribogojnic ali območij gojenja mehkužcev zajema tri stopnje:

| Korak I | : | ocena verjetnosti prenosa bolezni v ribogojnico ali na območje gojenja mehkužcev; |
| --- | --- | --- |
| Korak II | : | ocena verjetnosti širjenja bolezni iz ribogojnice ali območja gojenja mehkužcev; |
| Korak III | : | kombiniranje ocen stopenj tveganja korakov I in II. |

Korak I

:

ocena verjetnosti prenosa bolezni v ribogojnico ali na območje gojenja mehkužcev;

Korak II

:

ocena verjetnosti širjenja bolezni iz ribogojnice ali območja gojenja mehkužcev;

Korak III

:

kombiniranje ocen stopenj tveganja korakov I in II.

Korak I

Ocena verjetnosti prenosa bolezni v ribogojnico ali na območje gojenja mehkužcev

| Verjetnost prenosa bolezni prek vode in zaradi geografske bližine ribogojnic in območij gojenja mehkužcev | Verjetnost prenosa bolezni prek premikov živali iz ribogojstva | Stopnja tveganja |
| --- | --- | --- |
| Visoka | Visoka | Visoka |
| Visoka | Nizka | Srednja |
| Nizka | Visoka | Srednja |
| Nizka | Nizka | Nizka |

Verjetnost prenosa bolezni prek vode in zaradi geografske bližine ribogojnic in območij gojenja mehkužcev

Verjetnost prenosa bolezni prek premikov živali iz ribogojstva

Stopnja tveganja

Visoka

Visoka

Visoka

Visoka

Nizka

Srednja

Nizka

Visoka

Srednja

Nizka

Nizka

Nizka

Korak II

Ocena verjetnosti širjenja bolezni iz ribogojnice ali območja gojenja mehkužcev

| Verjetnost širjenja bolezni prek vode in zaradi geografske bližine ribogojnic in območij gojenja mehkužcev | Verjetnost širjenja bolezni prek premikov živali iz ribogojstva | Stopnja tveganja |
| --- | --- | --- |
| Visoka | Visoka | Visoka |
| Visoka | Nizka | Srednja |
| Nizka | Visoka | Srednja |
| Nizka | Nizka | Nizka |

Verjetnost širjenja bolezni prek vode in zaradi geografske bližine ribogojnic in območij gojenja mehkužcev

Verjetnost širjenja bolezni prek premikov živali iz ribogojstva

Stopnja tveganja

Visoka

Visoka

Visoka

Visoka

Nizka

Srednja

Nizka

Visoka

Srednja

Nizka

Nizka

Nizka

Korak III

Kombiniranje ocen stopenj tveganja korakov I in II

| Korak I. Verjetnost prenosa bolezni | Visoka | S | V | V |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Srednja | N | S | V |
| Nizka | N | N | S |
| | | Nizka | Srednja | Visoka |
| | | Korak II. Verjetnost širjenja bolezni |

Korak I. Verjetnost prenosa bolezni

Visoka

S

V

V

Srednja

N

S

V

Nizka

N

N

S

Nizka

Srednja

Visoka

Korak II. Verjetnost širjenja bolezni

6.4   STOPNJA TVEGANJA ZA NEKATERE RIBOGOJNICE ALI OBMOČJA GOJENJA MEHKUŽCEV IZ ZDRAVSTVENEGA STATUSA KATEGORIJE I

Ribogojnice in območja gojenja mehkužcev, ki ne gojijo vrst, dovzetnih za kakršne koli neeksotične bolezni s seznama, ali kadar je znano, da zadevni patogen ne more preživeti v državi članici, območju ali predelu in po potrebi v njihovem vodnem viru, v skladu z delom B Priloge III k Direktivi 2006/88/ES, se štejejo, da so vsi z nizko stopnjo tveganja. Zato načeloma v okviru sistema nadziranja zdravja živali na podlagi tveganja ni potrebno predvideti različnih pogostnosti inšpekcijskih pregledov.

Vendar imajo lahko navedene ribogojnice in območja gojenja mehkužcev različne stopnje tveganja glede prenosa in širjenja neeksotičnih bolezni ali nastajajočih bolezni s seznama. Države članice lahko zato klasificirajo navedene ribogojnice in območja gojenja mehkužcev v skladu z njihovo stopnjo tveganja in tako razlikujejo stopnje nadziranja in inšpekcijskih pregledov. S tem lahko države članice tudi upoštevajo potrebo po čim boljši uporabi virov.

6.5   OCENA VERJETNOSTI PRENOSA IN ŠIRJENJA BOLEZNI PREK VODE IN ZARADI GEOGRAFSKE BLIŽINE RIBOGOJNIC IN OBMOČIJ GOJENJA MEHKUŽCEV

6.5.1   Uvod

Ribogojnice in območja gojenja mehkužcev imajo nizko stopnjo tveganja prenosa in širjenja bolezni, če se vodni viri in odtoki ali vodno okolje, v katerem se ribogojnica ali območje gojenja mehkužcev nahaja, lahko štejejo, da zagotavljajo določeno stopnjo zaščite pred prenosom in širjenjem patogenov bolezni. Tveganje prenosa in širjenja bolezni v ribogojnico in na območje gojenja mehkužcev ali z njih prek vode in zaradi geografske bližine ribogojnic in območij gojenja mehkužcev se zelo razlikuje (4).

Vzorec iz oddelka 6.3 razlikuje samo med visoko in nizko verjetnostjo širjenja bolezni prek vode in zaradi geografske bližine ribogojnic in območij gojenja mehkužcev.

Ta oddelek navaja primere razmer, ki se lahko štejejo, da predstavljajo nizko verjetnost prenosa in širjenja bolezni prek vode in zaradi geografske bližine ribogojnic in območij gojenja mehkužcev.

Seznam primerov iz tega oddelka ni izčrpen. Zato se ne sme sklepati, da ribogojnice in območja gojenja mehkužcev, ki jih ti primeri ne zajemajo, predstavljajo visoko verjetnost prenosa ali širjenja bolezni.

6.5.2   Primeri nizkega tveganja prenosa bolezni prek vode in zaradi geografske bližine ribogojnic in območij gojenja mehkužcev:

| (a) | ribogojnice in območja gojenja mehkužcev so oskrbovani z vodo iz vrtine ali izvira; |
| --- | --- |

(a)

ribogojnice in območja gojenja mehkužcev so oskrbovani z vodo iz vrtine ali izvira;

| (b) | ribogojnice in območja gojenja mehkužcev so oskrbovani z vodo, ki je razkužena ali obdelana z namenom preprečitve vnosa patogenov; |
| --- | --- |

(b)

ribogojnice in območja gojenja mehkužcev so oskrbovani z vodo, ki je razkužena ali obdelana z namenom preprečitve vnosa patogenov;

| (c) | ribogojnice in območja gojenja mehkužcev so oskrbovani z vodo iz kakršnih koli drugih vodnih virov, ki:






  (i) | niso povezani z ribogojnicami ali območji gojenja mehkužcev ali predelovalnimi obrati, ki gojijo ali predelujejo vrste, ki so dovzetne za iste bolezni kot vrste, ki jih gojijo ribogojnice ali območja gojenja mehkužcev; |
| --- | --- | --- |

(c)

ribogojnice in območja gojenja mehkužcev so oskrbovani z vodo iz kakršnih koli drugih vodnih virov, ki:

(i)

niso povezani z ribogojnicami ali območji gojenja mehkužcev ali predelovalnimi obrati, ki gojijo ali predelujejo vrste, ki so dovzetne za iste bolezni kot vrste, ki jih gojijo ribogojnice ali območja gojenja mehkužcev;

| (ii) | ne vsebujejo prosto živečih vodnih živali iz vrst živali, dovzetnih za bolezni; |
| --- | --- |

(ii)

ne vsebujejo prosto živečih vodnih živali iz vrst živali, dovzetnih za bolezni;

| (d) | celinski vodni bazeni, vključno z ribniki in jezeri, ki so ločeni od drugih vodnih virov; pri določanju, ali je treba vodni bazen šteti kot ločen, je treba upoštevati sezonske spremembe, kot so možnost stika z drugimi vodnimi viri prek poplavljanja; |
| --- | --- |

(d)

celinski vodni bazeni, vključno z ribniki in jezeri, ki so ločeni od drugih vodnih virov; pri določanju, ali je treba vodni bazen šteti kot ločen, je treba upoštevati sezonske spremembe, kot so možnost stika z drugimi vodnimi viri prek poplavljanja;

| (e) | obalne ribogojnice in območja gojenja mehkužcev, ki so zaščitena z varno razdaljo od drugih ribogojnic in območij gojenja mehkužcev ter predelovalnih obratov, ki gojijo ali predelujejo vrste, ki so dovzetne za iste bolezni kot vrste, ki jih goji zadevna ribogojnica ali območje gojenja mehkužcev; to, kaj naj bi bila varna razdalja, mora določiti pristojni organ ob upoštevanju dejavnikov, kot so zmožnost zadevnih patogenov, da preživijo v odprtih vodah, vodnih tokovih in območjih plimovanja. |
| --- | --- |

(e)

obalne ribogojnice in območja gojenja mehkužcev, ki so zaščitena z varno razdaljo od drugih ribogojnic in območij gojenja mehkužcev ter predelovalnih obratov, ki gojijo ali predelujejo vrste, ki so dovzetne za iste bolezni kot vrste, ki jih goji zadevna ribogojnica ali območje gojenja mehkužcev; to, kaj naj bi bila varna razdalja, mora določiti pristojni organ ob upoštevanju dejavnikov, kot so zmožnost zadevnih patogenov, da preživijo v odprtih vodah, vodnih tokovih in območjih plimovanja.

6.5.3   Primeri nizkega tveganja širjenja bolezni prek vode in zaradi geografske bližine ribogojnic in območij gojenja mehkužcev:

| (a) | ribogojnice in območja gojenja mehkužcev brez izliva v naravne tekoče vode (5); |
| --- | --- |

(a)

ribogojnice in območja gojenja mehkužcev brez izliva v naravne tekoče vode (5);

| (b) | ribogojnice in območja gojenja mehkužcev, ki razkužujejo ali na kakršen koli drug način obdelujejo iztočne vode, da se prepreči širjenje patogenov; |
| --- | --- |

(b)

ribogojnice in območja gojenja mehkužcev, ki razkužujejo ali na kakršen koli drug način obdelujejo iztočne vode, da se prepreči širjenje patogenov;

| (c) | ribogojnice in območja gojenja mehkužcev, katerih voda se izteka v javne kanalizacijske sisteme, pod pogojem, da javni kanalizacijski sistem zajema ravnanje z odplakami; če pa odplake odtekajo v naravne tekoče vode brez kakršnega koli čiščenja, se takšne ribogojnice in območja gojenja mehkužcev ne smejo šteti kot taka z nizko verjetnostjo; |
| --- | --- |

(c)

ribogojnice in območja gojenja mehkužcev, katerih voda se izteka v javne kanalizacijske sisteme, pod pogojem, da javni kanalizacijski sistem zajema ravnanje z odplakami; če pa odplake odtekajo v naravne tekoče vode brez kakršnega koli čiščenja, se takšne ribogojnice in območja gojenja mehkužcev ne smejo šteti kot taka z nizko verjetnostjo;

| (d) | ribogojnice in območja gojenja mehkužcev brez odtoka v vode z živalmi iz ribogojstva ali prosto živečimi vodnimi živalmi vrst, ki so dovzetne za zadevne bolezni s seznama; |
| --- | --- |

(d)

ribogojnice in območja gojenja mehkužcev brez odtoka v vode z živalmi iz ribogojstva ali prosto živečimi vodnimi živalmi vrst, ki so dovzetne za zadevne bolezni s seznama;

| (e) | celinski vodni bazeni, vključno z ribniki in jezeri, ki so ločeni od drugih vodnih virov; pri določanju, ali je treba vodni bazen šteti kot ločen, je treba upoštevati sezonske spremembe, kot so možnost kakršnega koli stika z drugimi vodnimi viri prek poplavljanja; |
| --- | --- |

(e)

celinski vodni bazeni, vključno z ribniki in jezeri, ki so ločeni od drugih vodnih virov; pri določanju, ali je treba vodni bazen šteti kot ločen, je treba upoštevati sezonske spremembe, kot so možnost kakršnega koli stika z drugimi vodnimi viri prek poplavljanja;

| (f) | obalne ribogojnice in območja gojenja mehkužcev, ki so zaščiteni z varno razdaljo od drugih ribogojnic in območij gojenja mehkužcev, ki gojijo vrste, ki so dovzetne za iste bolezni kot vrste, ki jih goji zadevna ribogojnica ali območje gojenja mehkužcev; to, kaj naj bi bila varna razdalja, mora določiti pristojni organ ob upoštevanju dejavnikov, kot so zmožnost zadevnih patogenov, da preživijo v odprtih vodah, vodnih tokovih in območjih plimovanja. |
| --- | --- |

(f)

obalne ribogojnice in območja gojenja mehkužcev, ki so zaščiteni z varno razdaljo od drugih ribogojnic in območij gojenja mehkužcev, ki gojijo vrste, ki so dovzetne za iste bolezni kot vrste, ki jih goji zadevna ribogojnica ali območje gojenja mehkužcev; to, kaj naj bi bila varna razdalja, mora določiti pristojni organ ob upoštevanju dejavnikov, kot so zmožnost zadevnih patogenov, da preživijo v odprtih vodah, vodnih tokovih in območjih plimovanja.

6.6   OCENA VERJETNOSTI PRENOSA IN ŠIRJENJA BOLEZNI PREK PREMIKOV ŽIVALI IZ RIBOGOJSTVA

6.6.1   Uvod

Premiki živali iz ribogojstva v ribogojnice in na območja gojenja mehkužcev ter z njih so zelo pomemben način prenosa bolezni.

Pri oceni navedenega dejavnika je treba oceniti naslednje:

| (a) | kraj izvora živali iz ribogojstva; |
| --- | --- |

(a)

kraj izvora živali iz ribogojstva;

| (b) | število živali iz ribogojstva, ki so dobavljene ribogojstvu ali območju gojenja mehkužcev; |
| --- | --- |

(b)

število živali iz ribogojstva, ki so dobavljene ribogojstvu ali območju gojenja mehkužcev;

| (c) | število različnih dobaviteljev živali iz ribogojstva; |
| --- | --- |

(c)

število različnih dobaviteljev živali iz ribogojstva;

| (d) | pogostnost premikov živali iz ribogojstva v ribogojnice in na območja gojenja mehkužcev ter z njih. |
| --- | --- |

(d)

pogostnost premikov živali iz ribogojstva v ribogojnice in na območja gojenja mehkužcev ter z njih.

Vzorec iz oddelka 6.3 priporoča samo to, da so ribogojnice združene v skladu z njihovim visokim ali nizkim tveganjem prenosa in širjenja bolezni prek premikov živali iz ribogojstva. Za namene navedenega vzorca zato zadostuje, da se upošteva samo, ali se v ribogojnico ali na območje gojenja mehkužcev dobavljajo živali iz ribogojstva (vključno z jajčeci) ali jih ta dobavlja, ter kraj izvora navedenih živali.

Ta oddelek navaja primere razmer, ki se lahko štejejo, da predstavljajo nizko tveganje prenosa in širjenja bolezni prek premikov živali iz ribogojstva.

Seznam primerov iz tega oddelka ni izčrpen. Zato se ne sme sklepati, da ribogojnice in območja gojenja mehkužcev, ki jih ti primeri ne zajemajo, predstavljajo visoko tveganje prenosa in širjenja bolezni.

6.6.2   Primeri nizke verjetnosti prenosa bolezni prek dobave živali iz ribogojstva ribogojnicam in območjem gojenja mehkužcev:

| (a) | ribogojnice in območja gojenja mehkužcev, ki so samozadostni glede jajčec ali nedoraslih organizmov (6); |
| --- | --- |

(a)

ribogojnice in območja gojenja mehkužcev, ki so samozadostni glede jajčec ali nedoraslih organizmov (6);

| (b) | primeri, kadar so živali iz ribogojstva dobavljene samo z območij ali predelov, prostih bolezni. Za ribogojnice, ki imajo zdravstveni status iz kategorij III in V, v okviru obstoječe zakonodaje Skupnosti ni zahtev, da se živali iz ribogojstva dobavljajo z območij ali predelov prostih bolezni, ter dejstvo, da ribogojnica izbere dobavo svojih živali z območja ali predela, prostega bolezni, to ribogojnico razlikuje od ribogojnic iz iste kategorije zdravstvenega statusa. Ribogojnice iz zdravstvenega statusa kategorije I morajo prejemati samo živali iz kraja izvora brez bolezni. Za te ribogojnice je treba zato namesto tega zahtevati, da se živali dobavljajo z istega območja, prostega bolezni, ali da ima ribogojnica samo omejeno število dobaviteljev živali iz ribogojstva; |
| --- | --- |

(b)

primeri, kadar so živali iz ribogojstva dobavljene samo z območij ali predelov, prostih bolezni. Za ribogojnice, ki imajo zdravstveni status iz kategorij III in V, v okviru obstoječe zakonodaje Skupnosti ni zahtev, da se živali iz ribogojstva dobavljajo z območij ali predelov prostih bolezni, ter dejstvo, da ribogojnica izbere dobavo svojih živali z območja ali predela, prostega bolezni, to ribogojnico razlikuje od ribogojnic iz iste kategorije zdravstvenega statusa. Ribogojnice iz zdravstvenega statusa kategorije I morajo prejemati samo živali iz kraja izvora brez bolezni. Za te ribogojnice je treba zato namesto tega zahtevati, da se živali dobavljajo z istega območja, prostega bolezni, ali da ima ribogojnica samo omejeno število dobaviteljev živali iz ribogojstva;

| (c) | primeri, kadar so dobavljene prosto živeče vodne živali, izpuščene iz karantene in namenjene za nadaljnje gojenje; |
| --- | --- |

(c)

primeri, kadar so dobavljene prosto živeče vodne živali, izpuščene iz karantene in namenjene za nadaljnje gojenje;

| (d) | primeri, kadar so dobavljena razkužena jajčeca; to je primerno le takrat, kadar znanstvena spoznanja ali praktične izkušnje pokažejo, da razkuževanje učinkovito zmanjša tveganje prenosa bolezni na sprejemljivo raven, kar zadeva bolezni s seznama, za katere so dovzetne vrste živali v ribogojnici ali območju gojenja mehkužcev. |
| --- | --- |

(d)

primeri, kadar so dobavljena razkužena jajčeca; to je primerno le takrat, kadar znanstvena spoznanja ali praktične izkušnje pokažejo, da razkuževanje učinkovito zmanjša tveganje prenosa bolezni na sprejemljivo raven, kar zadeva bolezni s seznama, za katere so dovzetne vrste živali v ribogojnici ali območju gojenja mehkužcev.

6.6.3   Primeri nizke verjetnosti širjenja bolezni prek dobave živali iz ribogojstva ribogojnicam ali območjem gojenja mehkužcev:

| (a) | ribogojnice in območja gojenja mehkužcev, ki ne dobavljajo živali za nadaljnje gojenje, ponovno nasaditev ali obnovo staleža; |
| --- | --- |

(a)

ribogojnice in območja gojenja mehkužcev, ki ne dobavljajo živali za nadaljnje gojenje, ponovno nasaditev ali obnovo staleža;

| (b) | ribogojnice, ki dobavljajo samo razkužena jajčeca; to je primerno le takrat, kadar znanstvena spoznanja ali praktične izkušnje pokažejo, da razkuževanje učinkovito zmanjša tveganje prenosa bolezni na sprejemljivo raven, kar zadeva eksotične ali neeksotične bolezni s seznama, za katere so dovzetne vrste živali v ribogojnici. |
| --- | --- |

(b)

ribogojnice, ki dobavljajo samo razkužena jajčeca; to je primerno le takrat, kadar znanstvena spoznanja ali praktične izkušnje pokažejo, da razkuževanje učinkovito zmanjša tveganje prenosa bolezni na sprejemljivo raven, kar zadeva eksotične ali neeksotične bolezni s seznama, za katere so dovzetne vrste živali v ribogojnici.

---

(1)  Na primer, ribogojnica s šarenkami je lahko prosta infekciozne anemije lososov (kategorija I), spada v kategorijo II (v okviru odobrenega programa nadzorovanja) za virusno hemoragično septikemijo in ima neznani status, kar zadeva infekciozno hematopoetsko nekrozo (kategorija III).

(2)  Na primer, ribogojnica, ki je razglašena za prosto neeksotične bolezni s seznama, na splošno predstavlja nizko stopnjo širjenja takšne bolezni. Vendar pa ribogojnica, ki proizvaja svoje nedorasle organizme, predstavlja dosti nižje tveganje kot ribogojnica, ki kupuje vse svoje nedorasle organizme od enega ali več različnih dobaviteljev.

(3)  Transportne poti, pristanišča (balastne vode), ribarjenje na trnek.

(4)  Na primer, iz pokritega sistema nenehnega kroženja z vodo, ki prihaja iz vrtine, in kadar je odtočna voda razkužena (zelo nizko tveganje), v ribogojnico s kletkami za gojenje na morju z velikim številom ribogojnic v svoji bližini (zelo visoko tveganje).

(5)  Na primer: kopenske ribogojnice, ki imajo svojo odtočno vodo speljano v zemljo ali na polja.

(6)  To bi lahko bil primer za ribogojnice, ki gojijo svoj plemenski stalež, in za gojilnice za mehkužce ali območja gojenja mehkužcev, kjer proizvodnja temelji na naravnem pridobivanju nedoraslih organizmov.

---

| 2.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 322/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 322/39

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 28. novembra 2008

o odobritvi letnih in večletnih programov ter finančnega prispevka Skupnosti za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz, ki so jih države članice predložile za leto 2009 in naslednja leta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7415)

(2008/897/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 24(5) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba 90/424/EGS določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Skupnosti za programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz. |
| --- | --- |

(1)

Odločba 90/424/EGS določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Skupnosti za programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz.

| (2) | Poleg tega je v členu 24(1) Odločbe 90/424/EGS določeno, da je treba uvesti finančni ukrep Skupnosti za povrnitev izdatkov, ki so jih države članice imele s financiranjem nacionalnih programov za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz iz Priloge k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(2)

Poleg tega je v členu 24(1) Odločbe 90/424/EGS določeno, da je treba uvesti finančni ukrep Skupnosti za povrnitev izdatkov, ki so jih države članice imele s financiranjem nacionalnih programov za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz iz Priloge k navedeni odločbi.

| (3) | Odločba Sveta 2006/965/ES z dne 19. decembra 2006 o spremembi Odločbe 90/424/EGS o odhodkih na področju veterine (2) je člen 24 navedene odločbe nadomestila z novo določbo. Odločba 2006/965/ES je s prehodnimi ukrepi določila, da se financiranje programov za enzootsko govejo levkozo in bolezen Aujeszkega lahko nadaljuje do 31. decembra 2010. |
| --- | --- |

(3)

Odločba Sveta 2006/965/ES z dne 19. decembra 2006 o spremembi Odločbe 90/424/EGS o odhodkih na področju veterine (2) je člen 24 navedene odločbe nadomestila z novo določbo. Odločba 2006/965/ES je s prehodnimi ukrepi določila, da se financiranje programov za enzootsko govejo levkozo in bolezen Aujeszkega lahko nadaljuje do 31. decembra 2010.

| (4) | Odločba Komisije 2008/341/ES z dne 25. aprila 2008 o določitvi meril Skupnosti za nacionalne programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz (3) določa, da morajo programi, ki jih predložijo države članice, za odobritev v skladu z ukrepi iz člena 24(1) Odločbe 90/424/EGS izpolnjevati merila iz Priloge k Odločbi 2008/341/ES. |
| --- | --- |

(4)

Odločba Komisije 2008/341/ES z dne 25. aprila 2008 o določitvi meril Skupnosti za nacionalne programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz (3) določa, da morajo programi, ki jih predložijo države članice, za odobritev v skladu z ukrepi iz člena 24(1) Odločbe 90/424/EGS izpolnjevati merila iz Priloge k Odločbi 2008/341/ES.

| (5) | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (4) določa letne programe držav članic za spremljanje transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE) pri govedu, ovcah in kozah. |
| --- | --- |

(5)

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (4) določa letne programe držav članic za spremljanje transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE) pri govedu, ovcah in kozah.

| (6) | Direktiva Sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence (5) prav tako določa, da države članice izvajajo programe spremljanja za perutnino in divje ptice, da med drugim na podlagi redno posodobljenih ocen tveganja prispevajo k poznavanju nevarnosti divjih ptic v zvezi s katerim koli virusom influence aviarnega izvora pri pticah. Odobriti je treba tudi navedene letne programe za spremljanje in njihovo financiranje. |
| --- | --- |

(6)

Direktiva Sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence (5) prav tako določa, da države članice izvajajo programe spremljanja za perutnino in divje ptice, da med drugim na podlagi redno posodobljenih ocen tveganja prispevajo k poznavanju nevarnosti divjih ptic v zvezi s katerim koli virusom influence aviarnega izvora pri pticah. Odobriti je treba tudi navedene letne programe za spremljanje in njihovo financiranje.

| (7) | Nekatere države članice so Komisiji predložile letne programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni, programov pregledov, namenjenih preprečevanju zoonoz ter letnih programov spremljanja za izkoreninjenje in spremljanje nekaterih TSE, za katere želijo prejeti finančni prispevek Skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

Nekatere države članice so Komisiji predložile letne programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni, programov pregledov, namenjenih preprečevanju zoonoz ter letnih programov spremljanja za izkoreninjenje in spremljanje nekaterih TSE, za katere želijo prejeti finančni prispevek Skupnosti.

| (8) | Nekateri večletni programi za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni, ki so jih države članice predložile za leto 2008, so bili odobreni z Odločbo Komisije 2007/782/ES (6). Prevzem obveznosti za izdatke navedenih večletnih programov je bil sprejet v skladu s členom 76(3) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (7). Prva proračunska obveznost za navedene programe je bila sprejeta po njihovi odobritvi. Komisija mora prevzeti vse naslednje letne obveznosti za izvajanje programa za preteklo leto na podlagi sklepa o odobritvi prispevka, navedenega v členu 24(5) Odločbe 90/424/EGS. |
| --- | --- |

(8)

Nekateri večletni programi za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni, ki so jih države članice predložile za leto 2008, so bili odobreni z Odločbo Komisije 2007/782/ES (6). Prevzem obveznosti za izdatke navedenih večletnih programov je bil sprejet v skladu s členom 76(3) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (7). Prva proračunska obveznost za navedene programe je bila sprejeta po njihovi odobritvi. Komisija mora prevzeti vse naslednje letne obveznosti za izvajanje programa za preteklo leto na podlagi sklepa o odobritvi prispevka, navedenega v členu 24(5) Odločbe 90/424/EGS.

| (9) | Komisija je ocenila veterinarske in finančne elemente letnih programov in naslednje (drugo) leto večletnih programov, odobrenih leta 2008, ki so jih predložile države članice. Ugotovljeno je bilo, da so navedeni programi skladni z ustrezno veterinarsko zakonodajo Skupnosti in zlasti z merili iz Odločbe 2008/341/ES. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je ocenila veterinarske in finančne elemente letnih programov in naslednje (drugo) leto večletnih programov, odobrenih leta 2008, ki so jih predložile države članice. Ugotovljeno je bilo, da so navedeni programi skladni z ustrezno veterinarsko zakonodajo Skupnosti in zlasti z merili iz Odločbe 2008/341/ES.

| (10) | Zaradi pomembnosti letnih in večletnih programov za doseganje ciljev Skupnosti na področju zdravja živali in javnega zdravja ter obvezne uporabe programov v vseh državah članicah v primeru TSE in aviarne influence, je primerno, da se za povrnitev stroškov, nastalih v zadevnih državah članicah zaradi ukrepov iz te odločbe, določi ustrezni najvišji prispevek Skupnosti za vsak program. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi pomembnosti letnih in večletnih programov za doseganje ciljev Skupnosti na področju zdravja živali in javnega zdravja ter obvezne uporabe programov v vseh državah članicah v primeru TSE in aviarne influence, je primerno, da se za povrnitev stroškov, nastalih v zadevnih državah članicah zaradi ukrepov iz te odločbe, določi ustrezni najvišji prispevek Skupnosti za vsak program.

| (11) | Direktiva Sveta 2006/88/ES z dne 24. oktobra 2006 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih (8) določa, da morajo države članice, v katerih se je pojavila ena ali več bolezni s seznama v delu II Priloge IV k navedeni direktivi, pripraviti programe za izkoreninjenje navedenih bolezni. |
| --- | --- |

(11)

Direktiva Sveta 2006/88/ES z dne 24. oktobra 2006 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih (8) določa, da morajo države članice, v katerih se je pojavila ena ali več bolezni s seznama v delu II Priloge IV k navedeni direktivi, pripraviti programe za izkoreninjenje navedenih bolezni.

| (12) | V členu 17 Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo (9) je določeno, da države članice pripravijo operativne programe za izvajanje politik in prednostih nalog, ki jih sofinancira Evropski sklad za ribištvo. V členu 32 navedene uredbe je določeno, da lahko Skupnosti prispeva k financiranju nadzora in izkoreninjenja bolezni v ribogojstvu v skladu z Odločbo 90/424/EGS. V skladu z Odločbo 90/424/EGS lahko države članice dodelijo sredstva operativnim programom za izkoreninjenje bolezni pri živalih iz ribogojstva, navedenih v Prilogi k Odločbi 90/424/EGS. |
| --- | --- |

(12)

V členu 17 Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo (9) je določeno, da države članice pripravijo operativne programe za izvajanje politik in prednostih nalog, ki jih sofinancira Evropski sklad za ribištvo. V členu 32 navedene uredbe je določeno, da lahko Skupnosti prispeva k financiranju nadzora in izkoreninjenja bolezni v ribogojstvu v skladu z Odločbo 90/424/EGS. V skladu z Odločbo 90/424/EGS lahko države članice dodelijo sredstva operativnim programom za izkoreninjenje bolezni pri živalih iz ribogojstva, navedenih v Prilogi k Odločbi 90/424/EGS.

| (13) | Nekatere države članice so pripravile večletne programe za izkoreninjenje nekaterih bolezni pri vodnih živalih, navedenih v delu II Priloge IV k Direktivi 2006/88/ES in Prilogi k Odločbi 90/424/EGS. Komisija je ocenila tehnične elemente navedenih programov in jih je zato treba odobriti. |
| --- | --- |

(13)

Nekatere države članice so pripravile večletne programe za izkoreninjenje nekaterih bolezni pri vodnih živalih, navedenih v delu II Priloge IV k Direktivi 2006/88/ES in Prilogi k Odločbi 90/424/EGS. Komisija je ocenila tehnične elemente navedenih programov in jih je zato treba odobriti.

| (14) | Za boljše upravljanje, učinkovitejšo uporabo sredstev Skupnosti in boljšo preglednost je treba za vsak program (razen za večletne programe za izkoreninjenje nekaterih bolezni pri vodnih živalih, za katere se finančni prispevek določi po njihovi tehnični odobritvi), če je primerno, določiti povprečne stroške za povračilo državam članicam za nekatere stroške, kot so preskusi, ki jih uporabljajo države članice, in nadomestila lastnikom za izgube zaradi zakola ali izločanja živali. |
| --- | --- |

(14)

Za boljše upravljanje, učinkovitejšo uporabo sredstev Skupnosti in boljšo preglednost je treba za vsak program (razen za večletne programe za izkoreninjenje nekaterih bolezni pri vodnih živalih, za katere se finančni prispevek določi po njihovi tehnični odobritvi), če je primerno, določiti povprečne stroške za povračilo državam članicam za nekatere stroške, kot so preskusi, ki jih uporabljajo države članice, in nadomestila lastnikom za izgube zaradi zakola ali izločanja živali.

| (15) | V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (10) je treba programe za izkoreninjenje in nadzor živalskih bolezni financirati v okviru Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada. Za finančni nadzor je treba uporabiti člene 9, 36 in 37 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(15)

V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (10) je treba programe za izkoreninjenje in nadzor živalskih bolezni financirati v okviru Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada. Za finančni nadzor je treba uporabiti člene 9, 36 in 37 navedene uredbe.

| (16) | Finančni prispevek Skupnosti mora biti odobren pod pogojem, da so načrtovani ukrepi izvedeni učinkovito ter da pristojni organi zagotovijo vse potrebne informacije v rokih iz te odločbe. |
| --- | --- |

(16)

Finančni prispevek Skupnosti mora biti odobren pod pogojem, da so načrtovani ukrepi izvedeni učinkovito ter da pristojni organi zagotovijo vse potrebne informacije v rokih iz te odločbe.

| (17) | Zaradi upravne učinkovitosti morajo biti vsi izdatki, predloženi za finančni prispevek Skupnosti, izraženi v eurih. Evropska centralna banka v skladu z Uredbo (ES) št. 1290/2005 določi menjalni tečaj za izdatke v valuti, ki ni euro, pred prvim dnem v mesecu, v katerem zadevna država članica predloži zahtevek. |
| --- | --- |

(17)

Zaradi upravne učinkovitosti morajo biti vsi izdatki, predloženi za finančni prispevek Skupnosti, izraženi v eurih. Evropska centralna banka v skladu z Uredbo (ES) št. 1290/2005 določi menjalni tečaj za izdatke v valuti, ki ni euro, pred prvim dnem v mesecu, v katerem zadevna država članica predloži zahtevek.

| (18) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(18)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

POGLAVJE I

LETNI PROGRAMI

Člen 1

Goveja bruceloza

1.   Programi za izkoreninjenje goveje bruceloze, ki so jih predložile Irska, Španija, Italija, Malta, Ciper, Portugalska in Združeno kraljestvo, se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009.

2.   Finančni prispevek Skupnosti znaša 50 % stroškov, nastalih v posameznih državah članicah iz odstavka 1 zaradi izvajanja laboratorijskih testov, nadomestil lastnikom za vrednost njihovih živali, zaklanih v skladu z navedenimi programi, in nakupa odmerkov cepiva, ter ne presega:

| (a) | 1 100 000 EUR za Irsko; |
| --- | --- |

(a)

1 100 000 EUR za Irsko;

| (b) | 3 000 000 EUR za Španijo; |
| --- | --- |

(b)

3 000 000 EUR za Španijo;

| (c) | 5 000 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(c)

5 000 000 EUR za Italijo;

| (d) | 77 000 EUR za Ciper; |
| --- | --- |

(d)

77 000 EUR za Ciper;

| (e) | 20 000 EUR za Malto; |
| --- | --- |

(e)

20 000 EUR za Malto;

| (f) | 1 400 000 EUR za Portugalsko; |
| --- | --- |

(f)

1 400 000 EUR za Portugalsko;

| (g) | 2 000 000 EUR za Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

(g)

2 000 000 EUR za Združeno kraljestvo.

3.   Najvišji znesek stroškov, ki se povrne državam članicam za programe iz odstavka 1, povprečno ne presega:

| (a) | za Rose Bengal test | 0,2 EUR na test; |
| --- | --- | --- |
| (b) | za SAT test | 0,2 EUR na test; |
| (c) | za test vezave komplementa | 0,4 EUR na test; |
| (d) | za test ELISA | 1 EUR na test; |
| (e) | za zaklane živali | 375 EUR na žival. |

(a)

za Rose Bengal test

0,2 EUR na test;

(b)

za SAT test

0,2 EUR na test;

(c)

za test vezave komplementa

0,4 EUR na test;

(d)

za test ELISA

1 EUR na test;

(e)

za zaklane živali

375 EUR na žival.

Člen 2

Goveja tuberkuloza

1.   Programi za izkoreninjenje goveje tuberkuloze, ki so jih predložile Irska, Španija, Italija, Poljska in Portugalska, se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009.

2.   Finančni prispevek Skupnosti znaša 50 % stroškov, nastalih v posameznih državah članicah iz odstavka 1 zaradi izvajanja tuberkulinskih testov in gama-interferonskih testov ter nadomestil lastnikom za vrednost njihovih živali, zaklanih v skladu z navedenimi programi, ter ne presega:

| (a) | 2 000 000 EUR za Irsko; |
| --- | --- |

(a)

2 000 000 EUR za Irsko;

| (b) | 5 000 000 EUR za Španijo; |
| --- | --- |

(b)

5 000 000 EUR za Španijo;

| (c) | 2 700 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(c)

2 700 000 EUR za Italijo;

| (d) | 1 100 000 EUR za Poljsko; |
| --- | --- |

(d)

1 100 000 EUR za Poljsko;

| (e) | 1 000 000 EUR za Portugalsko. |
| --- | --- |

(e)

1 000 000 EUR za Portugalsko.

3.   Najvišji znesek stroškov, ki se povrne državam članicam za programe iz odstavka 1, povprečno ne presega:

| (a) | za tuberkulinski test | 1 EUR na test; |
| --- | --- | --- |
| (b) | za gama-interferonski test | 5 EUR na test; |
| (c) | za zaklane živali | 375 EUR na žival. |

(a)

za tuberkulinski test

1 EUR na test;

(b)

za gama-interferonski test

5 EUR na test;

(c)

za zaklane živali

375 EUR na žival.

Člen 3

Bruceloza ovac in koz

1.   Programi za izkoreninjenje bruceloze ovac in koz, ki so jih predložile Grčija, Španija, Italija, Ciper in Portugalska, se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009.

2.   Finančni prispevek Skupnosti znaša 50 % stroškov, nastalih v posameznih državah članicah iz odstavka 1 zaradi nakupa cepiva, izvajanja laboratorijskih testov in nadomestil lastnikom za vrednost njihovih živali, zaklanih v skladu z navedenimi programi, ter ne presega:

| (a) | 250 000 EUR za Grčijo; |
| --- | --- |

(a)

250 000 EUR za Grčijo;

| (b) | 4 500 000 EUR za Španijo; |
| --- | --- |

(b)

4 500 000 EUR za Španijo;

| (c) | 4 000 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(c)

4 000 000 EUR za Italijo;

| (d) | 75 000 EUR za Ciper; |
| --- | --- |

(d)

75 000 EUR za Ciper;

| (e) | 1 100 000 EUR za Portugalsko. |
| --- | --- |

(e)

1 100 000 EUR za Portugalsko.

3.   Najvišji znesek stroškov, ki se povrne državam članicam za programe iz odstavka 1, povprečno ne presega:

| (a) | za Rose Bengal test | 0,2 EUR na test; |
| --- | --- | --- |
| (b) | za test vezave komplementa | 0,4 EUR na test; |
| (c) | za zaklane živali | 50 EUR na žival. |

(a)

za Rose Bengal test

0,2 EUR na test;

(b)

za test vezave komplementa

0,4 EUR na test;

(c)

za zaklane živali

50 EUR na žival.

Člen 4

Bolezen modrikastega jezika na endemičnih območjih ali območjih visokega tveganja

1.   Programi za izkoreninjenje in spremljanje bolezni modrikastega jezika, ki so jih predložile Belgija, Bolgarija, Češka, Danska, Nemčija, Estonija, Irska, Grčija, Španija, Francija, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Malta, Nizozemska, Avstrija, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Finska in Švedska se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009.

2.   Finančni prispevek Skupnosti znaša 50 % stroškov, nastalih v posameznih državah članicah iz odstavka 1 zaradi izvajanja laboratorijskih testov za virološko, serološko in entomološko spremljanje, nakupa pasti in cepiva, ter ne presega:

| (a) | 1 200 000 EUR za Belgijo; |
| --- | --- |

(a)

1 200 000 EUR za Belgijo;

| (b) | 5 000 EUR za Bolgarijo; |
| --- | --- |

(b)

5 000 EUR za Bolgarijo;

| (c) | 790 000 EUR za Češko; |
| --- | --- |

(c)

790 000 EUR za Češko;

| (d) | 840 000 EUR za Dansko; |
| --- | --- |

(d)

840 000 EUR za Dansko;

| (e) | 4 100 000 EUR za Nemčijo; |
| --- | --- |

(e)

4 100 000 EUR za Nemčijo;

| (f) | 10 000 EUR za Estonijo; |
| --- | --- |

(f)

10 000 EUR za Estonijo;

| (g) | 1 000 000 EUR za Irsko; |
| --- | --- |

(g)

1 000 000 EUR za Irsko;

| (h) | 50 000 EUR za Grčijo; |
| --- | --- |

(h)

50 000 EUR za Grčijo;

| (i) | 16 100 000 EUR za Španijo; |
| --- | --- |

(i)

16 100 000 EUR za Španijo;

| (j) | 19 100 000 EUR za Francijo; |
| --- | --- |

(j)

19 100 000 EUR za Francijo;

| (k) | 9 000 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(k)

9 000 000 EUR za Italijo;

| (l) | 70 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- |

(l)

70 000 EUR za Latvijo;

| (m) | 50 000 EUR za Litvo; |
| --- | --- |

(m)

50 000 EUR za Litvo;

| (n) | 220 000 EUR za Luksemburg; |
| --- | --- |

(n)

220 000 EUR za Luksemburg;

| (o) | 500 000 EUR za Madžarsko; |
| --- | --- |

(o)

500 000 EUR za Madžarsko;

| (p) | 5 000 EUR za Malto; |
| --- | --- |

(p)

5 000 EUR za Malto;

| (q) | 2 100 000 EUR za Nizozemsko; |
| --- | --- |

(q)

2 100 000 EUR za Nizozemsko;

| (r) | 1 500 000 EUR za Avstrijo; |
| --- | --- |

(r)

1 500 000 EUR za Avstrijo;

| (s) | 500 000 EUR za Poljsko; |
| --- | --- |

(s)

500 000 EUR za Poljsko;

| (t) | 3 200 000 EUR za Portugalsko; |
| --- | --- |

(t)

3 200 000 EUR za Portugalsko;

| (u) | 250 000 EUR za Romunijo; |
| --- | --- |

(u)

250 000 EUR za Romunijo;

| (v) | 250 000 EUR za Slovenijo; |
| --- | --- |

(v)

250 000 EUR za Slovenijo;

| (w) | 50 000 EUR za Finsko; |
| --- | --- |

(w)

50 000 EUR za Finsko;

| (x) | 370 000 EUR za Švedsko. |
| --- | --- |

(x)

370 000 EUR za Švedsko.

3.   Najvišji znesek stroškov, ki se povrne državam članicam za programe iz odstavka 1, povprečno ne presega:

| (a) | za test ELISA 2,5 EUR na test; |
| --- | --- |

(a)

za test ELISA 2,5 EUR na test;

| (b) | za test PCR 10 EUR na test; |
| --- | --- |

(b)

za test PCR 10 EUR na test;

| (c) | za nakup cepiva 0,3 EUR na odmerek. |
| --- | --- |

(c)

za nakup cepiva 0,3 EUR na odmerek.

Člen 5

Salmoneloza (zoonotska salmonela) v matičnih jatah, jatah nesnicah in jatah pitovnih piščancev Gallus gallus

1.   Programi za nadzor nekaterih zoonotskih salmonel v matičnih jatah, jatah nesnicah in jatah pitovnih piščancev Gallus gallus, ki so jih predložile Belgija, Bolgarija, Češka, Danska, Estonija, Nemčija, Irska, Grčija, Španija, Francija, Italija, Ciper, Latvija, Luksemburg, Madžarska, Nizozemska, Avstrija, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija in Združeno kraljestvo, se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009.

2.   Finančni prispevek Skupnosti znaša 50 % stroškov, nastalih v posameznih državah članicah iz odstavka 1 zaradi izvajanja bakterioloških testov in testov serotipizacije v okviru uradnega vzorčenja, nadomestil lastnikom za vrednost njihovih izločenih ptic in uničenih jajc, nakupa odmerkov cepiva in izvajanja laboratorijskih testov, ter ne presega:

| (a) | 850 000 EUR za Belgijo; |
| --- | --- |

(a)

850 000 EUR za Belgijo;

| (b) | 30 000 EUR za Bolgarijo; |
| --- | --- |

(b)

30 000 EUR za Bolgarijo;

| (c) | 1 400 000 EUR za Češko; |
| --- | --- |

(c)

1 400 000 EUR za Češko;

| (d) | 75 000 EUR za Dansko; |
| --- | --- |

(d)

75 000 EUR za Dansko;

| (e) | 25 000 EUR za Estonijo; |
| --- | --- |

(e)

25 000 EUR za Estonijo;

| (f) | 600 000 EUR za Nemčijo; |
| --- | --- |

(f)

600 000 EUR za Nemčijo;

| (g) | 40 000 EUR za Irsko; |
| --- | --- |

(g)

40 000 EUR za Irsko;

| (h) | 550 000 EUR za Grčijo; |
| --- | --- |

(h)

550 000 EUR za Grčijo;

| (i) | 4 750 000 EUR za Španijo; |
| --- | --- |

(i)

4 750 000 EUR za Španijo;

| (j) | 3 250 000 EUR za Francijo; |
| --- | --- |

(j)

3 250 000 EUR za Francijo;

| (k) | 1 100 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(k)

1 100 000 EUR za Italijo;

| (l) | 76 000 EUR za Ciper; |
| --- | --- |

(l)

76 000 EUR za Ciper;

| (m) | 270 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- |

(m)

270 000 EUR za Latvijo;

| (n) | 16 000 EUR za Luksemburg; |
| --- | --- |

(n)

16 000 EUR za Luksemburg;

| (o) | 1 450 000 EUR za Madžarsko; |
| --- | --- |

(o)

1 450 000 EUR za Madžarsko;

| (p) | 110 000 EUR za Malto; |
| --- | --- |

(p)

110 000 EUR za Malto;

| (q) | 1 700 000 EUR za Nizozemsko; |
| --- | --- |

(q)

1 700 000 EUR za Nizozemsko;

| (r) | 525 000 EUR za Avstrijo; |
| --- | --- |

(r)

525 000 EUR za Avstrijo;

| (s) | 1 550 000 EUR za Poljsko; |
| --- | --- |

(s)

1 550 000 EUR za Poljsko;

| (t) | 500 000 EUR za Portugalsko; |
| --- | --- |

(t)

500 000 EUR za Portugalsko;

| (u) | 450 000 EUR za Romunijo; |
| --- | --- |

(u)

450 000 EUR za Romunijo;

| (v) | 625 000 EUR za Slovaško; |
| --- | --- |

(v)

625 000 EUR za Slovaško;

| (w) | 25 000 EUR za Slovenijo; |
| --- | --- |

(w)

25 000 EUR za Slovenijo;

| (x) | 20 000 EUR za Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

(x)

20 000 EUR za Združeno kraljestvo.

3.   Najvišji znesek stroškov, ki se povrne državam članicam za programe iz odstavka 1, povprečno ne presega:

| (a) | za bakteriološki test (gojenje) | 5,0 EUR na test; |
| --- | --- | --- |
| (b) | za nakup enega odmerka cepiva | 0,05 EUR na odmerek; |
| (c) | za serotipizacijo ustreznih izolatov Salmonelle spp. | 20 EUR na test; |
| (d) | za analizo za potrditev učinkovitosti uporabe razkuževalnih sredstev | 5,0 EUR na test; |
| (e) | za izločanje matičnih ptic Gallus gallus | 3,5 EUR na ptico; |
| (f) | za izločanje ptic nesnic Gallus gallus | 1,5 EUR na ptico. |

(a)

za bakteriološki test (gojenje)

5,0 EUR na test;

(b)

za nakup enega odmerka cepiva

0,05 EUR na odmerek;

(c)

za serotipizacijo ustreznih izolatov Salmonelle spp.

20 EUR na test;

(d)

za analizo za potrditev učinkovitosti uporabe razkuževalnih sredstev

5,0 EUR na test;

(e)

za izločanje matičnih ptic Gallus gallus

3,5 EUR na ptico;

(f)

za izločanje ptic nesnic Gallus gallus

1,5 EUR na ptico.

Člen 6

Klasična prašičja kuga in Afriška prašičja kuga

1.   Programi za nadzor in spremljanje:

| (a) | klasične prašičje kuge, ki so jih predložile Bolgarija, Nemčija, Francija, Luksemburg, Madžarska, Romunija, Slovenija in Slovaška, se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009. |
| --- | --- |

(a)

klasične prašičje kuge, ki so jih predložile Bolgarija, Nemčija, Francija, Luksemburg, Madžarska, Romunija, Slovenija in Slovaška, se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009.

| (b) | afriške prašičje kuge, ki jih predložila Italija, se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009. |
| --- | --- |

(b)

afriške prašičje kuge, ki jih predložila Italija, se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009.

2.   Finančni prispevek Skupnosti znaša 50 % stroškov, nastalih v posameznih državah članicah iz odstavka 1 zaradi izvajanja viroloških in seroloških testov domačih in divjih prašičev, ter 50 % stroškov za programe, ki so jih predložile Bolgarija, Nemčija, Francija, Romunija in Slovaška za nakup in distribucijo cepiva in vab za cepljenje divjih prašičev, Romunija pa še za cepljenje domačih prašičev, ter ne presega:

| (a) | 200 000 EUR za Bolgarijo; |
| --- | --- |

(a)

200 000 EUR za Bolgarijo;

| (b) | 800 000 EUR za Nemčijo; |
| --- | --- |

(b)

800 000 EUR za Nemčijo;

| (c) | 550 000 EUR za Francijo; |
| --- | --- |

(c)

550 000 EUR za Francijo;

| (d) | 100 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(d)

100 000 EUR za Italijo;

| (e) | 350 000 EUR za Madžarsko; |
| --- | --- |

(e)

350 000 EUR za Madžarsko;

| (f) | 5 000 EUR za Luksemburg; |
| --- | --- |

(f)

5 000 EUR za Luksemburg;

| (g) | 2 500 000 EUR za Romunijo; |
| --- | --- |

(g)

2 500 000 EUR za Romunijo;

| (h) | 30 000 EUR za Slovenijo; |
| --- | --- |

(h)

30 000 EUR za Slovenijo;

| (i) | 550 000 EUR za Slovaško. |
| --- | --- |

(i)

550 000 EUR za Slovaško.

3.   Najvišji znesek stroškov, ki se povrne državam članicam za programe iz odstavka 1, ne presega povprečno 2,5 EUR na test ELISA.

Člen 7

Vezikularna bolezen prašičev

1.   Program za izkoreninjenje vezikularne bolezni prašičev, ki ga je predložila Italija, se odobri za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009.

2.   Finančni prispevek Skupnosti znaša 50 % stroškov zaradi izvajanja laboratorijskih testov in ne presega 500 000 EUR.

Člen 8

Aviarna influenca pri perutnini in divjih pticah

1.   Programi spremljanja aviarne influence pri perutnini in divjih pticah, ki so jih predložile Belgija, Bolgarija, Češka, Danska, Nemčija, Estonija, Irska, Grčija, Španija, Francija, Italija, Ciper, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Malta, Nizozemska, Avstrija, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Slovaška, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo, se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009.

2.   Finančni prispevek Skupnosti znaša 50 % stroškov, nastalih v posameznih državah članicah zaradi izvajanja laboratorijskih testov, in pavšalni znesek za vzorčenje divjih ptic, ter ne presega:

| (a) | 90 000 EUR za Belgijo; |
| --- | --- |

(a)

90 000 EUR za Belgijo;

| (b) | 70 000 EUR za Bolgarijo; |
| --- | --- |

(b)

70 000 EUR za Bolgarijo;

| (c) | 60 000 EUR za Češko; |
| --- | --- |

(c)

60 000 EUR za Češko;

| (d) | 200 000 EUR za Dansko; |
| --- | --- |

(d)

200 000 EUR za Dansko;

| (e) | 500 000 EUR za Nemčijo; |
| --- | --- |

(e)

500 000 EUR za Nemčijo;

| (f) | 7 000 EUR za Estonijo; |
| --- | --- |

(f)

7 000 EUR za Estonijo;

| (g) | 60 000 EUR za Irsko; |
| --- | --- |

(g)

60 000 EUR za Irsko;

| (h) | 70 000 EUR za Grčijo; |
| --- | --- |

(h)

70 000 EUR za Grčijo;

| (i) | 350 000 EUR za Španijo; |
| --- | --- |

(i)

350 000 EUR za Španijo;

| (j) | 200 000 EUR za Francijo; |
| --- | --- |

(j)

200 000 EUR za Francijo;

| (k) | 550 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(k)

550 000 EUR za Italijo;

| (l) | 15 000 EUR za Ciper; |
| --- | --- |

(l)

15 000 EUR za Ciper;

| (m) | 30 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- |

(m)

30 000 EUR za Latvijo;

| (n) | 40 000 EUR za Litvo; |
| --- | --- |

(n)

40 000 EUR za Litvo;

| (o) | 10 000 EUR za Luksemburg; |
| --- | --- |

(o)

10 000 EUR za Luksemburg;

| (p) | 180 000 EUR za Madžarsko; |
| --- | --- |

(p)

180 000 EUR za Madžarsko;

| (q) | 7 000 EUR za Malto; |
| --- | --- |

(q)

7 000 EUR za Malto;

| (r) | 500 000 EUR za Nizozemsko; |
| --- | --- |

(r)

500 000 EUR za Nizozemsko;

| (s) | 50 000 EUR za Avstrijo; |
| --- | --- |

(s)

50 000 EUR za Avstrijo;

| (t) | 80 000 EUR za Poljsko; |
| --- | --- |

(t)

80 000 EUR za Poljsko;

| (u) | 200 000 EUR za Portugalsko; |
| --- | --- |

(u)

200 000 EUR za Portugalsko;

| (v) | 400 000 EUR za Romunijo; |
| --- | --- |

(v)

400 000 EUR za Romunijo;

| (w) | 55 000 EUR za Slovenijo; |
| --- | --- |

(w)

55 000 EUR za Slovenijo;

| (x) | 50 000 EUR za Slovaško; |
| --- | --- |

(x)

50 000 EUR za Slovaško;

| (y) | 35 000 EUR za Finsko; |
| --- | --- |

(y)

35 000 EUR za Finsko;

| (z) | 280 000 EUR za Švedsko, |
| --- | --- |

(z)

280 000 EUR za Švedsko,

| (za) | 380 000 EUR za Združeno Kraljestvo. |
| --- | --- |

(za)

380 000 EUR za Združeno Kraljestvo.

3.   Najvišji znesek stroškov, ki se povrne državam članicam za teste iz programa, povprečno ne presega:

| (a) | : | test ELISA | : | 1 EUR na test; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (b) | : | imunodifuzijski agar-gel test | : | 1,2 EUR na test; |
| (c) | : | test HI za H5/H7 | : | 12 EUR na test; |
| (d) | : | test izolacije virusa | : | 30 EUR na test; |
| (e) | : | test PCR | : | 15 EUR na test; |
| (f) | : | vzorčenje divjih ptic | : | 20 EUR na vzorec. |

(a)

:

test ELISA

:

1 EUR na test;

(b)

:

imunodifuzijski agar-gel test

:

1,2 EUR na test;

(c)

:

test HI za H5/H7

:

12 EUR na test;

(d)

:

test izolacije virusa

:

30 EUR na test;

(e)

:

test PCR

:

15 EUR na test;

(f)

:

vzorčenje divjih ptic

:

20 EUR na vzorec.

Člen 9

Transmisivne spongiformne encefalopatije (TSE), goveja spongiformna encefalopatija (BSE) in praskavec

1.   Programi za spremljanje transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE) ter izkoreninjenje goveje spongiformne encefalopatije (BSE) in praskavca, ki so jih predložile Belgija, Bolgarija, Češka, Danska, Nemčija, Estonija, Irska, Grčija, Španija, Francija, Italija, Ciper, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Malta, Nizozemska, Avstrija, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Slovaška, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo, se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009.

2.   Finančni prispevek Skupnosti znaša 100 % stroškov, nastalih v posameznih državah članicah iz odstavka 1 zaradi izvajanja hitrih testov in primarnih molekularnih ločevalnih testov, 50 % stroškov, nastalih v državah članicah zaradi nadomestil lastnikom za vrednost njihovih živali, izločenih ali uničenih v skladu s programi izkoreninjenja BSE in praskavca, in 50 % stroškov zaradi analiz vzorcev za genotipizacijo ter ne presega:

| (a) | 1 850 000 EUR za Belgijo; |
| --- | --- |

(a)

1 850 000 EUR za Belgijo;

| (b) | 750 000 EUR za Bolgarijo; |
| --- | --- |

(b)

750 000 EUR za Bolgarijo;

| (c) | 920 000 EUR za Češko; |
| --- | --- |

(c)

920 000 EUR za Češko;

| (d) | 1 850 000 EUR za Dansko; |
| --- | --- |

(d)

1 850 000 EUR za Dansko;

| (e) | 8 900 000 EUR za Nemčijo; |
| --- | --- |

(e)

8 900 000 EUR za Nemčijo;

| (f) | 220 000 EUR za Estonijo; |
| --- | --- |

(f)

220 000 EUR za Estonijo;

| (g) | 5 400 000 EUR za Irsko; |
| --- | --- |

(g)

5 400 000 EUR za Irsko;

| (h) | 2 000 000 EUR za Grčijo; |
| --- | --- |

(h)

2 000 000 EUR za Grčijo;

| (i) | 7 400 000 EUR za Španijo; |
| --- | --- |

(i)

7 400 000 EUR za Španijo;

| (j) | 12 600 000 EUR za Francijo; |
| --- | --- |

(j)

12 600 000 EUR za Francijo;

| (k) | 4 100 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(k)

4 100 000 EUR za Italijo;

| (l) | 1 800 000 EUR za Ciper; |
| --- | --- |

(l)

1 800 000 EUR za Ciper;

| (m) | 230 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- |

(m)

230 000 EUR za Latvijo;

| (n) | 530 000 EUR za Litvo; |
| --- | --- |

(n)

530 000 EUR za Litvo;

| (o) | 105 000 EUR za Luksemburg; |
| --- | --- |

(o)

105 000 EUR za Luksemburg;

| (p) | 990 000 EUR za Madžarsko; |
| --- | --- |

(p)

990 000 EUR za Madžarsko;

| (q) | 24 000 EUR za Malto; |
| --- | --- |

(q)

24 000 EUR za Malto;

| (r) | 2 900 000 EUR za Nizozemsko; |
| --- | --- |

(r)

2 900 000 EUR za Nizozemsko;

| (s) | 1 150 000 EUR za Avstrijo; |
| --- | --- |

(s)

1 150 000 EUR za Avstrijo;

| (t) | 3 340 000 EUR za Poljsko; |
| --- | --- |

(t)

3 340 000 EUR za Poljsko;

| (u) | 1 300 000 EUR za Portugalsko; |
| --- | --- |

(u)

1 300 000 EUR za Portugalsko;

| (v) | 1 300 000 EUR za Romunijo; |
| --- | --- |

(v)

1 300 000 EUR za Romunijo;

| (w) | 250 000 EUR za Slovenijo; |
| --- | --- |

(w)

250 000 EUR za Slovenijo;

| (x) | 860 000 EUR za Slovaško; |
| --- | --- |

(x)

860 000 EUR za Slovaško;

| (y) | 750 000 EUR za Finsko; |
| --- | --- |

(y)

750 000 EUR za Finsko;

| (z) | 900 000 EUR za Švedsko; |
| --- | --- |

(z)

900 000 EUR za Švedsko;

| (za) | 5 900 000 EUR za Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

(za)

5 900 000 EUR za Združeno kraljestvo.

3.   Finančni prispevek Skupnosti za programe iz odstavka 1 je namenjen za opravljene teste, izločene in uničene živali ter povprečno ne presega:

| (a) | 5 EUR na test za teste pri govedu iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001; |
| --- | --- |

(a)

5 EUR na test za teste pri govedu iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001;

| (b) | 30 EUR na test za teste pri ovcah in kozah iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001; |
| --- | --- |

(b)

30 EUR na test za teste pri ovcah in kozah iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001;

| (c) | 50 EUR na test za teste pri jelenih iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001; |
| --- | --- |

(c)

50 EUR na test za teste pri jelenih iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001;

| (d) | 175 EUR na test za primarne molekularne ločevalne teste iz točke 3.2(c)(i) poglavja C Priloge X k Uredbi (ES) št. 999/2001; |
| --- | --- |

(d)

175 EUR na test za primarne molekularne ločevalne teste iz točke 3.2(c)(i) poglavja C Priloge X k Uredbi (ES) št. 999/2001;

| (e) | 10 EUR na test za teste genotipizacije; |
| --- | --- |

(e)

10 EUR na test za teste genotipizacije;

| (f) | 500 EUR na govedo; |
| --- | --- |

(f)

500 EUR na govedo;

| (g) | 70 EUR za izločeno ovco ali kozo. |
| --- | --- |

(g)

70 EUR za izločeno ovco ali kozo.

Člen 10

Steklina

1.   Programi za izkoreninjenje stekline, ki so jih predložile Bolgarija, Litva, Madžarska, Avstrija, Poljska, Romunija in Slovaška, se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009.

2.   Finančni prispevek Skupnosti znaša 50 % stroškov, nastalih v posameznih državah članicah iz odstavka 1 zaradi izvajanja laboratorijskih testov ter nakupa cepiva in pasti v okviru programov, ter ne presega:

| (a) | 790 000 EUR za Bolgarijo; |
| --- | --- |

(a)

790 000 EUR za Bolgarijo;

| (b) | 1 100 000 EUR za Litvo; |
| --- | --- |

(b)

1 100 000 EUR za Litvo;

| (c) | 780 000 EUR za Madžarsko; |
| --- | --- |

(c)

780 000 EUR za Madžarsko;

| (d) | 270 000 EUR za Avstrijo; |
| --- | --- |

(d)

270 000 EUR za Avstrijo;

| (e) | 4 450 000 EUR za Poljsko; |
| --- | --- |

(e)

4 450 000 EUR za Poljsko;

| (f) | 500 000 EUR za Romunijo; |
| --- | --- |

(f)

500 000 EUR za Romunijo;

| (g) | 470 000 EUR za Slovaško. |
| --- | --- |

(g)

470 000 EUR za Slovaško.

3.   Najvišji znesek stroškov, ki se povrne državam članicam za programe iz odstavka 1, povprečno ne presega:

| (a) | za test ELISA | 8 EUR na test; |
| --- | --- | --- |
| (b) | za test ugotavljanja tetraciklina v kosti | 8 EUR na test. |

(a)

za test ELISA

8 EUR na test;

(b)

za test ugotavljanja tetraciklina v kosti

8 EUR na test.

Člen 11

Enzootska goveja levkoza

1.   Programi za izkoreninjenje enzootske goveje levkoze, ki so jih predložile Estonija, Litva, Malta in Poljska, se odobrijo za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2009.

2.   Finančni prispevek Skupnosti znaša 50 % stroškov, nastalih v posameznih državah članicah iz odstavka 1 zaradi izvajanja laboratorijskih testov in nadomestil lastnikom za vrednost njihovih živali, zaklanih v skladu z navedenimi programi, ter ne presega:

| (a) | 15 000 EUR za Estonijo; |
| --- | --- |

(a)

15 000 EUR za Estonijo;

| (b) | 20 000 EUR za Litvo; |
| --- | --- |

(b)

20 000 EUR za Litvo;

| (c) | 500 000 EUR za Malto; |
| --- | --- |

(c)

500 000 EUR za Malto;

| (d) | 800 000 EUR za Poljsko. |
| --- | --- |

(d)

800 000 EUR za Poljsko.

3.   Najvišji znesek stroškov, ki se povrne državam članicam za programe iz odstavka 1, povprečno ne presega:

| (a) | za test ELISA | 0,5 EUR na test; |
| --- | --- | --- |
| (b) | za imunodifuzijski agar-gel test | 0,5 EUR na test; |
| (c) | za zaklane živali | 375 EUR na žival. |

(a)

za test ELISA

0,5 EUR na test;

(b)

za imunodifuzijski agar-gel test

0,5 EUR na test;

(c)

za zaklane živali

375 EUR na žival.

Člen 12

Bolezen Aujeszkega

1.   Programi za izkoreninjenje bolezni Aujeszkega, ki so jih predložile Španija, Madžarska in Poljska, se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009.

2.   Finančni prispevek Skupnosti za programe iz odstavka 1 znaša 50 % stroškov, nastalih v zadevnih državah članicah zaradi izvajanja laboratorijskih testov, in ne presega:

| (a) | 800 000 EUR za Španijo; |
| --- | --- |

(a)

800 000 EUR za Španijo;

| (b) | 80 000 EUR za Madžarsko; |
| --- | --- |

(b)

80 000 EUR za Madžarsko;

| (c) | 2 500 000 EUR za Poljsko. |
| --- | --- |

(c)

2 500 000 EUR za Poljsko.

3.   Najvišji znesek stroškov, ki se povrne državam članicam za programe iz odstavka 1, ne presega povprečno 1 EUR na test ELISA.

POGLAVJE II

VEČLETNI PROGRAMI

Člen 13

Steklina

1.   Drugo leto večletnih programov za izkoreninjenje stekline, ki so jih predložile Češka, Nemčija, Estonija, Latvija, Slovenija in Finska, se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009.

2.   Finančni prispevek Skupnosti znaša 50 % stroškov, nastalih v posameznih državah članicah iz odstavka 1 zaradi izvajanja laboratorijskih testov in nakupa cepiva in vab ter ne presega:

| (a) | 600 000 EUR za Češko; |
| --- | --- |

(a)

600 000 EUR za Češko;

| (b) | 325 000 EUR za Nemčijo; |
| --- | --- |

(b)

325 000 EUR za Nemčijo;

| (c) | 1 000 000 EUR za Estonijo; |
| --- | --- |

(c)

1 000 000 EUR za Estonijo;

| (d) | 1 100 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- |

(d)

1 100 000 EUR za Latvijo;

| (e) | 370 000 EUR za Slovenijo; |
| --- | --- |

(e)

370 000 EUR za Slovenijo;

| (f) | 100 000 EUR za Finsko. |
| --- | --- |

(f)

100 000 EUR za Finsko.

3.   Najvišji znesek stroškov, ki se povrne zadevnim državam članicam za programe iz odstavka 1, povprečno ne presega:

| (a) | za test ELISA | 8 EUR na test; |
| --- | --- | --- |
| (b) | za test ugotavljanja tetraciklina v kosti | 8 EUR na test. |

(a)

za test ELISA

8 EUR na test;

(b)

za test ugotavljanja tetraciklina v kosti

8 EUR na test.

4.   Višina obveznosti za naslednja leta se določi glede na izvajanje programa v letu 2009. Ti zneski (v eurih) so navedeni spodaj:

| Država članica | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- |
| Češka | | | |
| Nemčija | | | |
| Latvija | 1 250 000 | | |
| Finska | 100 000 | | |
| Estonija | 1 250 000 | 1 250 000 | |
| Slovenija | 350 000 | 350 000 | 350 000 |

Država članica

2010

2011

2012

Češka

Nemčija

Latvija

1 250 000

Finska

100 000

Estonija

1 250 000

1 250 000

Slovenija

350 000

350 000

350 000

Člen 14

Bolezen Aujeszkega

1.   Drugo leto večletnega programa za izkoreninjenje bolezni Aujeszkega, ki ga je predložila Belgija, se odobri za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009.

2.   Finančni prispevek Skupnosti znaša 50 % stroškov, ki jih bo imela Belgija zaradi izvajanja laboratorijskih testov, in ne presega 175 000 EUR.

3.   Najvišji znesek stroškov, ki se povrne Belgiji za program iz odstavka 1, ne presega povprečno 1 EUR na test ELISA.

Člen 15

Enzootska goveja levkoza

1.   Drugo leto večletnih programov za izkoreninjenje enzootske goveje levkoze, ki so jih predložile Italija, Latvija in Portugalska, se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009.

2.   Finančni prispevek Skupnosti znaša 50 % stroškov, nastalih v posameznih državah članicah iz odstavka 1 zaradi izvajanja laboratorijskih testov in nadomestil lastnikom za vrednost njihovih živali, zaklanih v skladu z navedenimi programi, ter ne presega:

| (a) | 800 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(a)

800 000 EUR za Italijo;

| (b) | 55 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- |

(b)

55 000 EUR za Latvijo;

| (c) | 350 000 EUR za Portugalsko. |
| --- | --- |

(c)

350 000 EUR za Portugalsko.

3.   Najvišji znesek stroškov, ki se povrne državam članicam za programe iz odstavka 1, povprečno ne presega:

| (a) | za test ELISA | 0,5 EUR na test; |
| --- | --- | --- |
| (b) | za imunodifuzijski agar-gel test | 0,5 EUR na test; |
| (c) | za zaklane živali | 375 EUR na žival. |

(a)

za test ELISA

0,5 EUR na test;

(b)

za imunodifuzijski agar-gel test

0,5 EUR na test;

(c)

za zaklane živali

375 EUR na žival.

4.   Višina obveznosti za leto 2010 se določi glede na izvajanje programa v letu 2009. Ti zneski (v eurih) so navedeni spodaj:

| (a) | 800 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(a)

800 000 EUR za Italijo;

| (b) | 55 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- |

(b)

55 000 EUR za Latvijo;

| (c) | 350 000 EUR za Portugalsko. |
| --- | --- |

(c)

350 000 EUR za Portugalsko.

Člen 16

Bolezni živali iz ribogojstva

Večletni program za izkoreninjenje virusne hemoragične septikemije (VHS), ki ga je predložila Danska, in program za izkoreninjenje bolezni, ki jo povzroča Koi herpes virus (KHV), ki ga je predložila Nemčija, se odobrita za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2013.

POGLAVJE III

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 17

Nadomestilo lastnikom za vrednost izločenih ali zaklanih živali ter za uničene izdelke se odobri v 90 dneh po zakolu ali izločitvi živali ali uničenju izdelkov ali po tem, ko lastnik predloži izpolnjen zahtevek.

Za izplačila nadomestil po 90-dnevnem roku se uporablja člen 9(1), (2) in (3) Uredbe Komisije (ES) št. 883/2006 (11).

Člen 18

1.   Izdatki, ki jih države članice predložijo za finančni prispevek Skupnosti, se izrazijo v eurih ter izključujejo davek na dodano vrednost in druge davke.

2.   Kadar so izdatki države članice izraženi v valuti, ki ni euro, zadevna država članica to valuto preračuna v eure, pri čemer uporabi zadnji menjalni tečaj, ki ga določi Evropska centralna banka pred prvim dnem v mesecu, v katerem zadevna država članica predloži zahtevek.

Člen 19

1.   Finančni prispevek Skupnosti za programe iz členov 1 do 16 se odobri, če zadevne države članice:

| (a) | izvedejo programe v skladu z ustreznimi določbami zakonodaje Skupnosti, vključno s pravili o konkurenci in oddajo javnih naročil; |
| --- | --- |

(a)

izvedejo programe v skladu z ustreznimi določbami zakonodaje Skupnosti, vključno s pravili o konkurenci in oddajo javnih naročil;

| (b) | najpozneje do 1. januarja 2009 uvedejo zakone in druge predpise, potrebne za izvajanje programov iz členov 1 do 16; |
| --- | --- |

(b)

najpozneje do 1. januarja 2009 uvedejo zakone in druge predpise, potrebne za izvajanje programov iz členov 1 do 16;

| (c) | Komisiji v skladu s členom 24(7)(a) Odločbe 90/424/EGS najpozneje do 31. julija 2009 pošljejo vmesna tehnična in finančna poročila za programe iz členov 1 do 16; |
| --- | --- |

(c)

Komisiji v skladu s členom 24(7)(a) Odločbe 90/424/EGS najpozneje do 31. julija 2009 pošljejo vmesna tehnična in finančna poročila za programe iz členov 1 do 16;

| (d) | za programe iz člena 8 poročajo Komisiji o pozitivnih in negativnih rezultatih preiskav, ugotovljenih med spremljanjem perutnine in divjih ptic, po spletnem sistemu Komisije vsake tri mesece v roku štirih tednov po koncu meseca, ki ga zajema poročilo; |
| --- | --- |

(d)

za programe iz člena 8 poročajo Komisiji o pozitivnih in negativnih rezultatih preiskav, ugotovljenih med spremljanjem perutnine in divjih ptic, po spletnem sistemu Komisije vsake tri mesece v roku štirih tednov po koncu meseca, ki ga zajema poročilo;

| (e) | za programe iz členov 1 do 16 v skladu s členom 24(7)(b) Odločbe 90/424/EGS pošljejo Komisiji najpozneje do 30. aprila 2010 končno poročilo o tehnični izvedbi programa z dokazili za utemeljitev stroškov, ki jih je plačala država članica, in rezultati, ugotovljenimi v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009; |
| --- | --- |

(e)

za programe iz členov 1 do 16 v skladu s členom 24(7)(b) Odločbe 90/424/EGS pošljejo Komisiji najpozneje do 30. aprila 2010 končno poročilo o tehnični izvedbi programa z dokazili za utemeljitev stroškov, ki jih je plačala država članica, in rezultati, ugotovljenimi v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009;

| (f) | učinkovito izvajajo programe iz členov 1 do 16; |
| --- | --- |

(f)

učinkovito izvajajo programe iz členov 1 do 16;

| (g) | za programe iz členov 1 do 16 ne predložijo nadaljnjih zahtev za druge prispevke Skupnosti za te ukrepe in takih zahtev niso predložile predhodno. |
| --- | --- |

(g)

za programe iz členov 1 do 16 ne predložijo nadaljnjih zahtev za druge prispevke Skupnosti za te ukrepe in takih zahtev niso predložile predhodno.

2.   Kadar država članica ne izpolnjuje zahteve iz odstavka 1, Komisija zmanjša finančni prispevek Skupnosti ob upoštevanju narave in resnosti kršitve ter finančne izgube Skupnosti.

Člen 20

Ta odločba se uporablja od 1. januarja 2009.

Člen 21

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 28. novembra 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19.

1

(2)  UL L 397, 30.12.2006, str. 22.

2

(3)  UL L 115, 29.4.2008, str. 44.

3

(4)  UL L 147, 31.5.2001, str. 1.

4

(5)  UL L 10, 14.1.2006, str. 16.

5

(6)  UL L 314, 1.12.2007, str. 29.

6

(7)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

7

(8)  UL L 328, 24.11.2006, str. 14.

8

(9)  UL L 223, 15.8.2006, str. 1.

9

(10)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

10

(11)  UL L 171, 23.6.2006, str. 1.

11

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 2.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 322/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 322/50

---

SKUPNI UKREP SVETA 2008/898/SZVP

z dne 1. decembra 2008

o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Afriško unijo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti členov 14, 18(5) in 23(2) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 6. decembra 2007 sprejel Skupni ukrep 2007/805/SZVP (1) o imenovanju Koena Vervaekeja za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Afriško unijo. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 6. decembra 2007 sprejel Skupni ukrep 2007/805/SZVP (1) o imenovanju Koena Vervaekeja za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Afriško unijo.

| (2) | Na podlagi ponovnega pregleda Skupnega ukrepa 2007/805/SZVP bi bilo treba mandat PPEU podaljšati za nadaljnjih 14 mesecev. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi ponovnega pregleda Skupnega ukrepa 2007/805/SZVP bi bilo treba mandat PPEU podaljšati za nadaljnjih 14 mesecev.

| (3) | PPEU bo mandat izvajal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko škodile ciljem skupne zunanje in varnostne politike iz člena 11 Pogodbe – |
| --- | --- |

(3)

PPEU bo mandat izvajal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko škodile ciljem skupne zunanje in varnostne politike iz člena 11 Pogodbe –

SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP:

Člen 1

Posebni predstavnik Evropske unije

Mandat Koena Vervaekeja, posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Afriško unijo, se podaljša do 28. februarja 2010.

Člen 2

Politični cilji

Mandat PPEU temelji na celovitih političnih ciljih EU v podporo afriškim prizadevanjem za izgradnjo mirne, demokratične in uspešne prihodnosti, kakor je določeno v strategiji EU – Afrika. Ti cilji vključujejo:

| (a) | krepitev političnega dialoga in širših odnosov EU z AU; |
| --- | --- |

(a)

krepitev političnega dialoga in širših odnosov EU z AU;

| (b) | krepitev partnerstva EU–AU na vseh področjih, določenih v strategiji EU–Afrika, prispevanje k razvoju in izvajanju Strategije EU–Afrika v partnerstvu z AU, spoštovanje načela afriške lastne odgovornosti in tesnejše sodelovanje z afriškimi predstavniki v večstranskih forumih ob usklajevanju z večstranskimi partnerji; |
| --- | --- |

(b)

krepitev partnerstva EU–AU na vseh področjih, določenih v strategiji EU–Afrika, prispevanje k razvoju in izvajanju Strategije EU–Afrika v partnerstvu z AU, spoštovanje načela afriške lastne odgovornosti in tesnejše sodelovanje z afriškimi predstavniki v večstranskih forumih ob usklajevanju z večstranskimi partnerji;

| (c) | sodelovanje in zagotavljanje podpore AU s podpiranjem institucionalnega razvoja in krepitvijo odnosa med institucijami EU in AU, vključno z razvojno pomočjo, da se spodbuja:






  — | mir in varnost: predvidevanje in preprečevanje konflikta, ravnanje v primeru konflikta, posredovanje in reševanje konflikta, podpora prizadevanjem za spodbujanje miru in stabilnosti, podpora obnovi po konfliktu; |
| --- | --- | --- |

(c)

sodelovanje in zagotavljanje podpore AU s podpiranjem institucionalnega razvoja in krepitvijo odnosa med institucijami EU in AU, vključno z razvojno pomočjo, da se spodbuja:

—

mir in varnost: predvidevanje in preprečevanje konflikta, ravnanje v primeru konflikta, posredovanje in reševanje konflikta, podpora prizadevanjem za spodbujanje miru in stabilnosti, podpora obnovi po konfliktu;

| — | človekove pravice in vodenje: spodbujanje in varovanje človekovih pravic; spodbujanje temeljnih svoboščin in spoštovanje pravne države; podpora s pomočjo političnega dialoga ter finančne in tehnične pomoči afriškim prizadevanjem za spremljanje in izboljšanje vodenja; podpora napredku participativne demokracije in odgovornosti; podpora boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter nadaljnje spodbujanje prizadevanj za obravnavanje vseh vidikov vprašanja otrok v oboroženih spopadih; |
| --- | --- |

—

človekove pravice in vodenje: spodbujanje in varovanje človekovih pravic; spodbujanje temeljnih svoboščin in spoštovanje pravne države; podpora s pomočjo političnega dialoga ter finančne in tehnične pomoči afriškim prizadevanjem za spremljanje in izboljšanje vodenja; podpora napredku participativne demokracije in odgovornosti; podpora boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter nadaljnje spodbujanje prizadevanj za obravnavanje vseh vidikov vprašanja otrok v oboroženih spopadih;

| — | trajnostna rast, regionalna integracija in trgovina: podpora prizadevanjem za medsebojno povezanost in lajšanje dostopa ljudi do vode in komunalnih storitev, energije in informacijske tehnologije; spodbujanje stabilnega, učinkovitega in usklajenega pravno-poslovnega okvira; pomoč pri integraciji Afrike v svetovni trgovinski sistem, pomoč afriškim državam pri spoštovanju predpisov in standardov EU; podpora Afriki pri odpravljanju posledic podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

—

trajnostna rast, regionalna integracija in trgovina: podpora prizadevanjem za medsebojno povezanost in lajšanje dostopa ljudi do vode in komunalnih storitev, energije in informacijske tehnologije; spodbujanje stabilnega, učinkovitega in usklajenega pravno-poslovnega okvira; pomoč pri integraciji Afrike v svetovni trgovinski sistem, pomoč afriškim državam pri spoštovanju predpisov in standardov EU; podpora Afriki pri odpravljanju posledic podnebnih sprememb;

| — | vlaganje v ljudi: podpora prizadevanjem na področju enakosti spolov, zdravja, varnosti preskrbe s hrano in izobraževanja, spodbujanje programov izmenjav, mrež univerz in centrov odličnosti, reševanje osnovnih vzrokov migracij. odpravljanje osnovnih razlogov za migracije. |
| --- | --- |

—

vlaganje v ljudi: podpora prizadevanjem na področju enakosti spolov, zdravja, varnosti preskrbe s hrano in izobraževanja, spodbujanje programov izmenjav, mrež univerz in centrov odličnosti, reševanje osnovnih vzrokov migracij. odpravljanje osnovnih razlogov za migracije.

EU bo zato ključni akter pri izvajanju skupne strategije EU–Afrika, katere cilj je razvoj in krepitev strateškega partnerstva med Afriko in EU.

Člen 3

Naloge

Za doseganje vidikov Skupne zunanje in varnostne politike (SZVP)/Evropske varnostne in obrambe politike (EVOP) ciljev, navedenih v členu 2, je mandat PPEU:

| (a) | krepitev splošnega vpliva EU v okviru dialoga v Adis Abebi z AU in njeno komisijo glede cele vrste vprašanj s področja SZVP/EVOP, ki so zajeta v odnosu EU-AU, in usklajevanje tega dialoga; |
| --- | --- |

(a)

krepitev splošnega vpliva EU v okviru dialoga v Adis Abebi z AU in njeno komisijo glede cele vrste vprašanj s področja SZVP/EVOP, ki so zajeta v odnosu EU-AU, in usklajevanje tega dialoga;

| (b) | zagotoviti ustrezne ravni političnega zastopanja, ki odraža pomen EU kot politične, finančne in institucionalne partnerice pri sodelovanju z AU, ter pospešitev tega partnerstva, ki je potrebna zaradi vse večjega političnega pomena AU v svetu; |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti ustrezne ravni političnega zastopanja, ki odraža pomen EU kot politične, finančne in institucionalne partnerice pri sodelovanju z AU, ter pospešitev tega partnerstva, ki je potrebna zaradi vse večjega političnega pomena AU v svetu;

| (c) | če Svet tako sklene, zastopanje stališč in politik EU, kadar ima AU pomembno vlogo pri obravnavi kriznih razmer, za katere ni bil imenovan PPEU; |
| --- | --- |

(c)

če Svet tako sklene, zastopanje stališč in politik EU, kadar ima AU pomembno vlogo pri obravnavi kriznih razmer, za katere ni bil imenovan PPEU;

| (d) | pomoč pri doseganju večje skladnosti, doslednosti in usklajenosti politik in ukrepov EU glede AU ter prispevanje k večji usklajenosti širše skupine partnerjev in njenih odnosov z AU; |
| --- | --- |

(d)

pomoč pri doseganju večje skladnosti, doslednosti in usklajenosti politik in ukrepov EU glede AU ter prispevanje k večji usklajenosti širše skupine partnerjev in njenih odnosov z AU;

| (e) | tesno spremljanje in poročanje o pomembnih dogodkih na ravni AU; |
| --- | --- |

(e)

tesno spremljanje in poročanje o pomembnih dogodkih na ravni AU;

| (f) | ohranjanje tesnih stikov s Komisijo AU, drugimi organi AU, misijami afriških subregionalnih organizacij pri AU in misijami držav članic AU pri AU; |
| --- | --- |

(f)

ohranjanje tesnih stikov s Komisijo AU, drugimi organi AU, misijami afriških subregionalnih organizacij pri AU in misijami držav članic AU pri AU;

| (g) | spodbujanje odnosov in sodelovanja med AU in afriškimi subregionalnimi organizacijami, zlasti na tistih področjih, kjer EU zagotavlja podporo; |
| --- | --- |

(g)

spodbujanje odnosov in sodelovanja med AU in afriškimi subregionalnimi organizacijami, zlasti na tistih področjih, kjer EU zagotavlja podporo;

| (h) | svetovanje in podpora AU, če ta za to zaprosi, na področjih, določenih v Strategiji EU–Afrika; |
| --- | --- |

(h)

svetovanje in podpora AU, če ta za to zaprosi, na področjih, določenih v Strategiji EU–Afrika;

| (i) | svetovanje in podpora pri vzpostavljanju zmogljivosti kriznega upravljanja AU; |
| --- | --- |

(i)

svetovanje in podpora pri vzpostavljanju zmogljivosti kriznega upravljanja AU;

| (j) | na podlagi jasne delitve nalog usklajevanje in podpora ukrepom PPEU z mandati v državah članicah/regijah AU; ter |
| --- | --- |

(j)

na podlagi jasne delitve nalog usklajevanje in podpora ukrepom PPEU z mandati v državah članicah/regijah AU; ter

| (k) | ohranjanje tesnih stikov in spodbujanje usklajevanja s ključnimi mednarodnimi partnerji AU, ki so prisotni v Adis Abebi, zlasti Združenimi narodi, vendar tudi z nevladnimi akterji, o celi vrsti vprašanj s področja SZVP/EVOP, ki so zajeta v odnosu EU-AU. |
| --- | --- |

(k)

ohranjanje tesnih stikov in spodbujanje usklajevanja s ključnimi mednarodnimi partnerji AU, ki so prisotni v Adis Abebi, zlasti Združenimi narodi, vendar tudi z nevladnimi akterji, o celi vrsti vprašanj s področja SZVP/EVOP, ki so zajeta v odnosu EU-AU.

Člen 4

Izvajanje nalog

1.   PPEU je odgovoren za izvajanje mandata, pri tem pa je podrejen generalnemu sekretarju/visokemu predstavniku (GS/VP) in njegovemu operativnemu vodenju.

2.   Politični in varnostni odbor (PVO) vzdržuje prednostno povezavo s PPEU in je glavna točka za stike s Svetom. PPEU v okviru svojega mandata od PVO dobiva strateške smernice in politične usmeritve.

Člen 5

Financiranje

1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. januarja 2009 do 28. februarja 2010 se je zvišal na 1 850 000,00 EUR.

2.   Odhodki, ki se financirajo iz zneska, določenega v odstavku 1, so upravičeni od 1. januarja 2009. Odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Evropskih skupnosti.

3.   Upravljanje odhodkov se uredi s pogodbo med PPEU in Komisijo. PPEU glede vseh odhodkov odgovarja Komisiji.

Člen 6

Sestava ekipe

1.   PPEU je v okviru svojega mandata in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovoren za sestavo svoje ekipe, o čemer se posvetuje s predsedstvom ob pomoči GS/VP, v celoti pa je vključena tudi Komisija. Ekipa vključuje strokovnjake za določena politična vprašanja, kot to zahteva mandat. PPEU obvešča GS/VP, predsedstvo in Komisijo o sestavi ekipe.

2.   Države članice in institucije Evropske unije lahko predlagajo začasno dodelitev svojega osebja za delo pri PPEU. Plače osebja, ki ga PPEU začasno dodeli država članica ali institucija EU, krije zadevna država članica ali institucija EU. Za PPEU se lahko dodelijo tudi strokovnjaki, dodeljeni generalnemu sekretariatu Sveta iz držav članic. Člani mednarodnega pogodbenega osebja imajo državljanstvo države članice EU.

3.   Vse začasno dodeljeno osebje ostane pod upravno pristojnostjo države članice ali institucije EU, ki ga pošilja, ter opravlja svoje obveznosti in ravna v interesu mandata PPEU.

Člen 7

Privilegiji in imunitete PPEU in njegovega osebja

Po potrebi se o privilegijih, imunitetah in dodatnih jamstvih, potrebnih za izpolnitev in tekoče izvajanje misije PPEU ter članov osebja, doseže dogovor s pogodbenico gostiteljico/pogodbenicami gostiteljicami. Države članice in Komisija zagotovijo v ta namen vso potrebno podporo.

Člen 8

Varnost tajnih podatkov EU

PPEU in člani ekipe spoštujejo načela varovanja tajnosti in minimalne standarde, določene s Sklepom Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 o sprejetju predpisov Sveta o varovanju tajnosti (2), zlasti pri ravnanju s tajnimi podatki EU.

Člen 9

Dostop do informacij in logistična podpora

1.   Države članice, Komisija in generalni sekretariat Sveta zagotovijo PPEU dostop do vseh pomembnih informacij.

2.   Predsedstvo, Komisija in/ali države članice po potrebi zagotovijo logistično podporo v regiji.

Člen 10

Varnost

V skladu s politiko EU o varnosti osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe razporejeno zunaj EU, PPEU v skladu s svojim mandatom in z varnostnimi razmerami na geografskem območju, za katerega je zadolžen, sprejme vse smiselno izvedljive ukrepe za varnost vsega osebja pod njegovo neposredno pristojnostjo, zlasti z:

| (a) | vzpostavitvijo posebnega varnostnega načrta misije na podlagi navodil generalnega sekretariata Sveta, ki vključuje posebne ukrepe za fizično zaščito, organizacijsko varnost in varnost postopkov z zvezi z misijo, upravljanje varnih premikov osebja na območje misije in znotraj njega, obvladovanje primerov ogrožanja varnosti ter načrt misije za ravnanje v nepredvidenih razmerah in evakuacijo; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavitvijo posebnega varnostnega načrta misije na podlagi navodil generalnega sekretariata Sveta, ki vključuje posebne ukrepe za fizično zaščito, organizacijsko varnost in varnost postopkov z zvezi z misijo, upravljanje varnih premikov osebja na območje misije in znotraj njega, obvladovanje primerov ogrožanja varnosti ter načrt misije za ravnanje v nepredvidenih razmerah in evakuacijo;

| (b) | zagotavljanjem, da je vse osebje, razporejeno izven EU, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na pogoje na območju misije; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanjem, da je vse osebje, razporejeno izven EU, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na pogoje na območju misije;

| (c) | zagotavljanjem, da so vsi člani ekipe, ki bodo razporejeni izven EU, vključno z lokalnim osebjem, pred prihodom ali ob prihodu na območje misije opravili ustrezno varnostno usposabljanje, in sicer glede na lestvice tveganja, ki jih je za območje misije določil generalni sekretariat Sveta; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanjem, da so vsi člani ekipe, ki bodo razporejeni izven EU, vključno z lokalnim osebjem, pred prihodom ali ob prihodu na območje misije opravili ustrezno varnostno usposabljanje, in sicer glede na lestvice tveganja, ki jih je za območje misije določil generalni sekretariat Sveta;

| (d) | zagotavljanjem, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih ocen varnosti, in pripravljanjem rednih pisnih poročil o njihovem izvajanju ter o drugih varnostnih vidikih v okviru vmesnih poročil in poročil o izvajanju mandata za GS/VP, Svet in Komisijo. |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanjem, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih ocen varnosti, in pripravljanjem rednih pisnih poročil o njihovem izvajanju ter o drugih varnostnih vidikih v okviru vmesnih poročil in poročil o izvajanju mandata za GS/VP, Svet in Komisijo.

Člen 11

Poročanje

PPEU za GS/VP in PVO redno pripravlja ustna in pisna poročila. PPEU po potrebi poroča tudi delovnim skupinam. Redna pisna poročila se razpošiljajo prek omrežja COREU. PPEU lahko na priporočilo GS/VP ali PVO pripravlja poročila za Svet za splošne zadeve in zunanje odnose.

Člen 12

Usklajevanje

PPEU pospešuje splošno politično usklajevanje EU. Pomaga zagotavljati, da vsi instrumenti EU na terenu delujejo usklajeno za doseganje političnih ciljev EU, ki jih je določil Svet. Dejavnosti PPEU so po potrebi usklajene z dejavnostmi predsedstva in Komisije, pa tudi z dejavnostmi drugih PPEU, dejavnih v regiji. PPEU organizira redne informativne sestanke za misije držav članic in delegacije Komisije.

Na terenu vzdržuje tesne stike s predsedstvom, Komisijo in z vodji misij držav članic, ki mu pri izvajanju mandata pomagajo po svojih najboljših močeh. Prav tako pa je v stiku z drugimi mednarodnimi in regionalnimi akterji na terenu.

Člen 13

Pregled

Izvajanje tega skupnega ukrepa in njegova skladnost z drugimi prispevki EU za zadevno regijo se redno preverja. PPEU pred koncem junija 2009 GS/VP, Svetu in Komisiji predloži poročilo o napredku ter izčrpno poročilo o izvedbi nalog do sredine novembra 2009. Ti poročili predstavljata osnovo za oceno tega skupnega ukrepa v ustreznih delovnih skupinah in s strani PVO. V okviru splošnih prednostnih nalog glede razporejanja virov naslovi GS/VP na PVO priporočila za sklep Sveta o podaljšanju, spremembi ali prenehanju mandata.

Člen 14

Postavitev in razvoj

Predsedstvo novembra 2009 ali prej, če se izkaže za potrebno, v tesnem sodelovanju z GS/VP, PPEU in Komisijo, Svetu predloži izčrpno poročilo o prihodnosti urada in njegovi organizaciji.

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta skupni ukrep začne veljati na dan sprejetja.

Člen 16

Objava

Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 1. decembra 2008

Za Svet

Predsednik

H. NOVELLI

---

(1)  UL L 323, 8.12.2007, str. 45.

1

(2)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1.

2

---

2.12.2008

| 2.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 322/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 322/s3

---

OPOMBA BRALCU

Institucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.

Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---