# Euroopan unionin L 298/2008

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 298 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 51. vuosikerta7. marraskuuta 2008 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 298

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

51. vuosikerta7. marraskuuta 2008

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1094/2008, annettu 6 päivänä marraskuuta 2008, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1095/2008, annettu 6 päivänä marraskuuta 2008, asetuksen (EY) N:o 109/2007 muuttamisesta rehun monensiininatrium-nimisen (Coxidin) lisäaineen hyväksymisedellytysten osalta (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1096/2008, annettu 6 päivänä marraskuuta 2008, asetuksen (EY) N:o 1356/2004 muuttamisesta kokkidiostaattien ja muiden lääkeaineiden ryhmään kuuluvan rehun Elancoban-nimisen lisäaineen hyväksymisedellytysten osalta (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1097/2008, annettu 6 päivänä marraskuuta 2008, kansainvälisillä markkinoilla vuonna 2008 ilmenneistä ongelmista johtuvista riisialan tuontitodistuksia koskevista poikkeustoimenpiteistä | 7 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/92/EY, annettu 22 päivänä lokakuuta 2008, yhteisön menettelyn toteuttamiseksi kaasusta ja sähköstä teollisilta käyttäjiltä perittävien hintojen avoimuuden takaamiseksi (uudelleenlaadittu) (
  1
  ) | 9 |
| | | EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON YHTEISELLÄ PÄÄTÖKSENTEKOMENETTELYLLÄ TEKEMÄT PÄÄTÖKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1098/2008/EY, tehty 22 päivänä lokakuuta 2008, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuodesta (2010) (
  1
  ) | 20 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

Komission asetus (EY) N:o 1094/2008, annettu 6 päivänä marraskuuta 2008, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 1095/2008, annettu 6 päivänä marraskuuta 2008, asetuksen (EY) N:o 109/2007 muuttamisesta rehun monensiininatrium-nimisen (Coxidin) lisäaineen hyväksymisedellytysten osalta (
  1
  )

1

3

*

Komission asetus (EY) N:o 1096/2008, annettu 6 päivänä marraskuuta 2008, asetuksen (EY) N:o 1356/2004 muuttamisesta kokkidiostaattien ja muiden lääkeaineiden ryhmään kuuluvan rehun Elancoban-nimisen lisäaineen hyväksymisedellytysten osalta (
  1
  )

1

5

*

Komission asetus (EY) N:o 1097/2008, annettu 6 päivänä marraskuuta 2008, kansainvälisillä markkinoilla vuonna 2008 ilmenneistä ongelmista johtuvista riisialan tuontitodistuksia koskevista poikkeustoimenpiteistä

7

DIREKTIIVIT

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/92/EY, annettu 22 päivänä lokakuuta 2008, yhteisön menettelyn toteuttamiseksi kaasusta ja sähköstä teollisilta käyttäjiltä perittävien hintojen avoimuuden takaamiseksi (uudelleenlaadittu) (
  1
  )

1

9

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON YHTEISELLÄ PÄÄTÖKSENTEKOMENETTELYLLÄ TEKEMÄT PÄÄTÖKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1098/2008/EY, tehty 22 päivänä lokakuuta 2008, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuodesta (2010) (
  1
  )

1

20

| | | III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET |
| | | 2008/835/YUTP |
| | * | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös EUPM/1/2008, tehty 24 päivänä lokakuuta 2008, Euroopan unionin Bosnia ja Hertsegovinassa toteuttaman poliisioperaation (EUPM) johtajan/poliisikomentajan nimittämisestä | 30 |

III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

2008/835/YUTP

*

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös EUPM/1/2008, tehty 24 päivänä lokakuuta 2008, Euroopan unionin Bosnia ja Hertsegovinassa toteuttaman poliisioperaation (EUPM) johtajan/poliisikomentajan nimittämisestä

30

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Huomautus lukijalle (katso kansilehden kolmas sivu) | s3 |

*

Huomautus lukijalle (katso kansilehden kolmas sivu)

Huomautus lukijalle

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 7.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1094/2008,

annettu 6 päivänä marraskuuta 2008,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 7 päivänä marraskuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 6 päivänä marraskuuta 2008.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 51,6 |
| MK | 46,2 |
| TR | 69,3 |
| ZZ | 55,7 |
| 0707 00 05 | JO | 175,3 |
| MA | 30,8 |
| TR | 71,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0709 90 70 | MA | 53,8 |
| TR | 123,0 |
| ZZ | 88,4 |
| 0805 20 10 | MA | 102,7 |
| ZZ | 102,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 24,8 |
| TR | 80,5 |
| ZZ | 52,7 |
| 0805 50 10 | AR | 82,1 |
| MA | 103,9 |
| TR | 101,7 |
| ZA | 96,4 |
| ZZ | 96,0 |
| 0806 10 10 | BR | 234,7 |
| TR | 134,2 |
| US | 272,9 |
| ZA | 218,0 |
| ZZ | 215,0 |
| 0808 10 80 | AL | 32,1 |
| AR | 75,0 |
| CA | 96,3 |
| CL | 68,1 |
| CN | 66,8 |
| MK | 37,6 |
| NZ | 104,3 |
| US | 162,2 |
| ZA | 99,1 |
| ZZ | 82,4 |
| 0808 20 50 | CN | 68,2 |
| TR | 124,9 |
| US | 208,3 |
| ZZ | 133,8 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

51,6

MK

46,2

TR

69,3

ZZ

55,7

0707 00 05

JO

175,3

MA

30,8

TR

71,6

ZZ

92,6

0709 90 70

MA

53,8

TR

123,0

ZZ

88,4

0805 20 10

MA

102,7

ZZ

102,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

24,8

TR

80,5

ZZ

52,7

0805 50 10

AR

82,1

MA

103,9

TR

101,7

ZA

96,4

ZZ

96,0

0806 10 10

BR

234,7

TR

134,2

US

272,9

ZA

218,0

ZZ

215,0

0808 10 80

AL

32,1

AR

75,0

CA

96,3

CL

68,1

CN

66,8

MK

37,6

NZ

104,3

US

162,2

ZA

99,1

ZZ

82,4

0808 20 50

CN

68,2

TR

124,9

US

208,3

ZZ

133,8

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 7.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1095/2008,

annettu 6 päivänä marraskuuta 2008,

asetuksen (EY) N:o 109/2007 muuttamisesta rehun monensiininatrium-nimisen (Coxidin) lisäaineen hyväksymisedellytysten osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Monensiininatrium-lisäaine (Coxidin) hyväksyttiin tietyin edellytyksin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 mukaisesti. Kyseinen lisäaine hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 109/2007 (2) broilerien ja lihakalkkunoiden ruokinnassa kymmeneksi vuodeksi siten, että hyväksymiseen vaaditaan kyseisen lisäaineen liikkeelle laskemisesta vastaava henkilö. |
| --- | --- |

(1)

Monensiininatrium-lisäaine (Coxidin) hyväksyttiin tietyin edellytyksin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 mukaisesti. Kyseinen lisäaine hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 109/2007 (2) broilerien ja lihakalkkunoiden ruokinnassa kymmeneksi vuodeksi siten, että hyväksymiseen vaaditaan kyseisen lisäaineen liikkeelle laskemisesta vastaava henkilö.

| (2) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään mahdollisuudesta muuttaa lisäaineen hyväksyntää hyväksynnän haltijan pyynnöstä ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’viranomainen’, lausunnon perusteella. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään mahdollisuudesta muuttaa lisäaineen hyväksyntää hyväksynnän haltijan pyynnöstä ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’viranomainen’, lausunnon perusteella.

| (3) | Monensiininatrium-lisäaineen (Coxidin) hyväksynnän haltija on jättänyt hakemuksen, jossa esitetään hyväksynnän ehtojen muuttamista siten, että lyhennetään teurastusta edeltävää varoaikaa ja vahvistetaan lopulliset jäämien enimmäismäärät. |
| --- | --- |

(3)

Monensiininatrium-lisäaineen (Coxidin) hyväksynnän haltija on jättänyt hakemuksen, jossa esitetään hyväksynnän ehtojen muuttamista siten, että lyhennetään teurastusta edeltävää varoaikaa ja vahvistetaan lopulliset jäämien enimmäismäärät.

| (4) | Arvioituaan ihmisten altistumisen uudelleen viranomainen totesi 18 päivänä kesäkuuta 2008 antamassaan lausunnossa (3), että Coxidinin varoajaksi broilerien ja lihakalkkunoiden ruokinnassa voitaisiin vahvistaa yksi päivä. Hyväksynnän haltija ei toimittanut uusia tietoja, joiden perusteella viranomainen voisi esittää lopullista jäämien enimmäismäärää. |
| --- | --- |

(4)

Arvioituaan ihmisten altistumisen uudelleen viranomainen totesi 18 päivänä kesäkuuta 2008 antamassaan lausunnossa (3), että Coxidinin varoajaksi broilerien ja lihakalkkunoiden ruokinnassa voitaisiin vahvistaa yksi päivä. Hyväksynnän haltija ei toimittanut uusia tietoja, joiden perusteella viranomainen voisi esittää lopullista jäämien enimmäismäärää.

| (5) | Asetusta (EY) N:o 109/2007 olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Asetusta (EY) N:o 109/2007 olisi sen vuoksi muutettava.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 109/2007 liite tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 6 päivänä marraskuuta 2008.

Komission puolesta

Androulla VASSILIOU

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EUVL L 31, 6.2.2007, s. 6.

2

(3)  Scientific Opinion of the Panel on Additives and Products or Substances used in Animal Feed (FEEDAP) on a request from the European Commission on the withdrawal period for Coxidin for chickens and turkeys for fattening and the re-examination of the provisional Maximum Residue Limit. The EFSA Journal (2008) 731, s. 1–14.

3

The EFSA Journal (2008) 731, s. 1–14

---

LIITE

| Lisäaineen rekisterinumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine
  (kauppanimi) | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy | Tilapäinen jäämien enimmäismäärä asianomaisessa eläinperäisessä elintarvikkeessa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg tehoainetta/kg täysrehua, kosteuspitoisuus 12 % |
| Kokkidiostaatit ja histomonostaatit |
| 5 1 701 | Huvepharma
  nv Belgium | Monensiininatrium
  (Coxidin) | | Tehoaine:

  C36H61O11Na

  Streptomyces cinnamonnensis -organismin tuottama polyeetterimonokarboksyylihapon natriumsuola, 28682, LMG S-19095 jauheena.
  Vaikuttavien aineiden koostumus: | Monensiini A: vähintään 90 % |

Lisäaineen rekisterinumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

(kauppanimi)

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

Tilapäinen jäämien enimmäismäärä asianomaisessa eläinperäisessä elintarvikkeessa

mg tehoainetta/kg täysrehua, kosteuspitoisuus 12 %

Kokkidiostaatit ja histomonostaatit

5 1 701

Huvepharma

nv Belgium

Monensiininatrium

(Coxidin)

Tehoaine:

C36H61O11Na

Streptomyces cinnamonnensis -organismin tuottama polyeetterimonokarboksyylihapon natriumsuola, 28682, LMG S-19095 jauheena.

Vaikuttavien aineiden koostumus:

Monensiini A: vähintään 90 %

| | Monensiini A + B: vähintään 95 % |
| --- | --- |

Monensiini A + B: vähintään 95 %

| | Monensiini C: 0,2–0,3 % |
| --- | --- |

Monensiini C: 0,2–0,3 %

| | Lisäaineen koostumus:

  Tekninen aine monensiininatrium, joka vastaa monensiinin aktiivisuutta: 25 %
  Perliitti: 15–20 %
  Vehnäleseet: 55–60 % |
| --- | --- |

Lisäaineen koostumus:

Tekninen aine monensiininatrium, joka vastaa monensiinin aktiivisuutta: 25 %

Perliitti: 15–20 %

Vehnäleseet: 55–60 %

| | Analyysimenetelmä
   (1)

  Tehoaineen määritysmenetelmä: korkean suorituskyvyn nestekromatografia (HPLC), johdannaisten muodostaminen kolonnissa tapahtuneen erotuksen jälkeen ja mittaukset UV-aallonpituusalueella (λ = 520 nm) |
| --- | --- |

Analyysimenetelmä
   (1)

Tehoaineen määritysmenetelmä: korkean suorituskyvyn nestekromatografia (HPLC), johdannaisten muodostaminen kolonnissa tapahtuneen erotuksen jälkeen ja mittaukset UV-aallonpituusalueella (λ = 520 nm)

Broilerit

—

100

125

| 1. | Käyttö kielletty vähintään 1 vrk ennen teurastusta. |
| --- | --- |

1.

Käyttö kielletty vähintään 1 vrk ennen teurastusta.

| 2. | Lisäaine on sekoitettava rehuseokseen esiseoksena. |
| --- | --- |

2.

Lisäaine on sekoitettava rehuseokseen esiseoksena.

| 3. | Monensiininatriumin suurin sallittu annos täydennysrehussa:






  — | 625 mg/kg broilereille |
| --- | --- | --- |

3.

Monensiininatriumin suurin sallittu annos täydennysrehussa:

—

625 mg/kg broilereille

| — | 500 mg/kg kalkkunoille. |
| --- | --- |

—

500 mg/kg kalkkunoille.

| 4. | Monensiininatriumia ei saa sekoittaa muihin kokkidiostaatteihin. |
| --- | --- |

4.

Monensiininatriumia ei saa sekoittaa muihin kokkidiostaatteihin.

| 5. | Käyttöohjeessa on oltava merkintä:
  ”Vaarallista hevoseläimille. Rehu sisältää ionoforin: vältettävä samanaikaista antoa tiamuliinin kanssa ja tarkkailtava mahdollisia haitallisia vaikutuksia käytettäessä samanaikaisesti muiden lääkeaineiden kanssa.” |
| --- | --- |

5.

Käyttöohjeessa on oltava merkintä:

”Vaarallista hevoseläimille. Rehu sisältää ionoforin: vältettävä samanaikaista antoa tiamuliinin kanssa ja tarkkailtava mahdollisia haitallisia vaikutuksia käytettäessä samanaikaisesti muiden lääkeaineiden kanssa.”

| 6. | Käytettävä soveltuvia suojavaatteita, käsineitä ja silmä-/kasvosuojusta. Jos tiloissa ei ole tehokasta ilmanvaihtoa, käytettävä soveltuvia hengityssuojaimia. |
| --- | --- |

6.

Käytettävä soveltuvia suojavaatteita, käsineitä ja silmä-/kasvosuojusta. Jos tiloissa ei ole tehokasta ilmanvaihtoa, käytettävä soveltuvia hengityssuojaimia.

6.2.2017

25 μg monensiininatriumia/kg tuoretta nahkaa ja rasvaa

8 μg monensiininatriumia/kg tuoretta maksaa, tuoreita munuaisia ja tuoretta lihasta.

Kalkkunat

16 viikkoa

60

100

---

(1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta yhteisön vertailulaboratorion osoitteesta: www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives

---

| 7.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/5

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1096/2008,

annettu 6 päivänä marraskuuta 2008,

asetuksen (EY) N:o 1356/2004 muuttamisesta kokkidiostaattien ja muiden lääkeaineiden ryhmään kuuluvan rehun ”Elancoban”-nimisen lisäaineen hyväksymisedellytysten osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Monensiininatrium-lisäaine (Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200, Elancoban 200) hyväksyttiin tietyin edellytyksin neuvoston direktiivin 70/524/ETY (2) mukaisesti. Kyseinen lisäaine hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 1356/2004 (3) broilerien, kananuorikoiden ja kalkkunoiden ruokinnassa kymmeneksi vuodeksi siten, että hyväksymiseen vaaditaan kyseisen lisäaineen liikkeelle laskemisesta vastaava henkilö. Kyseinen lisäaine on ilmoitettu olemassa olevana tuotteena asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan mukaisesti. Koska kaikki mainitun säännöksen nojalla vaaditut tiedot oli toimitettu, lisäaine kirjattiin rehun lisäaineita koskevaan yhteisön rekisteriin. |
| --- | --- |

(1)

Monensiininatrium-lisäaine (Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200, Elancoban 200) hyväksyttiin tietyin edellytyksin neuvoston direktiivin 70/524/ETY (2) mukaisesti. Kyseinen lisäaine hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 1356/2004 (3) broilerien, kananuorikoiden ja kalkkunoiden ruokinnassa kymmeneksi vuodeksi siten, että hyväksymiseen vaaditaan kyseisen lisäaineen liikkeelle laskemisesta vastaava henkilö. Kyseinen lisäaine on ilmoitettu olemassa olevana tuotteena asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan mukaisesti. Koska kaikki mainitun säännöksen nojalla vaaditut tiedot oli toimitettu, lisäaine kirjattiin rehun lisäaineita koskevaan yhteisön rekisteriin.

| (2) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään mahdollisuudesta muuttaa lisäaineen hyväksyntää hyväksynnän haltijan pyynnöstä ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’viranomainen’, lausunnon perusteella. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään mahdollisuudesta muuttaa lisäaineen hyväksyntää hyväksynnän haltijan pyynnöstä ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’viranomainen’, lausunnon perusteella.

| (3) | Monensiininatrium-lisäaineen (Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200, Elancoban 200) hyväksynnän haltija on jättänyt hakemuksen, jossa esitetään hyväksynnän ehtojen muuttamista siten, että lyhennetään teurastusta edeltävää varoaikaa. |
| --- | --- |

(3)

Monensiininatrium-lisäaineen (Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200, Elancoban 200) hyväksynnän haltija on jättänyt hakemuksen, jossa esitetään hyväksynnän ehtojen muuttamista siten, että lyhennetään teurastusta edeltävää varoaikaa.

| (4) | Arvioituaan ihmisten altistumisen uudelleen viranomainen totesi 18 päivänä kesäkuuta 2008 antamassaan lausunnossa (4), että Elancoban G100:n, Elancoban 100:n, Elancogran 100:n, Elancoban G200:n ja Elancoban 200:n varoajaksi broilerien, kananuorikoiden ja kalkkunoiden ruokinnassa voitaisiin vahvistaa yksi päivä. |
| --- | --- |

(4)

Arvioituaan ihmisten altistumisen uudelleen viranomainen totesi 18 päivänä kesäkuuta 2008 antamassaan lausunnossa (4), että Elancoban G100:n, Elancoban 100:n, Elancogran 100:n, Elancoban G200:n ja Elancoban 200:n varoajaksi broilerien, kananuorikoiden ja kalkkunoiden ruokinnassa voitaisiin vahvistaa yksi päivä.

| (5) | Asetusta (EY) N:o 1356/2004 olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Asetusta (EY) N:o 1356/2004 olisi sen vuoksi muutettava.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1356/2004 liite tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 6 päivänä marraskuuta 2008.

Komission puolesta

Androulla VASSILIOU

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EYVL L 270, 14.12.1970, s. 1, direktiivi kumottu asetuksella (EY) N:o 1831/2003.

2

(3)  EUVL L 251, 27.7.2004, s. 6.

3

(4)  Scientific Opinion of the Panel on Additives and Products or Substances used in Animal Feed (FEEDAP) on a request from the European Commission on the withdrawal period for Elancoban for chickens for fattening, chickens reared for laying and turkeys for fattening. The EFSA Journal (2008) 730, s. 1–16.

4

The EFSA Journal (2008) 730, s. 1–16

---

LIITE

| Lisäaineen rekisterinumero | Lisäaineen liikkeelle laskemisesta vastaavan henkilön nimi ja rekisterinumero | Lisäaine
  (kauppanimi) | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy | Tilapäinen jäämien enimmäismäärä asianomaisessa eläinperäisessä elintarvikkeessa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg tehoainetta/kg täysrehua |
| Kokkiodiostaatit ja muut lääkeaineet |
| E 757 | Eli Lilly and Company Limited | Monensiininatrium
  (Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200, Elancoban 200) | | Tehoaine:
  C36H61O11Na

  Streptomyces cinnamonensis -organismin tuottama polyeetterimonokarboksyylihapon natriumsuola, ATCC 15413 rakeina.
  Vaikuttavien aineiden koostumus: | Monensiini A: vähintään 90 % |

Lisäaineen rekisterinumero

Lisäaineen liikkeelle laskemisesta vastaavan henkilön nimi ja rekisterinumero

Lisäaine

(kauppanimi)

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

Tilapäinen jäämien enimmäismäärä asianomaisessa eläinperäisessä elintarvikkeessa

mg tehoainetta/kg täysrehua

Kokkiodiostaatit ja muut lääkeaineet

E 757

Eli Lilly and Company Limited

Monensiininatrium

(Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200, Elancoban 200)

Tehoaine:

C36H61O11Na

Streptomyces cinnamonensis -organismin tuottama polyeetterimonokarboksyylihapon natriumsuola, ATCC 15413 rakeina.

Vaikuttavien aineiden koostumus:

Monensiini A: vähintään 90 %

| | Monensiini A + B: vähintään 95 % |
| --- | --- |

Monensiini A + B: vähintään 95 %

| | Lisäaineen koostumus:
  Monensiini rakeina (kuivattu käymistuote), joka vastaa monensiinin aktiivisuutta 10 % w/w
  Kivennäisöljy 1–3 % w/w
  Kalkkikivi rakeina 13–23 % w/w
  Riisin kuori tai kalkkikivi rakeina qs 100 % w/w
  Monensiini rakeina (kuivattu käymistuote), joka vastaa monensiinin aktiivisuutta 20 % w/w
  Kivennäisöljy 1–3 % w/w
  Riisin kuori tai kalkkikivi rakeina qs 100 % w/w |
| --- | --- |

Lisäaineen koostumus:

Monensiini rakeina (kuivattu käymistuote), joka vastaa monensiinin aktiivisuutta 10 % w/w

Kivennäisöljy 1–3 % w/w

Kalkkikivi rakeina 13–23 % w/w

Riisin kuori tai kalkkikivi rakeina qs 100 % w/w

Monensiini rakeina (kuivattu käymistuote), joka vastaa monensiinin aktiivisuutta 20 % w/w

Kivennäisöljy 1–3 % w/w

Riisin kuori tai kalkkikivi rakeina qs 100 % w/w

Broilerit

—

100

125

Käyttö kielletty vähintään 1 vrk ennen teurastusta

Käyttöohjeessa on oltava merkintä:

”Vaarallista hevoseläimille. Rehu sisältää ionoforin: vältettävä samanaikaista antoa tiamuliinin kanssa ja tarkkailtava mahdollisia haitallisia vaikutuksia käytettäessä samanaikaisesti muiden lääkeaineiden kanssa.”

30.7.2014

25 μg monensiininatriumia/kg tuoretta nahkaa ja rasvaa

8 μg monensiininatriumia/kg tuoretta maksaa, tuoreita munuaisia ja tuoretta lihasta

Kananuorikot

16 viikkoa

100

120

Kalkkunat

16 viikkoa

60

100

---

| 7.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/7

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1097/2008,

annettu 6 päivänä marraskuuta 2008,

kansainvälisillä markkinoilla vuonna 2008 ilmenneistä ongelmista johtuvista riisialan tuontitodistuksia koskevista poikkeustoimenpiteistä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 134 ja 148 artiklan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Erilaiset viennin rajoitustoimenpiteet kolmansissa maissa ovat aiheuttaneet häiriöitä riisin tuonnissa yhteisöön vuoden 2008 alusta. Joissakin tapauksissa kyseiset toimenpiteet olivat virallisia vientikieltoja tai niillä oli sama vaikutus kuin virallisilla vientikielloilla. Sen vuoksi yhteisön tuojat eivät voineet noudattaa tuontitodistuksiin liittyviä velvoitteitaan, erityisesti maataloustuotteiden tuonti-, vienti- ja ennakkovahvistustodistusmenettelyn soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 23 päivänä huhtikuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 376/2008 (2) 7 artiklan mukaista tuontia koskevaa velvoitetta. |
| --- | --- |

(1)

Erilaiset viennin rajoitustoimenpiteet kolmansissa maissa ovat aiheuttaneet häiriöitä riisin tuonnissa yhteisöön vuoden 2008 alusta. Joissakin tapauksissa kyseiset toimenpiteet olivat virallisia vientikieltoja tai niillä oli sama vaikutus kuin virallisilla vientikielloilla. Sen vuoksi yhteisön tuojat eivät voineet noudattaa tuontitodistuksiin liittyviä velvoitteitaan, erityisesti maataloustuotteiden tuonti-, vienti- ja ennakkovahvistustodistusmenettelyn soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 23 päivänä huhtikuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 376/2008 (2) 7 artiklan mukaista tuontia koskevaa velvoitetta.

| (2) | Tuojia koskevien haitallisten vaikutusten rajoittamiseksi olisi sen vuoksi säädettävä poikkeustoimenpiteitä tariffikiintiökausilla 2007/2008 ja 2008 myönnettyjen tuontitodistusten osalta. |
| --- | --- |

(2)

Tuojia koskevien haitallisten vaikutusten rajoittamiseksi olisi sen vuoksi säädettävä poikkeustoimenpiteitä tariffikiintiökausilla 2007/2008 ja 2008 myönnettyjen tuontitodistusten osalta.

| (3) | Tuontivelvoite on maataloustuotteiden vakuusjärjestelmän soveltamista koskevien yhteisten yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1985 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2220/85 (3) 20 artiklan mukainen ensisijainen vaatimus, jonka tulisi johtaa vakuuden menettämiseen mainitun asetuksen 22 artiklan mukaisesti, jollei velvoitetta ole noudatettu. Asianomaisten pyynnöstä ja asetuksen (EY) N:o 376/2008 40 artiklan mukaisesti tuontivelvoite olisi peruutettava ja vakuus vapautettava tapauskohtaisesti. On aiheellista säätää edellytykset, jotka todistuksenhaltijan on täytettävä osoittaakseen, että viennin rajoitustoimenpiteiden voidaan katsoa olevan ylivoimainen este. |
| --- | --- |

(3)

Tuontivelvoite on maataloustuotteiden vakuusjärjestelmän soveltamista koskevien yhteisten yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1985 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2220/85 (3) 20 artiklan mukainen ensisijainen vaatimus, jonka tulisi johtaa vakuuden menettämiseen mainitun asetuksen 22 artiklan mukaisesti, jollei velvoitetta ole noudatettu. Asianomaisten pyynnöstä ja asetuksen (EY) N:o 376/2008 40 artiklan mukaisesti tuontivelvoite olisi peruutettava ja vakuus vapautettava tapauskohtaisesti. On aiheellista säätää edellytykset, jotka todistuksenhaltijan on täytettävä osoittaakseen, että viennin rajoitustoimenpiteiden voidaan katsoa olevan ylivoimainen este.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Asetuksen (EY) N:o 376/2008 40 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on todistuksenhaltijan pyynnöstä peruutettava tuontivelvoite ja vapautettava vakuudet käyttämättä jääneiden määrien osalta kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta asetusten (EY) N:o 964/2007 (4) ja (EY) N:o 1002/2007 (5) mukaisesti tariffikiintiökaudella 2007/2008 tai asetusten (EY) N:o 2058/96 (6), (EY) N:o 327/98 (7), (EY) N:o 955/2005 (8), (EY) N:o 1964/2006 (9) ja (EY) N:o 1529/2007 (10) mukaisesti tariffikiintiökaudella 2008 myönnettyjen tuontitodistusten osalta.

2.   Edellä 1 kohdassa säädettyä toimenpidettä sovelletaan ainoastaan tapauksiin, joissa todistuksenhaltija nojautuu kolmannen maan antamiin sääntöihin, joiden jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset katsovat muodostavan ylivoimaisen esteen asetuksen (EY) N:o 376/2008 39 ja 40 artiklan mukaisesti. Todistuksenhaltijan on osoitettava toimivaltaisia viranomaisia tyydyttävällä tavalla, ettei tuontia voitu toteuttaa kolmansien maiden käyttöön ottamien virallisten vientikieltojen tai vastaavanlaisten toimenpiteiden vuoksi ja ettei kohtuullista varovaisuutta noudattava riisialan elinkeinonharjoittaja voinut ennakoida kyseisten toimenpiteiden käyttöön ottamista vientitodistusta hakiessaan ja että todistuksenhaltija on pyrkinyt kaikin kohtuullisin keinoin käyttämään tuontitodistuksen sen voimassaoloajan kuluessa.

2 artikla

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2009 tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti toteutetut toimenpiteet.

Ilmoitukset on tehtävä sähköisesti. Ilmoitusten muoto ja sisältö määritellään niiden mallien mukaan, jotka komissio asettaa jäsenvaltioiden käyttöön.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 6 päivänä marraskuuta 2008.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 114, 26.4.2008, s. 3.

2

(3)  EYVL L 205, 3.8.1985, s. 5.

3

(4)  EUVL L 213, 15.8.2007, s. 26.

4

(5)  EUVL L 226, 30.8.2007, s. 15.

5

(6)  EYVL L 276, 29.10.1996, s. 7.

6

(7)  EYVL L 37, 11.2.1998, s. 5.

7

(8)  EUVL L 164, 24.6.2005, s. 5.

8

(9)  EUVL L 408, 22.12.2006, s. 19.

9

(10)  EUVL L 348, 31.12.2007, s. 155.

10

---

DIREKTIIVIT

| 7.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/9

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2008/92/EY,

annettu 22 päivänä lokakuuta 2008,

yhteisön menettelyn toteuttamiseksi kaasusta ja sähköstä teollisilta käyttäjiltä perittävien hintojen avoimuuden takaamiseksi (uudelleenlaadittu)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 285 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Yhteisön menettelyn toteuttamiseksi kaasusta ja sähköstä teollisilta käyttäjiltä perittävien hintojen avoimuuden takaamiseksi 29 päivänä kesäkuuta 1990 annettua neuvoston direktiiviä 90/377/ETY (2) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta (3). Nyt kun mainittua direktiiviä muutetaan vielä uudelleen, kyseiset säännökset olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön menettelyn toteuttamiseksi kaasusta ja sähköstä teollisilta käyttäjiltä perittävien hintojen avoimuuden takaamiseksi 29 päivänä kesäkuuta 1990 annettua neuvoston direktiiviä 90/377/ETY (2) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta (3). Nyt kun mainittua direktiiviä muutetaan vielä uudelleen, kyseiset säännökset olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen.

| (2) | Energian hinnan avoimuus, siinä määrin kuin sillä olosuhteita vahvistamalla varmistetaan, että kilpailu ei vääristy yhteismarkkinoilla, on olennaista energian sisämarkkinoiden toteuttamiseksi ja sujuvan toiminnan kannalta. |
| --- | --- |

(2)

Energian hinnan avoimuus, siinä määrin kuin sillä olosuhteita vahvistamalla varmistetaan, että kilpailu ei vääristy yhteismarkkinoilla, on olennaista energian sisämarkkinoiden toteuttamiseksi ja sujuvan toiminnan kannalta.

| (3) | Tämä avoimuus voi edistää käyttäjien syrjinnän poistamista, lisäämällä heidän vapauttaan valita eri energialähteiden ja eri hankkijoiden välillä. |
| --- | --- |

(3)

Tämä avoimuus voi edistää käyttäjien syrjinnän poistamista, lisäämällä heidän vapauttaan valita eri energialähteiden ja eri hankkijoiden välillä.

| (4) | Nykyisin avoimuus vaihtelee energialähteestä ja jäsenvaltiosta tai yhteisön alueesta toiseen tehden siten energian sisämarkkinoiden saavuttamisen kyseenalaiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Nykyisin avoimuus vaihtelee energialähteestä ja jäsenvaltiosta tai yhteisön alueesta toiseen tehden siten energian sisämarkkinoiden saavuttamisen kyseenalaiseksi.

| (5) | Yhteisön teollisuuden käyttämästään energiasta maksama hinta on eräs kilpailukykyyn vaikuttavista seikoista ja olisi sen vuoksi pysyttävä salassa. |
| --- | --- |

(5)

Yhteisön teollisuuden käyttämästään energiasta maksama hinta on eräs kilpailukykyyn vaikuttavista seikoista ja olisi sen vuoksi pysyttävä salassa.

| (6) | Standardikuluttajajärjestelmällä, jota Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto, jäljempänä ”Eurostat”, käyttää hintajulkaisuissaan, ja tärkeitä teollisuuden sähkön käyttäjiä varten käyttöön otetulla hintajärjestelmällä varmistetaan, että hintojen avoimuus ei estä salassa pidettävyyttä. |
| --- | --- |

(6)

Standardikuluttajajärjestelmällä, jota Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto, jäljempänä ”Eurostat”, käyttää hintajulkaisuissaan, ja tärkeitä teollisuuden sähkön käyttäjiä varten käyttöön otetulla hintajärjestelmällä varmistetaan, että hintojen avoimuus ei estä salassa pidettävyyttä.

| (7) | On tarpeen laajentaa Eurostatin käyttämiä kuluttajaluokituksia siinä määrin kuin on olemassa edustavia kuluttajaryhmiä. |
| --- | --- |

(7)

On tarpeen laajentaa Eurostatin käyttämiä kuluttajaluokituksia siinä määrin kuin on olemassa edustavia kuluttajaryhmiä.

| (8) | Tällä tavoin lopullisten käyttäjien hintojen avoimuus saavutettaisiin vaarantamatta tarpeellista sopimusten salassapitoa. Salassapidon kunnioittamiseksi tietyn kulutusluokan hinnan julkistaminen edellyttää, että luokassa on vähintään kolme käyttäjää. |
| --- | --- |

(8)

Tällä tavoin lopullisten käyttäjien hintojen avoimuus saavutettaisiin vaarantamatta tarpeellista sopimusten salassapitoa. Salassapidon kunnioittamiseksi tietyn kulutusluokan hinnan julkistaminen edellyttää, että luokassa on vähintään kolme käyttäjää.

| (9) | Tiedot kaasun ja sähkön teollisista, lopullisista energian käyttäjistä mahdollistavat myös vertailut muiden energialähteiden (öljyn, hiilen, fossiilisten ja uusiutuvien energialähteiden) sekä muiden käyttäjien kanssa. |
| --- | --- |

(9)

Tiedot kaasun ja sähkön teollisista, lopullisista energian käyttäjistä mahdollistavat myös vertailut muiden energialähteiden (öljyn, hiilen, fossiilisten ja uusiutuvien energialähteiden) sekä muiden käyttäjien kanssa.

| (10) | Kaasua ja sähköä toimittavat yritykset sekä kaasun ja sähkön teolliset käyttäjät pysyvät, tämän direktiivin soveltamisesta riippumatta, yhteisön kilpailusääntöjen alaisina ja siten komissio voi vaatia ilmoittamaan hintoja ja myyntiehtoja koskevia tietoja. |
| --- | --- |

(10)

Kaasua ja sähköä toimittavat yritykset sekä kaasun ja sähkön teolliset käyttäjät pysyvät, tämän direktiivin soveltamisesta riippumatta, yhteisön kilpailusääntöjen alaisina ja siten komissio voi vaatia ilmoittamaan hintoja ja myyntiehtoja koskevia tietoja.

| (11) | Voimassa olevien hinnoittelujärjestelmien tiedot ovat osa hintojen avoimuudesta. |
| --- | --- |

(11)

Voimassa olevien hinnoittelujärjestelmien tiedot ovat osa hintojen avoimuudesta.

| (12) | Tiedot käyttäjien jaotteluista luokkiin ja niiden vastaavista markkinaosuuksista ovat myös osa hintojen avoimuudesta. |
| --- | --- |

(12)

Tiedot käyttäjien jaotteluista luokkiin ja niiden vastaavista markkinaosuuksista ovat myös osa hintojen avoimuudesta.

| (13) | Tietojen, jotka toimitetaan Eurostatille hinnoista ja käyttäjille tarkoitetuista myyntiehdoista ja käytössä olevista hintajärjestelmistä sekä käyttäjien jaotteluista kulutusluokittain, olisi oltava riittäviä, jotta komissio voi tarpeen mukaan päättää sopivista toimista tai ehdotuksista energian sisämarkkinoiden tilanteen perusteella. |
| --- | --- |

(13)

Tietojen, jotka toimitetaan Eurostatille hinnoista ja käyttäjille tarkoitetuista myyntiehdoista ja käytössä olevista hintajärjestelmistä sekä käyttäjien jaotteluista kulutusluokittain, olisi oltava riittäviä, jotta komissio voi tarpeen mukaan päättää sopivista toimista tai ehdotuksista energian sisämarkkinoiden tilanteen perusteella.

| (14) | Eurostatille toimitettavat tiedot ovat luotettavampia, jos yritykset itse keräävät nämä tiedot. |
| --- | --- |

(14)

Eurostatille toimitettavat tiedot ovat luotettavampia, jos yritykset itse keräävät nämä tiedot.

| (15) | Jokaisessa jäsenvaltiossa voimassa olevan verotuksen ja veroluonteisten maksujen tunteminen on tärkeää hintojen avoimuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(15)

Jokaisessa jäsenvaltiossa voimassa olevan verotuksen ja veroluonteisten maksujen tunteminen on tärkeää hintojen avoimuuden varmistamiseksi.

| (16) | Olisi oltava mahdollista tarkastaa Eurostatille toimitettavien tietojen luotettavuus. |
| --- | --- |

(16)

Olisi oltava mahdollista tarkastaa Eurostatille toimitettavien tietojen luotettavuus.

| (17) | Hintojen avoimuuden saavuttaminen edellyttää hintojen ja hintajärjestelmien mahdollisimman laajaa julkistamista ja levittämistä käyttäjien keskuudessa. |
| --- | --- |

(17)

Hintojen avoimuuden saavuttaminen edellyttää hintojen ja hintajärjestelmien mahdollisimman laajaa julkistamista ja levittämistä käyttäjien keskuudessa.

| (18) | Energian hintojen avoimuuden toteuttamiseksi järjestelmän olisi perustuttava Eurostatin tietojen käsittelyssä, tarkastamisessa ja julkaisemisessa osoittamaan asiantuntemukseen sekä sen kehittämiin ja soveltamiin menetelmiin. |
| --- | --- |

(18)

Energian hintojen avoimuuden toteuttamiseksi järjestelmän olisi perustuttava Eurostatin tietojen käsittelyssä, tarkastamisessa ja julkaisemisessa osoittamaan asiantuntemukseen sekä sen kehittämiin ja soveltamiin menetelmiin.

| (19) | Energian sisämarkkinoiden toteuttamiseksi hintojen avoimuuden järjestelmä olisi otettava käyttöön mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

(19)

Energian sisämarkkinoiden toteuttamiseksi hintojen avoimuuden järjestelmä olisi otettava käyttöön mahdollisimman pian.

| (20) | Tämän direktiivin yhdenmukainen täytäntöönpano voi tapahtua kaikissa jäsenvaltioissa, kun maakaasumarkkinat, erityisesti perusrakenteen osalta, ovat saavuttaneet riittävän kehitystason. |
| --- | --- |

(20)

Tämän direktiivin yhdenmukainen täytäntöönpano voi tapahtua kaikissa jäsenvaltioissa, kun maakaasumarkkinat, erityisesti perusrakenteen osalta, ovat saavuttaneet riittävän kehitystason.

| (21) | Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (4) mukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (4) mukaisesti.

| (22) | Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta tarvittavien muutosten tekemiseksi liitteisiin I ja II havaittujen erityisongelmien perusteella. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

(22)

Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta tarvittavien muutosten tekemiseksi liitteisiin I ja II havaittujen erityisongelmien perusteella. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

| (23) | Koska tähän direktiivin lisätyt uudet kohdat koskevat ainoastaan komiteamenettelyä, jäsenvaltioiden ei tarvitse saattaa niitä osaksi kansallista lainsäädäntöään. |
| --- | --- |

(23)

Koska tähän direktiivin lisätyt uudet kohdat koskevat ainoastaan komiteamenettelyä, jäsenvaltioiden ei tarvitse saattaa niitä osaksi kansallista lainsäädäntöään.

| (24) | Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä III olevassa B osassa mainittuihin jäsenvaltioita velvoittaviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä, |
| --- | --- |

(24)

Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä III olevassa B osassa mainittuihin jäsenvaltioita velvoittaviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä,

OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että sähköä tai kaasua teollisille, liitteessä I ja II määritellyille käyttäjille toimittavat yritykset ilmoittavat Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle, jäljempänä ”Eurostat”, 3 artiklassa säädetyssä muodossa:

| 1) | kaasun ja sähkön hinnat ja myyntiehdot teollisille käyttäjille; |
| --- | --- |

1)

kaasun ja sähkön hinnat ja myyntiehdot teollisille käyttäjille;

| 2) | käytettävät hintajärjestelmät; |
| --- | --- |

2)

käytettävät hintajärjestelmät;

| 3) | käyttäjien ja käytettyjen määrien jaottelun kulutusluokittain sen varmistamiseksi, että nämä luokat ovat kansallisella tasolla edustavia. |
| --- | --- |

3)

käyttäjien ja käytettyjen määrien jaottelun kulutusluokittain sen varmistamiseksi, että nämä luokat ovat kansallisella tasolla edustavia.

2 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettujen yritysten on koottava 1 artiklan 1 ja 2 alakohdassa tarkoitetut tiedot 1 päivänä tammikuuta ja 1 päivänä heinäkuuta kultakin vuodelta.

Jäljempänä 3 artiklan säännösten mukaisesti laaditut tiedot on lähetettävä Eurostatille ja jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille kahden kuukauden kuluessa.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen perusteella Eurostat julkaisee vuosittain toukokuussa ja marraskuussa sopivassa muodossa teollisten käyttäjien kaasun ja sähkön hinnat jäsenvaltioissa sekä siinä tarkoituksessa käytetyt hintajärjestelmät.

3.   Edellä 1 artiklan 3 alakohdassa edellytetyt tiedot on lähetettävä joka toinen vuosi Eurostatille ja jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille.

Näitä tietoja ei julkaista.

3 artikla

Edellä 1 artiklassa edellytetyt muotoa, sisältöä ja kaikkia muita tietojen piirteiden soveltamista koskevat säännökset ovat liitteessä I ja II.

4 artikla

Eurostat ei saa paljastaa tietoja, jotka on annettu sille 1 artiklan mukaisesti ja jotka saattaisivat olla luonteeltaan liikesalaisuuksia. Kyseisten Eurostatille siirrettyjen luottamuksellisten tilastotietojen on oltava vain Eurostatin viranhaltijoiden saatavissa ja niitä saadaan käyttää ainoastaan tilastotarkoituksiin.

Ensimmäinen kohta ei kuitenkaan estä kyseisten tietojen julkaisemista yhdistetyssä muodossa, joka ei mahdollista yksittäisten liiketoimien tunnistamista.

5 artikla

Jos Eurostat havaitsee tämän direktiivin mukaisesti annetuissa tiedoissa tilastollisesti merkittäviä poikkeamia tai epäjohdonmukaisuutta, se voi pyytää kansallisilta toimielimiltä lupaa tarkastaa sopivat yhdistämättömät tiedot sekä laskenta- tai arviointimenetelmät, joihin yhdistetyt tiedot perustuvat, arvioidakseen ja tarvittaessa muuttaakseen epätavanomaisina pidettäviä tietoja.

6 artikla

Komissio tekee tarpeelliset muutokset liitteisiin I ja II havaittujen erityisongelmien perusteella. Nämä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia, hyväksytään 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

Tällaiset muutokset saavat kuitenkin koskea ainoastaan liitteiden I ja II teknisiä seikkoja, ja ne eivät saa olla laadultaan sellaisia, jotka muuttavat järjestelmän yleistä rakennetta.

7 artikla

1.   Komissiota avustaa komitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

8 artikla

Komissio esittää vuosittain Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle yhteenvetona kertomuksen tämän direktiivin soveltamisesta.

9 artikla

Maakaasun osalta tätä direktiiviä ei sovelleta jäsenvaltioissa ennen kuin kyseisen energiamuodon käyttöönotosta kansallisilla markkinoilla on kulunut viisi vuotta.

Tämän energiamuodon käyttöönoton ajankohdasta kansallisilla markkinoilla on asianomaisen jäsenvaltion nimenomaisesti ilmoitettava komissiolle viipymättä.

10 artikla

Kumotaan direktiivi 90/377/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna liitteessä III olevassa A osassa luetelluilla säädöksillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioita velvoittavia liitteessä III olevassa B osassa asetettuja määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava mainitut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöään.

Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin liitteessä IV olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

11 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

12 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Strasbourgissa 22 päivänä lokakuuta 2008.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

H.-G. PÖTTERING

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J.-P. JOUYET

---

(1)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 17. kesäkuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 25. syyskuuta 2008.

1

(2)  EYVL L 185, 17.7.1990, s. 16.

2

(3)  Katso liitteessä III oleva A osa.

3

(4)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

4

---

LIITE I

KAASUN HINNAT

Tiedot teollisilta käyttäjiltä (1) perityistä kaasun hinnoista kerätään ja kootaan seuraavan menettelyn mukaisesti:

| a) | Ilmoitettavat hinnat ovat hintoja, jotka teolliset loppukäyttäjät maksavat omaan käyttöönsä ostamastaan kaasuverkon kautta jaellusta maakaasusta. |
| --- | --- |

a)

Ilmoitettavat hinnat ovat hintoja, jotka teolliset loppukäyttäjät maksavat omaan käyttöönsä ostamastaan kaasuverkon kautta jaellusta maakaasusta.

| b) | Huomioon otetaan kaikki kaasun teollisuuskäyttö. Järjestelmän ulkopuolelle jätetään kuitenkin käyttäjät, jotka käyttävät kaasua:






  — | sähköntuotantoon sähkölaitoksissa tai yhdistetyissä sähkön ja lämmön tuotantolaitoksissa, |
| --- | --- | --- |

b)

Huomioon otetaan kaikki kaasun teollisuuskäyttö. Järjestelmän ulkopuolelle jätetään kuitenkin käyttäjät, jotka käyttävät kaasua:

—

sähköntuotantoon sähkölaitoksissa tai yhdistetyissä sähkön ja lämmön tuotantolaitoksissa,

| — | muuhun kuin energiakäyttöön (esim. kemianteollisuudessa), |
| --- | --- |

—

muuhun kuin energiakäyttöön (esim. kemianteollisuudessa),

| — | enemmän kuin 4 000 000 gigajoulea (GJ) vuodessa. |
| --- | --- |

—

enemmän kuin 4 000 000 gigajoulea (GJ) vuodessa.

| c) | Hinnat on ilmoitettava sellaisen vakiokulutusluokituksen mukaisesti, jossa käyttäjät jaotellaan niiden vuotuisen kaasunkulutuksen mukaan. |
| --- | --- |

c)

Hinnat on ilmoitettava sellaisen vakiokulutusluokituksen mukaisesti, jossa käyttäjät jaotellaan niiden vuotuisen kaasunkulutuksen mukaan.

| d) | Hintatiedot kerätään kahdesti vuodessa kunkin kuuden kuukauden jakson alussa (tammikuussa ja heinäkuussa), ja ne kuvaavat teollisten käyttäjien edellisten kuuden kuukauden aikana kaasusta maksamia keskimääräisiä hintoja. Ensimmäiset Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle (Eurostat) ilmoitettavat hintatiedot koskevat tilannetta 1 päivänä tammikuuta 2008. |
| --- | --- |

d)

Hintatiedot kerätään kahdesti vuodessa kunkin kuuden kuukauden jakson alussa (tammikuussa ja heinäkuussa), ja ne kuvaavat teollisten käyttäjien edellisten kuuden kuukauden aikana kaasusta maksamia keskimääräisiä hintoja. Ensimmäiset Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle (Eurostat) ilmoitettavat hintatiedot koskevat tilannetta 1 päivänä tammikuuta 2008.

| e) | Hinnat on ilmoitettava kansallisena valuuttana gigajoulea kohti. Käytetyn energian yksikkö mitataan ylemmän lämpöarvon perusteella (GCV). |
| --- | --- |

e)

Hinnat on ilmoitettava kansallisena valuuttana gigajoulea kohti. Käytetyn energian yksikkö mitataan ylemmän lämpöarvon perusteella (GCV).

| f) | Hintoihin on sisällyttävä kaikki suoritettavat maksut: verkon käyttömaksut ja käytetty energia, joista on vähennetty mahdolliset alennukset ja hyvitykset, sekä muut maksut (mittarivuokra, kiinteät maksut jne.). Liittymismaksuja ei saa laskea mukaan. |
| --- | --- |

f)

Hintoihin on sisällyttävä kaikki suoritettavat maksut: verkon käyttömaksut ja käytetty energia, joista on vähennetty mahdolliset alennukset ja hyvitykset, sekä muut maksut (mittarivuokra, kiinteät maksut jne.). Liittymismaksuja ei saa laskea mukaan.

| g) | Hinnat ilmoitetaan kansallisina keskihintoina. |
| --- | --- |

g)

Hinnat ilmoitetaan kansallisina keskihintoina.

| h) | Jäsenvaltiot laativat ja toteuttavat kustannustehokkaat menetelmät varmistaakseen, että tietojen keräysjärjestelmät ovat edustavat ja perustuvat seuraaviin sääntöihin:






  — | Hinnat ilmoitetaan painotettuina keskihintoina käyttäen painotustekijöinä tarkasteltavien kaasua toimittavien yritysten markkinaosuuksia. Aritmeettiset keskihinnat annetaan ainoastaan silloin, kun painotettuja hintoja ei ole mahdollista laskea. Kummassakin tapauksessa jäsenvaltiot varmistavat, että tarkastelu kattaa edustavan osuuden kansallisista markkinoista. |
| --- | --- | --- |

h)

Jäsenvaltiot laativat ja toteuttavat kustannustehokkaat menetelmät varmistaakseen, että tietojen keräysjärjestelmät ovat edustavat ja perustuvat seuraaviin sääntöihin:

—

Hinnat ilmoitetaan painotettuina keskihintoina käyttäen painotustekijöinä tarkasteltavien kaasua toimittavien yritysten markkinaosuuksia. Aritmeettiset keskihinnat annetaan ainoastaan silloin, kun painotettuja hintoja ei ole mahdollista laskea. Kummassakin tapauksessa jäsenvaltiot varmistavat, että tarkastelu kattaa edustavan osuuden kansallisista markkinoista.

| — | Markkinaosuuksien olisi perustuttava kaasua toimittavien yritysten teollisilta käyttäjiltä laskuttamiin kaasumääriin. Jos mahdollista, markkinaosuudet lasketaan erikseen kultakin luokalta. Jäsenvaltiot käsittelevät painotettujen keskihintojen laskemisessa käytettyjä hintatietoja luottamuksellisuutta koskevien sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Markkinaosuuksien olisi perustuttava kaasua toimittavien yritysten teollisilta käyttäjiltä laskuttamiin kaasumääriin. Jos mahdollista, markkinaosuudet lasketaan erikseen kultakin luokalta. Jäsenvaltiot käsittelevät painotettujen keskihintojen laskemisessa käytettyjä hintatietoja luottamuksellisuutta koskevien sääntöjen mukaisesti.

| — | Luottamuksellisuuden säilyttämiseksi hintoja koskevat tiedot välitetään vain silloin, kun kyseisessä jäsenvaltiossa on vähintään kolme käyttäjää kussakin j kohdassa mainitussa luokassa. |
| --- | --- |

—

Luottamuksellisuuden säilyttämiseksi hintoja koskevat tiedot välitetään vain silloin, kun kyseisessä jäsenvaltiossa on vähintään kolme käyttäjää kussakin j kohdassa mainitussa luokassa.

| i) | Kolme hintatasoa on ilmoitettava:






  — | hinnat ilman veroja ja maksuja, |
| --- | --- | --- |

i)

Kolme hintatasoa on ilmoitettava:

—

hinnat ilman veroja ja maksuja,

| — | hinnat ilman arvonlisäveroa ja muita palautettavissa olevia veroja, |
| --- | --- |

—

hinnat ilman arvonlisäveroa ja muita palautettavissa olevia veroja,

| — | hinnat, joihin sisältyvät kaikki verot ja maksut sekä arvonlisävero. |
| --- | --- |

—

hinnat, joihin sisältyvät kaikki verot ja maksut sekä arvonlisävero.

| j) | Kaasun hintoja tarkastellaan seuraavissa teollisten käyttäjien luokissa:







  Teolliset käyttäjät | Vuotuinen kaasunkulutus (GJ) |
| --- | --- | --- |
| Vähintään | Enintään |
| Luokka I1 | | < 1 000 |
| Luokka I2 | 1 000 | < 10 000 |
| Luokka I3 | 10 000 | < 100 000 |
| Luokka I4 | 100 000 | < 1 000 000 |
| Luokka I5 | 1 000 000 | <= 4 000 000 |

j)

Kaasun hintoja tarkastellaan seuraavissa teollisten käyttäjien luokissa:

Teolliset käyttäjät

Vuotuinen kaasunkulutus (GJ)

Vähintään

Enintään

Luokka I1

< 1 000

Luokka I2

1 000

< 10 000

Luokka I3

10 000

< 100 000

Luokka I4

100 000

< 1 000 000

Luokka I5

1 000 000

<= 4 000 000

| k) | Tammikuussa toimitettavien hintatietojen yhteydessä on joka toinen vuosi annettava Eurostatille tiedot käytetystä keräämisjärjestelmästä sekä erityisesti seuraavat tiedot: kuvaus selvityksestä ja sen laajuus (tarkasteltujen toimittajayritysten määrä, edustettujen markkinoiden yhteenlaskettu prosenttiosuus jne.), painotettujen keskihintojen laskentaperusteet ja kunkin luokan edustama kokonaiskulutus. Ensimmäiset keräämisjärjestelmää koskevat tiedot on annettava tilanteesta 1 päivänä tammikuuta 2008. |
| --- | --- |

k)

Tammikuussa toimitettavien hintatietojen yhteydessä on joka toinen vuosi annettava Eurostatille tiedot käytetystä keräämisjärjestelmästä sekä erityisesti seuraavat tiedot: kuvaus selvityksestä ja sen laajuus (tarkasteltujen toimittajayritysten määrä, edustettujen markkinoiden yhteenlaskettu prosenttiosuus jne.), painotettujen keskihintojen laskentaperusteet ja kunkin luokan edustama kokonaiskulutus. Ensimmäiset keräämisjärjestelmää koskevat tiedot on annettava tilanteesta 1 päivänä tammikuuta 2008.

| l) | Tammikuussa toimitettavien hintatietojen yhteydessä on joka vuosi annettava Eurostatille tiedot tärkeimmistä piirteistä ja tekijöistä, jotka vaikuttavat kunkin luokan osalta ilmoitettuihin hintoihin.
  Näihin tietoihin sisältyvät:






  — | teollisten käyttäjien keskimääräiset kuormitustekijät kunkin luokan osalta laskettuina toimitetun kokonaisenergian ja keskimääräisen enimmäiskysynnän perusteella, |
| --- | --- | --- |

l)

Tammikuussa toimitettavien hintatietojen yhteydessä on joka vuosi annettava Eurostatille tiedot tärkeimmistä piirteistä ja tekijöistä, jotka vaikuttavat kunkin luokan osalta ilmoitettuihin hintoihin.

Näihin tietoihin sisältyvät:

—

teollisten käyttäjien keskimääräiset kuormitustekijät kunkin luokan osalta laskettuina toimitetun kokonaisenergian ja keskimääräisen enimmäiskysynnän perusteella,

| — | keskeytettävissä olevista toimituksista annettavien alennusten kuvaus, |
| --- | --- |

—

keskeytettävissä olevista toimituksista annettavien alennusten kuvaus,

| — | tilaajamaksujen, mittarivuokrien ja muiden kansallisesti merkittävien maksujen kuvaus. |
| --- | --- |

—

tilaajamaksujen, mittarivuokrien ja muiden kansallisesti merkittävien maksujen kuvaus.

| m) | Tammikuussa toimitettavien hintatietojen yhteydessä olisi joka vuosi annettava tiedot myös teollisille käyttäjille myydystä kaasusta perittyjen verojen tasosta ja laskentatavasta sekä tällaisten verojen kuvaus. Kuvaukseen on sisällyttävä kaikki muut kuin veronluonteiset maksut, joilla katetaan järjestelmän kustannuksia ja julkisen palvelun velvoitteiden kustannuksia.
  Annettavaan verojen kuvaukseen on sisällyttävä kolme selvästi erotettavaa osaa:






  — | Verot, veronluonteiset maksut ja muut kuin veronluonteiset maksut, joita ei eritellä teollisille käyttäjille lähetettävissä laskuissa. Tässä kohdassa kuvatut erät sisältyvät lukuihin, jotka ilmoitetaan hintatasosta ”hinnat ilman veroja ja maksuja”. |
| --- | --- | --- |

m)

Tammikuussa toimitettavien hintatietojen yhteydessä olisi joka vuosi annettava tiedot myös teollisille käyttäjille myydystä kaasusta perittyjen verojen tasosta ja laskentatavasta sekä tällaisten verojen kuvaus. Kuvaukseen on sisällyttävä kaikki muut kuin veronluonteiset maksut, joilla katetaan järjestelmän kustannuksia ja julkisen palvelun velvoitteiden kustannuksia.

Annettavaan verojen kuvaukseen on sisällyttävä kolme selvästi erotettavaa osaa:

—

Verot, veronluonteiset maksut ja muut kuin veronluonteiset maksut, joita ei eritellä teollisille käyttäjille lähetettävissä laskuissa. Tässä kohdassa kuvatut erät sisältyvät lukuihin, jotka ilmoitetaan hintatasosta ”hinnat ilman veroja ja maksuja”.

| — | Verot ja maksut, jotka eritellään teollisille käyttäjille lähetettävissä laskuissa ja joiden ei katsota olevan palautettavissa. Tässä kohdassa kuvatut erät sisältyvät lukuihin, jotka ilmoitetaan hintatasosta ”hinnat ilman arvonlisäveroa ja muita palautettavissa olevia veroja”. |
| --- | --- |

—

Verot ja maksut, jotka eritellään teollisille käyttäjille lähetettävissä laskuissa ja joiden ei katsota olevan palautettavissa. Tässä kohdassa kuvatut erät sisältyvät lukuihin, jotka ilmoitetaan hintatasosta ”hinnat ilman arvonlisäveroa ja muita palautettavissa olevia veroja”.

| — | Arvonlisävero ja muut palautettavissa olevat verot, jotka eritellään teollisille käyttäjille lähetettävissä laskuissa. Tässä kohdassa kuvatut erät sisältyvät lukuihin, jotka ilmoitetaan hintatasosta ”hinnat, joihin sisältyvät verot ja maksut sekä arvonlisävero”. |
| --- | --- |

—

Arvonlisävero ja muut palautettavissa olevat verot, jotka eritellään teollisille käyttäjille lähetettävissä laskuissa. Tässä kohdassa kuvatut erät sisältyvät lukuihin, jotka ilmoitetaan hintatasosta ”hinnat, joihin sisältyvät verot ja maksut sekä arvonlisävero”.

Seuraavassa annetaan yleiskuva kyseeseen tulevista eri veroista, veronluonteisista maksuista ja muista kuin veronluonteisista maksuista:

| — | arvonlisävero, |
| --- | --- |

—

arvonlisävero,

| — | lupamaksut: tämä tarkoittaa yleensä lisenssejä ja maksuja, joita peritään verkkojen tai muiden kaasuntoimituksiin liittyvien laitteiden käyttämistä maa-alueista ja julkisista tai yksityisistä kiinteistöistä, |
| --- | --- |

—

lupamaksut: tämä tarkoittaa yleensä lisenssejä ja maksuja, joita peritään verkkojen tai muiden kaasuntoimituksiin liittyvien laitteiden käyttämistä maa-alueista ja julkisista tai yksityisistä kiinteistöistä,

| — | ympäristöverot ja -maksut: tämä tarkoittaa yleensä joko uusiutuvien energianlähteiden tai yhdistetyn sähkön ja lämmön tuotannon edistämistä taikka rasitteen asettamista hiilidioksidi-, rikkidioksidi- tai muille ilmastonmuutokseen liittyville päästöille, |
| --- | --- |

—

ympäristöverot ja -maksut: tämä tarkoittaa yleensä joko uusiutuvien energianlähteiden tai yhdistetyn sähkön ja lämmön tuotannon edistämistä taikka rasitteen asettamista hiilidioksidi-, rikkidioksidi- tai muille ilmastonmuutokseen liittyville päästöille,

| — | muut energia-alaan liittyvät verot tai maksut: julkisen palvelun velvoitteet tai maksut, energia-alan sääntelyviranomaisten rahoittamiseksi perittävät maksut jne., |
| --- | --- |

—

muut energia-alaan liittyvät verot tai maksut: julkisen palvelun velvoitteet tai maksut, energia-alan sääntelyviranomaisten rahoittamiseksi perittävät maksut jne.,

| — | muut verot tai maksut, jotka eivät liity energia-alaan: kansalliset, paikalliset tai alueelliset energian kulutusta verottavat maksut, kaasunjakeluverot jne. |
| --- | --- |

—

muut verot tai maksut, jotka eivät liity energia-alaan: kansalliset, paikalliset tai alueelliset energian kulutusta verottavat maksut, kaasunjakeluverot jne.

Tuloveroa, kiinteistöihin liittyviä veroja, moottoriajoneuvojen polttoaineveroja, liikenneveroja, televiestintäalan lisenssimaksuja, radio- tai mainontamaksuja, jäteveroja jne. ei oteta huomioon vaan ne jätetään tämän kuvauksen ulkopuolelle, koska ne ovat kiistatta osa toimintakustannuksia ja ne koskevat myös muita teollisuudenaloja ja toimintoja.

| n) | Jäsenvaltioissa, joissa koko teollisuusmyynti on yhdellä yhtiöllä, kyseinen yhtiö voi välittää tiedot. Jäsenvaltioissa, joissa toimii useampi kuin yksi yhtiö, tiedot toimittaa riippumaton tilastoelin. |
| --- | --- |

n)

Jäsenvaltioissa, joissa koko teollisuusmyynti on yhdellä yhtiöllä, kyseinen yhtiö voi välittää tiedot. Jäsenvaltioissa, joissa toimii useampi kuin yksi yhtiö, tiedot toimittaa riippumaton tilastoelin.

---

(1)  Teollisiin käyttäjiin voi sisältyä myös muita käyttäjiä, jotka eivät ole kotitalouksia.

---

LIITE II

SÄHKÖN HINNAT

Tiedot teollisilta käyttäjiltä (1) perityistä sähkön hinnoista kerätään ja kootaan seuraavan menettelyn mukaisesti:

| a) | Ilmoitettavat hinnat ovat hintoja, jotka teolliset loppukäyttäjät maksavat omaan käyttöönsä ostamastaan toimitetusta sähköstä. |
| --- | --- |

a)

Ilmoitettavat hinnat ovat hintoja, jotka teolliset loppukäyttäjät maksavat omaan käyttöönsä ostamastaan toimitetusta sähköstä.

| b) | Huomioon otetaan kaikki sähkön teollisuuskäyttö. |
| --- | --- |

b)

Huomioon otetaan kaikki sähkön teollisuuskäyttö.

| c) | Hinnat on ilmoitettava sellaisen vakiokulutusluokituksen mukaisina, jossa käyttäjät jaotellaan niiden vuotuisen sähkönkulutuksen mukaan. |
| --- | --- |

c)

Hinnat on ilmoitettava sellaisen vakiokulutusluokituksen mukaisina, jossa käyttäjät jaotellaan niiden vuotuisen sähkönkulutuksen mukaan.

| d) | Hintatiedot kerätään kahdesti vuodessa kunkin kuuden kuukauden jakson alussa (tammikuussa ja heinäkuussa), ja ne kuvaavat teollisten käyttäjien edellisten kuuden kuukauden aikana sähköstä maksamia keskimääräisiä hintoja. Ensimmäiset Eurostatille ilmoitettavat hintatiedot koskevat tilannetta 1 päivänä tammikuuta 2008. |
| --- | --- |

d)

Hintatiedot kerätään kahdesti vuodessa kunkin kuuden kuukauden jakson alussa (tammikuussa ja heinäkuussa), ja ne kuvaavat teollisten käyttäjien edellisten kuuden kuukauden aikana sähköstä maksamia keskimääräisiä hintoja. Ensimmäiset Eurostatille ilmoitettavat hintatiedot koskevat tilannetta 1 päivänä tammikuuta 2008.

| e) | Hinnat on ilmoitettava kansallisena valuuttana kilowattituntia kohti. |
| --- | --- |

e)

Hinnat on ilmoitettava kansallisena valuuttana kilowattituntia kohti.

| f) | Hintoihin on sisällyttävä kaikki suoritettavat maksut: verkon käyttömaksut ja käytetty energia, joista on vähennetty mahdolliset alennukset ja hyvitykset, sekä muut maksut (kapasiteettimaksut, myyntikulut, mittarivuokrat jne.). Liittymismaksuja ei saa laskea mukaan. |
| --- | --- |

f)

Hintoihin on sisällyttävä kaikki suoritettavat maksut: verkon käyttömaksut ja käytetty energia, joista on vähennetty mahdolliset alennukset ja hyvitykset, sekä muut maksut (kapasiteettimaksut, myyntikulut, mittarivuokrat jne.). Liittymismaksuja ei saa laskea mukaan.

| g) | Hinnat ilmoitetaan kansallisina keskihintoina. |
| --- | --- |

g)

Hinnat ilmoitetaan kansallisina keskihintoina.

| h) | Jäsenvaltiot laativat ja toteuttavat kustannustehokkaat menetelmät varmistaakseen, että tietojen keräysjärjestelmät ovat edustavat ja perustuvat seuraaviin sääntöihin:






  — | Hinnat ilmoitetaan painotettuina keskihintoina käyttäen painotustekijöinä tarkasteltavien sähköä toimittavien yritysten markkinaosuuksia. Aritmeettiset keskihinnat annetaan ainoastaan silloin, kun painotettuja hintoja ei ole mahdollista laskea. Kummassakin tapauksessa jäsenvaltiot varmistavat, että tarkastelu kattaa edustavan osuuden kansallisista markkinoista. |
| --- | --- | --- |

h)

Jäsenvaltiot laativat ja toteuttavat kustannustehokkaat menetelmät varmistaakseen, että tietojen keräysjärjestelmät ovat edustavat ja perustuvat seuraaviin sääntöihin:

—

Hinnat ilmoitetaan painotettuina keskihintoina käyttäen painotustekijöinä tarkasteltavien sähköä toimittavien yritysten markkinaosuuksia. Aritmeettiset keskihinnat annetaan ainoastaan silloin, kun painotettuja hintoja ei ole mahdollista laskea. Kummassakin tapauksessa jäsenvaltiot varmistavat, että tarkastelu kattaa edustavan osuuden kansallisista markkinoista.

| — | Markkinaosuuksien olisi perustuttava sähköä toimittavien yritysten teollisilta käyttäjiltä laskuttamiin sähkömääriin. Jos mahdollista, markkinaosuudet lasketaan erikseen kultakin luokalta. Jäsenvaltiot käsittelevät painotettujen keskihintojen laskemisessa käytettyjä hintatietoja luottamuksellisuutta koskevien sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Markkinaosuuksien olisi perustuttava sähköä toimittavien yritysten teollisilta käyttäjiltä laskuttamiin sähkömääriin. Jos mahdollista, markkinaosuudet lasketaan erikseen kultakin luokalta. Jäsenvaltiot käsittelevät painotettujen keskihintojen laskemisessa käytettyjä hintatietoja luottamuksellisuutta koskevien sääntöjen mukaisesti.

| — | Luottamuksellisuuden säilyttämiseksi hintoja koskevat tiedot välitetään vain silloin, kun kyseisessä jäsenvaltiossa on vähintään kolme käyttäjää kussakin j kohdassa mainitussa luokassa. |
| --- | --- |

—

Luottamuksellisuuden säilyttämiseksi hintoja koskevat tiedot välitetään vain silloin, kun kyseisessä jäsenvaltiossa on vähintään kolme käyttäjää kussakin j kohdassa mainitussa luokassa.

| i) | Kolme hintatasoa on ilmoitettava:






  — | hinnat ilman veroja ja maksuja, |
| --- | --- | --- |

i)

Kolme hintatasoa on ilmoitettava:

—

hinnat ilman veroja ja maksuja,

| — | hinnat ilman arvonlisäveroa ja muita palautettavissa olevia veroja, |
| --- | --- |

—

hinnat ilman arvonlisäveroa ja muita palautettavissa olevia veroja,

| — | hinnat, joihin sisältyvät verot ja maksut sekä arvonlisävero. |
| --- | --- |

—

hinnat, joihin sisältyvät verot ja maksut sekä arvonlisävero.

| j) | Sähkön hintoja tarkastellaan seuraavissa teollisten käyttäjien luokissa:







  Teolliset käyttäjät | Vuotuinen sähkönkulutus (MWh) |
| --- | --- | --- |
| Vähintään | Enintään |
| Luokka IA | | < 20 |
| Luokka IB | 20 | < 500 |
| Luokka IC | 500 | < 2 000 |
| Luokka ID | 2 000 | < 20 000 |
| Luokka IE | 20 000 | < 70 000 |
| Luokka IF | 70 000 | <= 150 000 |

j)

Sähkön hintoja tarkastellaan seuraavissa teollisten käyttäjien luokissa:

Teolliset käyttäjät

Vuotuinen sähkönkulutus (MWh)

Vähintään

Enintään

Luokka IA

< 20

Luokka IB

20

< 500

Luokka IC

500

< 2 000

Luokka ID

2 000

< 20 000

Luokka IE

20 000

< 70 000

Luokka IF

70 000

<= 150 000

| k) | Tammikuussa toimitettavien hintatietojen yhteydessä on joka toinen vuosi annettava Eurostatille tiedot käytetystä keräämisjärjestelmästä sekä erityisesti seuraavat tiedot: kuvaus selvityksestä ja sen laajuus (tarkasteltujen toimittajayritysten määrä, edustettujen markkinoiden yhteenlaskettu prosenttiosuus jne.), painotettujen keskihintojen laskentaperusteet ja kunkin luokan edustama kokonaiskulutus. Ensimmäiset keräämisjärjestelmää koskevat tiedot on annettava tilanteesta 1 päivänä tammikuuta 2008. |
| --- | --- |

k)

Tammikuussa toimitettavien hintatietojen yhteydessä on joka toinen vuosi annettava Eurostatille tiedot käytetystä keräämisjärjestelmästä sekä erityisesti seuraavat tiedot: kuvaus selvityksestä ja sen laajuus (tarkasteltujen toimittajayritysten määrä, edustettujen markkinoiden yhteenlaskettu prosenttiosuus jne.), painotettujen keskihintojen laskentaperusteet ja kunkin luokan edustama kokonaiskulutus. Ensimmäiset keräämisjärjestelmää koskevat tiedot on annettava tilanteesta 1 päivänä tammikuuta 2008.

| l) | Tammikuussa toimitettavien hintatietojen yhteydessä on joka vuosi annettava Eurostatille tiedot tärkeimmistä piirteistä ja tekijöistä, jotka vaikuttavat kunkin luokan osalta ilmoitettuihin hintoihin.
  Ilmoitettavien tietojen on sisällettävä:






  — | teollisten käyttäjien keskimääräiset kuormitustekijät kunkin luokan osalta laskettuina toimitetun kokonaisenergian ja keskimääräisen enimmäiskysynnän perusteella, |
| --- | --- | --- |

l)

Tammikuussa toimitettavien hintatietojen yhteydessä on joka vuosi annettava Eurostatille tiedot tärkeimmistä piirteistä ja tekijöistä, jotka vaikuttavat kunkin luokan osalta ilmoitettuihin hintoihin.

Ilmoitettavien tietojen on sisällettävä:

—

teollisten käyttäjien keskimääräiset kuormitustekijät kunkin luokan osalta laskettuina toimitetun kokonaisenergian ja keskimääräisen enimmäiskysynnän perusteella,

| — | taulukko, josta käy ilmi maakohtaiset jänniterajoitukset, |
| --- | --- |

—

taulukko, josta käy ilmi maakohtaiset jänniterajoitukset,

| — | tilaajamaksujen, mittarivuokrien ja muiden kansallisesti merkittävien maksujen kuvaus. |
| --- | --- |

—

tilaajamaksujen, mittarivuokrien ja muiden kansallisesti merkittävien maksujen kuvaus.

| m) | Tammikuussa toimitettavien hintatietojen yhteydessä olisi joka vuosi annettava tiedot myös teollisille käyttäjille myydystä sähköstä perittyjen verojen tasosta ja laskentatavasta sekä tällaisten verojen kuvaus. Kuvaukseen on sisällyttävä kaikki muut kuin veronluonteiset maksut, joilla katetaan järjestelmän kustannuksia ja julkisen palvelun velvoitteiden kustannuksia.
  Annettavaan verojen kuvaukseen on sisällyttävä kolme selvästi erotettavaa osaa:






  — | Verot, veronluonteiset maksut ja muut kuin veronluonteiset maksut, joita ei eritellä teollisille käyttäjille lähetettävissä laskuissa. Tässä kohdassa kuvatut erät sisältyvät lukuihin, jotka ilmoitetaan hintatasosta ”hinnat ilman veroja ja maksuja”. |
| --- | --- | --- |

m)

Tammikuussa toimitettavien hintatietojen yhteydessä olisi joka vuosi annettava tiedot myös teollisille käyttäjille myydystä sähköstä perittyjen verojen tasosta ja laskentatavasta sekä tällaisten verojen kuvaus. Kuvaukseen on sisällyttävä kaikki muut kuin veronluonteiset maksut, joilla katetaan järjestelmän kustannuksia ja julkisen palvelun velvoitteiden kustannuksia.

Annettavaan verojen kuvaukseen on sisällyttävä kolme selvästi erotettavaa osaa:

—

Verot, veronluonteiset maksut ja muut kuin veronluonteiset maksut, joita ei eritellä teollisille käyttäjille lähetettävissä laskuissa. Tässä kohdassa kuvatut erät sisältyvät lukuihin, jotka ilmoitetaan hintatasosta ”hinnat ilman veroja ja maksuja”.

| — | Verot ja maksut, jotka eritellään teollisille käyttäjille lähetettävissä laskuissa ja joiden ei katsota olevan palautettavissa. Tässä kohdassa kuvatut erät sisältyvät lukuihin, jotka annetaan hintatasosta ”hinnat ilman arvonlisäveroa ja muita palautettavissa olevia veroja”. |
| --- | --- |

—

Verot ja maksut, jotka eritellään teollisille käyttäjille lähetettävissä laskuissa ja joiden ei katsota olevan palautettavissa. Tässä kohdassa kuvatut erät sisältyvät lukuihin, jotka annetaan hintatasosta ”hinnat ilman arvonlisäveroa ja muita palautettavissa olevia veroja”.

| — | Arvonlisävero ja muut palautettavissa olevat verot, jotka yksilöidään teollisille käyttäjille esitetyissä laskuissa. Tässä kohdassa kuvatut erät sisältyvät lukuihin, jotka annetaan hintatasosta ”hinnat, joihin sisältyvät verot ja maksut sekä arvonlisävero”. |
| --- | --- |

—

Arvonlisävero ja muut palautettavissa olevat verot, jotka yksilöidään teollisille käyttäjille esitetyissä laskuissa. Tässä kohdassa kuvatut erät sisältyvät lukuihin, jotka annetaan hintatasosta ”hinnat, joihin sisältyvät verot ja maksut sekä arvonlisävero”.

Seuraavassa annetaan yleiskuva kyseeseen tulevista eri veroista, veronluonteisista maksuista ja muista kuin veronluonteisista maksuista:

| — | arvonlisävero, |
| --- | --- |

—

arvonlisävero,

| — | lupamaksut: tämä tarkoittaa yleensä lisenssejä ja maksuja, joita peritään verkkojen tai muiden sähköntoimituksiin liittyvien laitteiden käyttämistä maa-alueista ja julkisista tai yksityisistä kiinteistöistä, |
| --- | --- |

—

lupamaksut: tämä tarkoittaa yleensä lisenssejä ja maksuja, joita peritään verkkojen tai muiden sähköntoimituksiin liittyvien laitteiden käyttämistä maa-alueista ja julkisista tai yksityisistä kiinteistöistä,

| — | ympäristöverot ja -maksut: tämä tarkoittaa yleensä joko uusiutuvien energianlähteiden tai yhdistetyn sähkön ja lämmön tuotannon edistämistä taikka rasitteen asettamista hiilidioksidi-, rikkidioksidi- tai muille ilmastonmuutokseen liittyville päästöille, |
| --- | --- |

—

ympäristöverot ja -maksut: tämä tarkoittaa yleensä joko uusiutuvien energianlähteiden tai yhdistetyn sähkön ja lämmön tuotannon edistämistä taikka rasitteen asettamista hiilidioksidi-, rikkidioksidi- tai muille ilmastonmuutokseen liittyville päästöille,

| — | ydinenergiaverot ja muut valvontamaksut: ydinenergian käytöstäpoistomaksut, tarkastusmaksut ja muut ydinlaitoksiin liittyvät maksut jne., |
| --- | --- |

—

ydinenergiaverot ja muut valvontamaksut: ydinenergian käytöstäpoistomaksut, tarkastusmaksut ja muut ydinlaitoksiin liittyvät maksut jne.,

| — | muut energia-alaan liittyvät verot tai maksut: julkisen palvelun velvoitteet tai maksut, energia-alan sääntelyviranomaisten rahoittamiseksi perittävät maksut jne., |
| --- | --- |

—

muut energia-alaan liittyvät verot tai maksut: julkisen palvelun velvoitteet tai maksut, energia-alan sääntelyviranomaisten rahoittamiseksi perittävät maksut jne.,

| — | muut verot tai maksut, jotka eivät liity energia-alaan: kansalliset, paikalliset tai alueelliset energian kulutusta verottavat maksut, sähkönjakeluverot jne. |
| --- | --- |

—

muut verot tai maksut, jotka eivät liity energia-alaan: kansalliset, paikalliset tai alueelliset energian kulutusta verottavat maksut, sähkönjakeluverot jne.

Tuloveroa, kiinteistöihin liittyviä veroja, muuhun kuin sähköntuotantoon käytettyjen öljytuotteiden ja polttoaineiden valmisteveroja, moottoriajoneuvojen polttoaineveroja, liikenneveroja, televiestintäalan lisenssimaksuja, radio- tai mainontamaksuja, jäteveroja jne. ei oteta huomioon vaan ne jätetään tämän kuvauksen ulkopuolelle, koska ne ovat kiistatta osa toimintakustannuksia ja ne koskevat myös muita teollisuudenaloja ja toimintoja.

| n) | Tammikuussa toimitettavien hintatietojen yhteydessä olisi joka vuosi annettava Eurostatille tiedot myös sähkön hinnanmuodostuksen tärkeimmistä osatekijöistä. Sähkön hinnat on jaettava tärkeimpiin osatekijöihin seuraavan menetelmän mukaisesti:
  Sähkön kulutusluokkakohtaisen kokonaishinnan voidaan katsoa muodostuvan verkkohintojen, energian ja hankinnan hintojen (eli sähkön tuotannosta sen myyntiin, verkot pois luettuina) sekä kaikkien verojen ja maksujen kokonaissummasta.






  — | Verkkohinta on siirto- ja jakelutariffeista saatujen tuottojen ja (jos mahdollista) vastaavan kulutusluokkakohtaisen kWh-määrän välinen suhde. Jos erillisiä luokkakohtaisia kWh-määriä ei ole saatavilla, olisi esitettävä arvio. |
| --- | --- | --- |

n)

Tammikuussa toimitettavien hintatietojen yhteydessä olisi joka vuosi annettava Eurostatille tiedot myös sähkön hinnanmuodostuksen tärkeimmistä osatekijöistä. Sähkön hinnat on jaettava tärkeimpiin osatekijöihin seuraavan menetelmän mukaisesti:

Sähkön kulutusluokkakohtaisen kokonaishinnan voidaan katsoa muodostuvan verkkohintojen, energian ja hankinnan hintojen (eli sähkön tuotannosta sen myyntiin, verkot pois luettuina) sekä kaikkien verojen ja maksujen kokonaissummasta.

—

Verkkohinta on siirto- ja jakelutariffeista saatujen tuottojen ja (jos mahdollista) vastaavan kulutusluokkakohtaisen kWh-määrän välinen suhde. Jos erillisiä luokkakohtaisia kWh-määriä ei ole saatavilla, olisi esitettävä arvio.

| — | Energian ja hankinnan hinta on kokonaishinta, josta on vähennetty verkkohinta ja kaikki verot ja maksut. |
| --- | --- |

—

Energian ja hankinnan hinta on kokonaishinta, josta on vähennetty verkkohinta ja kaikki verot ja maksut.

| — | Verot ja maksut: tämä osatekijä olisi jaettava edelleen seuraavasti:






  — | verkkohintojen verot ja maksut, |
| --- | --- | --- |

—

Verot ja maksut: tämä osatekijä olisi jaettava edelleen seuraavasti:

—

verkkohintojen verot ja maksut,

| — | energian ja hankinnan hintojen verot ja maksut, |
| --- | --- |

—

energian ja hankinnan hintojen verot ja maksut,

| — | arvonlisävero ja muut palautettavissa olevat verot. |
| --- | --- |

—

arvonlisävero ja muut palautettavissa olevat verot.

Huom. Jos täydentävät palvelut yksilöidään erikseen, ne voidaan osoittaa tärkeimmille osatekijöille seuraavasti:

| — | Verkkohintaan sisältyvät seuraavat kustannukset: siirto- ja jakelutariffit, siirto- ja jakeluhävikki, verkkokustannukset, jälkimarkkinointipalvelut, järjestelmän huoltokustannukset ja mittareiden vuokraus. |
| --- | --- |

—

Verkkohintaan sisältyvät seuraavat kustannukset: siirto- ja jakelutariffit, siirto- ja jakeluhävikki, verkkokustannukset, jälkimarkkinointipalvelut, järjestelmän huoltokustannukset ja mittareiden vuokraus.

| — | Energian ja hankinnan hintaan sisältyvät seuraavat kustannukset: tuotanto, aggregaatio, tasesähkö, toimitetun energian kustannukset, asiakaspalvelut, jälkimarkkinointi, mittaaminen ja muut hankintakustannukset. |
| --- | --- |

—

Energian ja hankinnan hintaan sisältyvät seuraavat kustannukset: tuotanto, aggregaatio, tasesähkö, toimitetun energian kustannukset, asiakaspalvelut, jälkimarkkinointi, mittaaminen ja muut hankintakustannukset.

| — | Muut erityiset kustannukset: tähän erään kuuluvat kustannukset, jotka eivät ole verkkokustannuksia, energian ja hankinnan kustannuksia eivätkä veroja. Jos tällaisia kustannuksia on, ne on ilmoitettava erillisinä. |
| --- | --- |

—

Muut erityiset kustannukset: tähän erään kuuluvat kustannukset, jotka eivät ole verkkokustannuksia, energian ja hankinnan kustannuksia eivätkä veroja. Jos tällaisia kustannuksia on, ne on ilmoitettava erillisinä.

| o) | Jäsenvaltioissa, joissa koko teollisuusmyynti on yhdellä yhtiöllä, kyseinen yhtiö voi välittää tiedot. Jäsenvaltioissa, joissa toimii useampi kuin yksi yhtiö, tiedot toimittaa riippumaton tilastoelin. |
| --- | --- |

o)

Jäsenvaltioissa, joissa koko teollisuusmyynti on yhdellä yhtiöllä, kyseinen yhtiö voi välittää tiedot. Jäsenvaltioissa, joissa toimii useampi kuin yksi yhtiö, tiedot toimittaa riippumaton tilastoelin.

---

(1)  Teollisiin käyttäjiin voi sisältyä myös muita käyttäjiä, jotka eivät ole kotitalouksia.

---

LIITE III

A   OSA

Kumottu direktiivi ja luettelo sen muutoksista

(10 artiklassa tarkoitetut)

| Neuvoston direktiivi 90/377/ETY
  (EYVL L 185, 17.7.1990, s. 16) | |
| --- | --- |
| Komission direktiivi 93/87/ETY
  (EYVL L 277, 10.11.1993, s. 32) | |
| Vuoden 1994 liittymisasiakirjan liite I
  (EYVL C 241, 29.8.1994, s. 21) | |
| Vuoden 2003 liittymisasiakirjan liitteessä II oleva 12(A) 3 (a) ja (b) kohta
  (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 33) | |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1882/2003
  (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1) | Ainoastaan liitteessä I oleva 3 kohta |
| Neuvoston direktiivi 2006/108/EY
  (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 414) | Ainoastaan 1 artiklassa sekä liitteessä I olevan 1 kohdan a ja b alakohdassa direktiiviin 90/377/ETY tehtyjen viittausten osalta |
| Komission päätös 2007/394/EY
  (EUVL L 148, 9.6.2007, s. 11) | |

Neuvoston direktiivi 90/377/ETY

(EYVL L 185, 17.7.1990, s. 16)

Komission direktiivi 93/87/ETY

(EYVL L 277, 10.11.1993, s. 32)

Vuoden 1994 liittymisasiakirjan liite I

(EYVL C 241, 29.8.1994, s. 21)

Vuoden 2003 liittymisasiakirjan liitteessä II oleva 12(A) 3 (a) ja (b) kohta

(EUVL L 236, 23.9.2003, s. 33)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1882/2003

(EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1)

Ainoastaan liitteessä I oleva 3 kohta

Neuvoston direktiivi 2006/108/EY

(EUVL L 363, 20.12.2006, s. 414)

Ainoastaan 1 artiklassa sekä liitteessä I olevan 1 kohdan a ja b alakohdassa direktiiviin 90/377/ETY tehtyjen viittausten osalta

Komission päätös 2007/394/EY

(EUVL L 148, 9.6.2007, s. 11)

B   OSA

Määräajat kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle

(10 artiklassa tarkoitetut)

| Direktiivi | Määräaika kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle |
| --- | --- |
| 90/377/ETY | 30. heinäkuuta 1991 |
| 93/87/ETY | — |
| 2006/108/EY | 1. tammikuuta 2007 |

Direktiivi

Määräaika kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle

90/377/ETY

30. heinäkuuta 1991

93/87/ETY

—

2006/108/EY

1. tammikuuta 2007

---

LIITE IV

Vastaavuustaulukko

| Direktiivi 90/377/ETY | Tämä direktiivi |
| --- | --- |
| 1 artikla | 1 artikla |
| 2 artiklan 1 kohdan ensimmäinen virke | 2 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta |
| 2 artiklan 1 kohdan toinen virke | 2 artiklan 1 kohdan toinen alakohta |
| 2 artiklan 2 kohta | 2 artiklan 2 kohta |
| 2 artiklan 3 kohdan ensimmäinen virke | 2 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta |
| 2 artiklan 3 kohdan toinen virke | — |
| 2 artiklan 3 kohdan kolmas virke | 2 artiklan 3 kohdan toinen alakohta |
| 3–5 artikla | 3–5 artikla |
| 6 artiklan ensimmäinen virke | 6 artiklan ensimmäisen kohdan ensimmäinen virke |
| — | 6 artiklan ensimmäisen kohdan toinen virke |
| 6 artiklan toinen virke | 6 artiklan toinen kohta |
| 7 artiklan 1 ja 2 kohta | 7 artikla |
| 7 artiklan 3 kohta | — |
| 8 artikla | 8 artikla |
| 9 artiklan ensimmäinen kohta | — |
| 9 artiklan toisen kohdan ensimmäinen virke | 9 artiklan ensimmäinen kohta |
| 9 artiklan toisen kohdan toinen virke | 9 artiklan toinen kohta |
| — | 10 ja 11 artikla |
| 10 artikla | 12 artikla |
| Liitteet I ja II | Liitteet I ja II |
| — | Liite III |
| — | Liite IV |

Direktiivi 90/377/ETY

Tämä direktiivi

1 artikla

1 artikla

2 artiklan 1 kohdan ensimmäinen virke

2 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

2 artiklan 1 kohdan toinen virke

2 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

2 artiklan 2 kohta

2 artiklan 2 kohta

2 artiklan 3 kohdan ensimmäinen virke

2 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta

2 artiklan 3 kohdan toinen virke

—

2 artiklan 3 kohdan kolmas virke

2 artiklan 3 kohdan toinen alakohta

3–5 artikla

3–5 artikla

6 artiklan ensimmäinen virke

6 artiklan ensimmäisen kohdan ensimmäinen virke

—

6 artiklan ensimmäisen kohdan toinen virke

6 artiklan toinen virke

6 artiklan toinen kohta

7 artiklan 1 ja 2 kohta

7 artikla

7 artiklan 3 kohta

—

8 artikla

8 artikla

9 artiklan ensimmäinen kohta

—

9 artiklan toisen kohdan ensimmäinen virke

9 artiklan ensimmäinen kohta

9 artiklan toisen kohdan toinen virke

9 artiklan toinen kohta

—

10 ja 11 artikla

10 artikla

12 artikla

Liitteet I ja II

Liitteet I ja II

—

Liite III

—

Liite IV

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON YHTEISELLÄ PÄÄTÖKSENTEKOMENETTELYLLÄ TEKEMÄT PÄÄTÖKSET

| 7.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/20

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1098/2008/EY,

tehty 22 päivänä lokakuuta 2008,

köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuodesta (2010)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 137 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta on eräs Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden keskeinen tavoite. |
| --- | --- |

(1)

Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta on eräs Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden keskeinen tavoite.

| (2) | Vuonna 1997 Amsterdamin sopimuksella lisättiin uusia sosiaalisen syrjäytymisen torjumista koskevia määräyksiä niihin jo olemassa oleviin toiminta-aloihin, jotka kuuluvat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen sosiaalipoliittisten määräysten ja erityisesti sen 136 ja 137 artiklan soveltamisalaan, ja luotiin uusi oikeudellinen kehys ja oikeusperusta uusille poliittisille sitoumuksille tällä alalla. |
| --- | --- |

(2)

Vuonna 1997 Amsterdamin sopimuksella lisättiin uusia sosiaalisen syrjäytymisen torjumista koskevia määräyksiä niihin jo olemassa oleviin toiminta-aloihin, jotka kuuluvat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen sosiaalipoliittisten määräysten ja erityisesti sen 136 ja 137 artiklan soveltamisalaan, ja luotiin uusi oikeudellinen kehys ja oikeusperusta uusille poliittisille sitoumuksille tällä alalla.

| (3) | Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat liian yleisiä ilmiöitä. Osallisuutta nykyistä paremmin edistävän Euroopan unionin kehittämisen katsottiin siten olevan olennainen tekijä pyrittäessä saavuttamaan unionin talouskasvulle, uusien ja entistä parempien työpaikkojen luomiselle sekä sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle asetettu strateginen kymmenvuotistavoite. |
| --- | --- |

(3)

Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat liian yleisiä ilmiöitä. Osallisuutta nykyistä paremmin edistävän Euroopan unionin kehittämisen katsottiin siten olevan olennainen tekijä pyrittäessä saavuttamaan unionin talouskasvulle, uusien ja entistä parempien työpaikkojen luomiselle sekä sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle asetettu strateginen kymmenvuotistavoite.

| (4) | Lissabonin Eurooppa-neuvosto kehotti jäsenvaltioita ja komissiota sopimaan toimenpiteistä, jotka ”merkittävästi edistävät köyhyyden poistamista” vuoteen 2010 mennessä. Lissabonin Eurooppa-neuvosto sopi tuolloin avoimen koordinointimenetelmän soveltamisesta tällä alalla. |
| --- | --- |

(4)

Lissabonin Eurooppa-neuvosto kehotti jäsenvaltioita ja komissiota sopimaan toimenpiteistä, jotka ”merkittävästi edistävät köyhyyden poistamista” vuoteen 2010 mennessä. Lissabonin Eurooppa-neuvosto sopi tuolloin avoimen koordinointimenetelmän soveltamisesta tällä alalla.

| (5) | Sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden alalla sovellettava avoin koordinointimenetelmä on alusta lähtien ollut arvokas väline, joka on tukenut tehtyä poliittista sitoumusta ja vahvistanut Euroopan unionin kykyä tukea jäsenvaltioita niiden pyrkiessä tiivistämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopassa. |
| --- | --- |

(5)

Sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden alalla sovellettava avoin koordinointimenetelmä on alusta lähtien ollut arvokas väline, joka on tukenut tehtyä poliittista sitoumusta ja vahvistanut Euroopan unionin kykyä tukea jäsenvaltioita niiden pyrkiessä tiivistämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopassa.

| (6) | Avoin koordinointimenetelmä auttaa tehostamaan keskinäistä oppimista ja on lisännyt tietoisuutta syrjäytymisen ja köyhyyden moninaisesta luonteesta. Menetelmä luo siten edellytykset vaikutusten näkymiselle nykyistä vahvemmin myös käytännössä ja tekee Euroopan unionin sitoutumisen sosiaalisiin arvoihin entistä selvemmäksi sen kansalaisille. |
| --- | --- |

(6)

Avoin koordinointimenetelmä auttaa tehostamaan keskinäistä oppimista ja on lisännyt tietoisuutta syrjäytymisen ja köyhyyden moninaisesta luonteesta. Menetelmä luo siten edellytykset vaikutusten näkymiselle nykyistä vahvemmin myös käytännössä ja tekee Euroopan unionin sitoutumisen sosiaalisiin arvoihin entistä selvemmäksi sen kansalaisille.

| (7) | Näistä saavutuksista huolimatta merkittävä osa väestöstä elää edelleen puutteessa tai voi käyttää palveluja vain rajoitetusti ja epätasa-arvoisesti tai on syrjäytynyt. Sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskevassa vuoden 2008 yhteisessä raportissa korostetaan, että 78 miljoonaa ihmistä Euroopan unionissa elää köyhyysriskissä, ja heistä 19 miljoonaa on lapsia. Sukupuolten välinen ero on noin kaksi prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(7)

Näistä saavutuksista huolimatta merkittävä osa väestöstä elää edelleen puutteessa tai voi käyttää palveluja vain rajoitetusti ja epätasa-arvoisesti tai on syrjäytynyt. Sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskevassa vuoden 2008 yhteisessä raportissa korostetaan, että 78 miljoonaa ihmistä Euroopan unionissa elää köyhyysriskissä, ja heistä 19 miljoonaa on lapsia. Sukupuolten välinen ero on noin kaksi prosenttiyksikköä.

| (8) | Lisäksi vaurauden epätasainen jakautuminen ja vaikea köyhyys ovat yhä huolestuttavampia ongelmia unionissa. |
| --- | --- |

(8)

Lisäksi vaurauden epätasainen jakautuminen ja vaikea köyhyys ovat yhä huolestuttavampia ongelmia unionissa.

| (9) | Sosiaalinen ja taloudellinen yhteenkuuluvuus edellyttävät tuen antamista muita huonommassa asemassa oleville alueille, pysyvistä rakenteellisista haitoista kärsiville alueille, kaikkein syrjäisimmille alueille, tietyille saarille ja saarijäsenvaltioille sekä alueille, joihin on kohdistunut teollisuuden viimeaikaisen vähenemisen ja muuttumisen vaikutuksia. |
| --- | --- |

(9)

Sosiaalinen ja taloudellinen yhteenkuuluvuus edellyttävät tuen antamista muita huonommassa asemassa oleville alueille, pysyvistä rakenteellisista haitoista kärsiville alueille, kaikkein syrjäisimmille alueille, tietyille saarille ja saarijäsenvaltioille sekä alueille, joihin on kohdistunut teollisuuden viimeaikaisen vähenemisen ja muuttumisen vaikutuksia.

| (10) | Sosiaalinen syrjäytyminen heikentää kansalaisten hyvinvointia ja estää heitä ilmaisemasta itseään ja osallistumista yhteiskuntaan. Siksi tämän seikan tulisi saada asianmukaista näkyvyyttä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuoden, jäljempänä ’teemavuosi’, yhteydessä. |
| --- | --- |

(10)

Sosiaalinen syrjäytyminen heikentää kansalaisten hyvinvointia ja estää heitä ilmaisemasta itseään ja osallistumista yhteiskuntaan. Siksi tämän seikan tulisi saada asianmukaista näkyvyyttä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuoden, jäljempänä ’teemavuosi’, yhteydessä.

| (11) | Euroopan parlamentti korosti sosiaalisen todellisuuden kartoittamisesta 15 päivänä marraskuuta 2007 antamassaan päätöslauselmassa, että sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisesta sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamisesta on tehtävä Euroopan unionin ensisijainen poliittinen tavoite. |
| --- | --- |

(11)

Euroopan parlamentti korosti sosiaalisen todellisuuden kartoittamisesta 15 päivänä marraskuuta 2007 antamassaan päätöslauselmassa, että sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisesta sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamisesta on tehtävä Euroopan unionin ensisijainen poliittinen tavoite.

| (12) | Köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä on tarkoitus torjua sekä Euroopan unionissa että sen ulkopuolella Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden hyväksymien Yhdistyneiden Kansakuntien vuosituhattavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä on tarkoitus torjua sekä Euroopan unionissa että sen ulkopuolella Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden hyväksymien Yhdistyneiden Kansakuntien vuosituhattavoitteiden mukaisesti.

| (13) | Köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä koskeva ongelma on laaja, monimuotoinen ja moniulotteinen. Tähän liittyy hyvin monenlaisia tekijöitä, kuten tulo- ja elintaso, tarve saada koulutusta ja asianmukaisia työmahdollisuuksia, tehokkaat sosiaalisen suojelun järjestelmät, asuminen, laadukkaiden terveys- ja muiden palveluiden saatavuus sekä aktiivinen kansalaisuus. Siksi kaikkien asiaan vaikuttavien politiikan alojen sidosryhmien olisi osallistuttava toimiin. |
| --- | --- |

(13)

Köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä koskeva ongelma on laaja, monimuotoinen ja moniulotteinen. Tähän liittyy hyvin monenlaisia tekijöitä, kuten tulo- ja elintaso, tarve saada koulutusta ja asianmukaisia työmahdollisuuksia, tehokkaat sosiaalisen suojelun järjestelmät, asuminen, laadukkaiden terveys- ja muiden palveluiden saatavuus sekä aktiivinen kansalaisuus. Siksi kaikkien asiaan vaikuttavien politiikan alojen sidosryhmien olisi osallistuttava toimiin.

| (14) | Köyhyyden ehkäiseminen ja torjuminen edellyttävät näin ollen kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla toteutettavia monialaisia toimia, joilla varmistetaan talous- ja sosiaalipolitiikan välinen tasapaino ja erityisen haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin tai henkilöihin kohdennetut strategiat. Teemavuosi edistää omalta osaltaan tällaista moniulotteista politiikkaa ja auttaa kehittämään edelleen asianmukaisia indikaattoreita. |
| --- | --- |

(14)

Köyhyyden ehkäiseminen ja torjuminen edellyttävät näin ollen kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla toteutettavia monialaisia toimia, joilla varmistetaan talous- ja sosiaalipolitiikan välinen tasapaino ja erityisen haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin tai henkilöihin kohdennetut strategiat. Teemavuosi edistää omalta osaltaan tällaista moniulotteista politiikkaa ja auttaa kehittämään edelleen asianmukaisia indikaattoreita.

| (15) | Lissabonin strategiaa täydentävällä ja tukevalla sosiaalipoliittisella ohjelmalla (2005–2010) on keskeinen tehtävä talouskasvun sosiaalisen ulottuvuuden sekä kansalaisten aktiivisen yhteiskunnallisen ja työmarkkinoille osallistumisen edistämisessä. Eräs sosiaalipoliittisen ohjelman ensisijainen tavoite on edistää kaikkien yhdenvertaisia mahdollisuuksia, millä voidaan saavuttaa yhteiskunnallinen ja sukupolvien välinen solidaarisuus ja luoda yhteiskunta, jossa ei ole köyhyyttä ja jossa edistetään entistä enemmän osallisuutta. |
| --- | --- |

(15)

Lissabonin strategiaa täydentävällä ja tukevalla sosiaalipoliittisella ohjelmalla (2005–2010) on keskeinen tehtävä talouskasvun sosiaalisen ulottuvuuden sekä kansalaisten aktiivisen yhteiskunnallisen ja työmarkkinoille osallistumisen edistämisessä. Eräs sosiaalipoliittisen ohjelman ensisijainen tavoite on edistää kaikkien yhdenvertaisia mahdollisuuksia, millä voidaan saavuttaa yhteiskunnallinen ja sukupolvien välinen solidaarisuus ja luoda yhteiskunta, jossa ei ole köyhyyttä ja jossa edistetään entistä enemmän osallisuutta.

| (16) | Useat jäsenvaltiot ovat tuoneet sosiaalista osallisuutta koskevissa kansallisissa toimintasuunnitelmissaan esiin suuren köyhyys- ja/tai syrjäytymisriskin, joka kohdistuu tiettyihin ryhmiin, mukaan lukien lapset, aikaisin koulunsa lopettavat, yksinhuoltajat, suurperheet, yhden henkilön tuloilla elävät perheet, nuoret, erityisesti nuoret naiset, ikääntyneet, maahanmuuttajat ja etniset vähemmistöt, vammaiset henkilöt ja heidän hoitajansa, asunnottomat, työttömät, erityisesti pitkäaikaistyöttömät, vangit, väkivallan kohteeksi joutuneet naiset ja lapset sekä päihteiden väärinkäyttäjät. Haavoittuvimpiin ryhmiin kohdennetuilla kansallisilla politiikoilla ja tukitoimilla voi olla tärkeä merkitys köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa. |
| --- | --- |

(16)

Useat jäsenvaltiot ovat tuoneet sosiaalista osallisuutta koskevissa kansallisissa toimintasuunnitelmissaan esiin suuren köyhyys- ja/tai syrjäytymisriskin, joka kohdistuu tiettyihin ryhmiin, mukaan lukien lapset, aikaisin koulunsa lopettavat, yksinhuoltajat, suurperheet, yhden henkilön tuloilla elävät perheet, nuoret, erityisesti nuoret naiset, ikääntyneet, maahanmuuttajat ja etniset vähemmistöt, vammaiset henkilöt ja heidän hoitajansa, asunnottomat, työttömät, erityisesti pitkäaikaistyöttömät, vangit, väkivallan kohteeksi joutuneet naiset ja lapset sekä päihteiden väärinkäyttäjät. Haavoittuvimpiin ryhmiin kohdennetuilla kansallisilla politiikoilla ja tukitoimilla voi olla tärkeä merkitys köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa.

| (17) | Asianmukainen työpaikka voi huomattavasti vähentää henkilön köyhyysriskiä. Pelkkä työpaikka ei kuitenkaan aina riitä nostamaan ihmistä pois köyhyydestä, ja köyhyysriski on edelleen suhteellisen yleinen myös työssäkäyvien keskuudessa. Työssäkäyvien köyhyys on yhteydessä pieneen palkkaan, sukupuolten välisiin palkkaeroihin, alhaiseen ammattitaitoon, rajallisiin mahdollisuuksiin saada ammatillista koulutusta, tarpeeseen yhdistää työ ja perhe-elämä, epävarmoihin työsuhteisiin ja työehtoihin sekä vaikeisiin kotioloihin. Ihmisten nostamiseen pois köyhyydestä tarvitaan siksi välttämättä laadukkaita työpaikkoja sekä sosiaalista ja taloudellista tukea. |
| --- | --- |

(17)

Asianmukainen työpaikka voi huomattavasti vähentää henkilön köyhyysriskiä. Pelkkä työpaikka ei kuitenkaan aina riitä nostamaan ihmistä pois köyhyydestä, ja köyhyysriski on edelleen suhteellisen yleinen myös työssäkäyvien keskuudessa. Työssäkäyvien köyhyys on yhteydessä pieneen palkkaan, sukupuolten välisiin palkkaeroihin, alhaiseen ammattitaitoon, rajallisiin mahdollisuuksiin saada ammatillista koulutusta, tarpeeseen yhdistää työ ja perhe-elämä, epävarmoihin työsuhteisiin ja työehtoihin sekä vaikeisiin kotioloihin. Ihmisten nostamiseen pois köyhyydestä tarvitaan siksi välttämättä laadukkaita työpaikkoja sekä sosiaalista ja taloudellista tukea.

| (18) | Myös työmarkkinoiden muuttuviin tarpeisiin mukautettujen perustaitojen ja -pätevyyden puute on merkittävä este yhteiskunnan toimintaan osallistumiselle. Entistä suurempana vaarana on yhteiskunnan uusi jakautuminen niihin, joilla on mahdollisuus osallistua elinikäiseen oppimiseen edistääkseen työllistymistään, sopeutumiskykyään, henkilökohtaista kehitystään ja aktiivista kansalaisuuttaan, ja niihin, jotka jäävät syrjään ja joita syrjitään eri tavoin. Soveltumattomilla taidoilla varustettujen on entistä vaikeampi päästä työmarkkinoille ja löytää laadukas työpaikka, ja he ovat tavallista todennäköisemmin pitkiä jaksoja ilman työtä tai heikosti palkatussa työssä. |
| --- | --- |

(18)

Myös työmarkkinoiden muuttuviin tarpeisiin mukautettujen perustaitojen ja -pätevyyden puute on merkittävä este yhteiskunnan toimintaan osallistumiselle. Entistä suurempana vaarana on yhteiskunnan uusi jakautuminen niihin, joilla on mahdollisuus osallistua elinikäiseen oppimiseen edistääkseen työllistymistään, sopeutumiskykyään, henkilökohtaista kehitystään ja aktiivista kansalaisuuttaan, ja niihin, jotka jäävät syrjään ja joita syrjitään eri tavoin. Soveltumattomilla taidoilla varustettujen on entistä vaikeampi päästä työmarkkinoille ja löytää laadukas työpaikka, ja he ovat tavallista todennäköisemmin pitkiä jaksoja ilman työtä tai heikosti palkatussa työssä.

| (19) | Mahdollisuus ja taito käyttää tieto- ja viestintätekniikkaa on yhä useammin edellytys osallisuudelle yhteiskuntaan. Riiassa 11 päivänä kesäkuuta 2006 annetussa ministeritason julistuksessa vaadittiin kaikkien ulottuvilla olevaa tietoyhteiskuntaa. |
| --- | --- |

(19)

Mahdollisuus ja taito käyttää tieto- ja viestintätekniikkaa on yhä useammin edellytys osallisuudelle yhteiskuntaan. Riiassa 11 päivänä kesäkuuta 2006 annetussa ministeritason julistuksessa vaadittiin kaikkien ulottuvilla olevaa tietoyhteiskuntaa.

| (20) | Köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä torjuvien yhteisön toimien vaikuttavuuden ratkaisee se, miten laaja kansalaisten tuki ja poliittinen tuki niillä on. Lisäksi yhtäläisiä mahdollisuuksia ja syrjimättömyyttä koskevan Euroopan unionin lainsäädännön tehokas täytäntöönpano tukee myös teemavuoden tavoitteita. Teemavuoden olisi siksi edistettävä tietoisuuden lisäämistä, toiminnan käyntiin saamista ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden, alue- ja paikallisviranomaisten sekä köyhyyden torjumiseen osallistuvien kansainvälisten organisaatioiden välillä. Sen kautta olisi kohdennettava poliittinen huomio ja saatava kaikki asiaan liittyvät tahot mukaan toimintaan, jotta sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden avointa koordinointimenetelmää vietäisiin eteenpäin ja tehostettaisiin, sekä edistettävä uusia toimia ja aloitteita yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla yhteistyössä köyhyydestä kärsivien ihmisten ja heidän edustajiensa kanssa. |
| --- | --- |

(20)

Köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä torjuvien yhteisön toimien vaikuttavuuden ratkaisee se, miten laaja kansalaisten tuki ja poliittinen tuki niillä on. Lisäksi yhtäläisiä mahdollisuuksia ja syrjimättömyyttä koskevan Euroopan unionin lainsäädännön tehokas täytäntöönpano tukee myös teemavuoden tavoitteita. Teemavuoden olisi siksi edistettävä tietoisuuden lisäämistä, toiminnan käyntiin saamista ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden, alue- ja paikallisviranomaisten sekä köyhyyden torjumiseen osallistuvien kansainvälisten organisaatioiden välillä. Sen kautta olisi kohdennettava poliittinen huomio ja saatava kaikki asiaan liittyvät tahot mukaan toimintaan, jotta sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden avointa koordinointimenetelmää vietäisiin eteenpäin ja tehostettaisiin, sekä edistettävä uusia toimia ja aloitteita yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla yhteistyössä köyhyydestä kärsivien ihmisten ja heidän edustajiensa kanssa.

| (21) | Teemavuoden olisi edistettävä aktiivisen osallisuuden politiikkaa keinona estää köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, ja sen yhteydessä pyritään edistämään alan parhaita käytäntöjä avoimen koordinointimenetelmän avulla. |
| --- | --- |

(21)

Teemavuoden olisi edistettävä aktiivisen osallisuuden politiikkaa keinona estää köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, ja sen yhteydessä pyritään edistämään alan parhaita käytäntöjä avoimen koordinointimenetelmän avulla.

| (22) | Kansallisella tasolla saavutetun edistymisen erot sekä erilaiset kansalliset sosioekonomiset ja kulttuuriympäristöt ja erityispiirteet edellyttävät, että huomattava osa teemavuoden toimista hajautetaan kansallisella tasolla hyödyntäen välillistä keskitettyä hallintoa Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (4) 54 artiklan 2 kohdan c alakohdassa ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetussa komission asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (5) säädettyjen menettelyiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(22)

Kansallisella tasolla saavutetun edistymisen erot sekä erilaiset kansalliset sosioekonomiset ja kulttuuriympäristöt ja erityispiirteet edellyttävät, että huomattava osa teemavuoden toimista hajautetaan kansallisella tasolla hyödyntäen välillistä keskitettyä hallintoa Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (4) 54 artiklan 2 kohdan c alakohdassa ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetussa komission asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (5) säädettyjen menettelyiden mukaisesti.

| (23) | Komission olisi kuitenkin seurattava poliittisten prioriteettien määrittelyä kansallisella tasolla, jotta ne olisivat johdonmukaisia teemavuodelle sovittujen strategisten tavoitteiden sekä viime kädessä avointa koordinointimenettelyä varten vahvistettujen yhteisten tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(23)

Komission olisi kuitenkin seurattava poliittisten prioriteettien määrittelyä kansallisella tasolla, jotta ne olisivat johdonmukaisia teemavuodelle sovittujen strategisten tavoitteiden sekä viime kädessä avointa koordinointimenettelyä varten vahvistettujen yhteisten tavoitteiden kanssa.

| (24) | Kaikkien yhteisön tasolla sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla toimivien yhteistyökumppaneiden toiminnan tehokas yhteensovittaminen on perusedellytys teemavuoden tehokkuuden takaamiselle. Paikallisilla ja alueellisilla kumppaneilla on tärkeä tehtävä köyhien ja sosiaalisesti syrjäytyneiden ihmisten etujen edistämisessä. |
| --- | --- |

(24)

Kaikkien yhteisön tasolla sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla toimivien yhteistyökumppaneiden toiminnan tehokas yhteensovittaminen on perusedellytys teemavuoden tehokkuuden takaamiselle. Paikallisilla ja alueellisilla kumppaneilla on tärkeä tehtävä köyhien ja sosiaalisesti syrjäytyneiden ihmisten etujen edistämisessä.

| (25) | Teemavuoteen olisi voitava osallistua jäsenvaltioiden, Euroopan vapaakauppaliittoon (EFTA) kuuluvien valtioiden, jotka ovat Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (ETA-sopimus) osapuolia, kyseisen sopimuksen määräysten mukaisesti, ehdokasmaiden, joihin sovelletaan liittymistä edeltävää strategiaa, Länsi-Balkanin maiden niitä koskevissa sopimuksissa määritellyin ehdoin sekä Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden toukokuussa 2004 hyväksytyn strategia-asiakirjan ja maakohtaisten toimintasuunnitelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

(25)

Teemavuoteen olisi voitava osallistua jäsenvaltioiden, Euroopan vapaakauppaliittoon (EFTA) kuuluvien valtioiden, jotka ovat Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (ETA-sopimus) osapuolia, kyseisen sopimuksen määräysten mukaisesti, ehdokasmaiden, joihin sovelletaan liittymistä edeltävää strategiaa, Länsi-Balkanin maiden niitä koskevissa sopimuksissa määritellyin ehdoin sekä Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden toukokuussa 2004 hyväksytyn strategia-asiakirjan ja maakohtaisten toimintasuunnitelmien mukaisesti.

| (26) | Teemavuosi voi auttaa parantamaan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan tarkoitettujen nykyisten ohjelmien ja aloitteiden yhteensovittamista yhteisön tasolla, sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden avoin koordinointimenetelmä mukaan lukien. |
| --- | --- |

(26)

Teemavuosi voi auttaa parantamaan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan tarkoitettujen nykyisten ohjelmien ja aloitteiden yhteensovittamista yhteisön tasolla, sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden avoin koordinointimenetelmä mukaan lukien.

| (27) | Toimien johdonmukaisuus ja täydentävyys suhteessa yhteisön muihin toimiin olisi varmistettava; tällaisia muita toimia ovat erityisesti Progress-ohjelma, rakennerahastot ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto sekä toimet, jotka koskevat syrjinnän ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa sekä sukupuolten tasa-arvoa ja perusoikeuksien edistämistä samoin kuin koulutusta, kulttuuria ja kulttuurien välistä vuoropuhelua, nuorisoa, kansalaisuutta, maahanmuuttoa ja turvapaikkaa sekä tutkimusta. |
| --- | --- |

(27)

Toimien johdonmukaisuus ja täydentävyys suhteessa yhteisön muihin toimiin olisi varmistettava; tällaisia muita toimia ovat erityisesti Progress-ohjelma, rakennerahastot ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto sekä toimet, jotka koskevat syrjinnän ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa sekä sukupuolten tasa-arvoa ja perusoikeuksien edistämistä samoin kuin koulutusta, kulttuuria ja kulttuurien välistä vuoropuhelua, nuorisoa, kansalaisuutta, maahanmuuttoa ja turvapaikkaa sekä tutkimusta.

| (28) | Teemavuonna olisi jatkettava aiemmista eurooppalaisista teemavuosista ja esimerkiksi yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuodesta (2007) ja Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodesta (2008) saatuja parhaita käytäntöjä. |
| --- | --- |

(28)

Teemavuonna olisi jatkettava aiemmista eurooppalaisista teemavuosista ja esimerkiksi yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuodesta (2007) ja Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodesta (2008) saatuja parhaita käytäntöjä.

| (29) | Tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (6) 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. |
| --- | --- |

(29)

Tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (6) 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

| (30) | Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (7) mukaisesti. |
| --- | --- |

(30)

Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (7) mukaisesti.

| (31) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita muun muassa tarvittavan monenkeskisen yhteistyökumppanuuden sekä kansainvälisen tiedonvaihdon ja yhteisön laajuisen hyvien toimintatapojen levittämisen vuoksi, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen, |
| --- | --- |

(31)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita muun muassa tarvittavan monenkeskisen yhteistyökumppanuuden sekä kansainvälisen tiedonvaihdon ja yhteisön laajuisen hyvien toimintatapojen levittämisen vuoksi, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen,

OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

1 artikla

Teemavuosi

Nimetään vuosi 2010 köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuodeksi, jäljempänä ’teemavuosi’, tukemaan yhteisön sosiaalisen syrjäytymisen vastaisia toimia.

2 artikla

Tavoitteet ja suuntaa-antavat periaatteet

1.   Teemavuoden tavoitteet ja suuntaa-antavat periaatteet ovat seuraavat:

| a) | Oikeuksien tunnustaminen – Tunnustetaan köyhyydessä tai sosiaalisesti syrjäytyneinä elävien perusoikeus ihmisarvoiseen elämään ja täysipainoiseen osallistumiseen yhteiskunnan toimintaan. Teemavuodella lisätään julkista tietoisuutta köyhyydessä elävien ja erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien ja henkilöiden tilanteesta ja edistetään toimia, joiden avulla nämä ryhmät ja henkilöt voivat aidosti hyödyntää sosiaalisia, taloudellisia ja kulttuurisia oikeuksiaan sekä riittäviä resursseja ja laadukkaita palveluja. Teemavuoden avulla vastustetaan myös stereotypioita ja leimautumista. |
| --- | --- |

a)

Oikeuksien tunnustaminen – Tunnustetaan köyhyydessä tai sosiaalisesti syrjäytyneinä elävien perusoikeus ihmisarvoiseen elämään ja täysipainoiseen osallistumiseen yhteiskunnan toimintaan. Teemavuodella lisätään julkista tietoisuutta köyhyydessä elävien ja erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien ja henkilöiden tilanteesta ja edistetään toimia, joiden avulla nämä ryhmät ja henkilöt voivat aidosti hyödyntää sosiaalisia, taloudellisia ja kulttuurisia oikeuksiaan sekä riittäviä resursseja ja laadukkaita palveluja. Teemavuoden avulla vastustetaan myös stereotypioita ja leimautumista.

| b) | Yhteisvastuu ja osallistuminen – Edistetään yleisön osallisuutta sosiaalisen osallisuuden politiikkoihin ja toimiin ja korostetaan sekä kollektiivista että yksilön vastuuta osallistua köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen sekä vapaaehtoistyön edistämisen ja tukemisen tärkeyttä. Teemavuodella edistetään julkisten ja yksityisten toimijoiden osallistumista, muun muassa aktiivisten kumppanuuksien avulla. Sen avulla edistetään tietoisuutta ja sitoutumista ja se tarjoaa siten osallistumismahdollisuuksia kaikille kansalaisille ja erityisesti suoraan tai välillisesti köyhyyttä kokeville henkilöille. |
| --- | --- |

b)

Yhteisvastuu ja osallistuminen – Edistetään yleisön osallisuutta sosiaalisen osallisuuden politiikkoihin ja toimiin ja korostetaan sekä kollektiivista että yksilön vastuuta osallistua köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen sekä vapaaehtoistyön edistämisen ja tukemisen tärkeyttä. Teemavuodella edistetään julkisten ja yksityisten toimijoiden osallistumista, muun muassa aktiivisten kumppanuuksien avulla. Sen avulla edistetään tietoisuutta ja sitoutumista ja se tarjoaa siten osallistumismahdollisuuksia kaikille kansalaisille ja erityisesti suoraan tai välillisesti köyhyyttä kokeville henkilöille.

| c) | Yhteenkuuluvuus – Edistetään tiiviimpää yhteenkuuluvuutta yhteiskunnassa tuomalla esiin niitä etuja, joita kaikille koituu yhteiskunnasta, josta köyhyys on poistettu, jossa oikeudenmukainen jako on mahdollinen ja jossa ketään ei syrjäytetä. Teemavuodella toimitaan sellaisen yhteiskunnan hyväksi, joka ylläpitää ja kehittää elämänlaatua sekä taitojen ja työllisyyden laatua, sosiaalista hyvinvointia, lasten hyvinvointi mukaan lukien, sekä yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikille. Lisäksi se takaa kestävän kehityksen ja sukupolvien välisen ja niiden sisäisen solidaarisuuden sekä toimien johdonmukaisuuden maailmanlaajuisen Euroopan unionin toiminnan kanssa. |
| --- | --- |

c)

Yhteenkuuluvuus – Edistetään tiiviimpää yhteenkuuluvuutta yhteiskunnassa tuomalla esiin niitä etuja, joita kaikille koituu yhteiskunnasta, josta köyhyys on poistettu, jossa oikeudenmukainen jako on mahdollinen ja jossa ketään ei syrjäytetä. Teemavuodella toimitaan sellaisen yhteiskunnan hyväksi, joka ylläpitää ja kehittää elämänlaatua sekä taitojen ja työllisyyden laatua, sosiaalista hyvinvointia, lasten hyvinvointi mukaan lukien, sekä yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikille. Lisäksi se takaa kestävän kehityksen ja sukupolvien välisen ja niiden sisäisen solidaarisuuden sekä toimien johdonmukaisuuden maailmanlaajuisen Euroopan unionin toiminnan kanssa.

| d) | Sitoutuminen ja käytännön toiminta – Muistutetaan Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden voimakkaasta poliittisesta sitoutumisesta ratkaiseviin toimiin, joilla tuetaan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamista ja edistetään tämän sitoutumisen ja toimien toteutumista hallinnon kaikilla tasoilla. Sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden alalla sovellettavan avoimen koordinointimenettelyn saavutusten ja mahdollisuuksien pohjalta teemavuodella vahvistetaan poliittista sitoutumista köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen kohdentamalla siihen poliittista huomiota ja mobilisoimalla kaikki asiasta kiinnostuneet osapuolet ja annetaan lisäpontta jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin toiminnalle tällä alalla. |
| --- | --- |

d)

Sitoutuminen ja käytännön toiminta – Muistutetaan Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden voimakkaasta poliittisesta sitoutumisesta ratkaiseviin toimiin, joilla tuetaan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamista ja edistetään tämän sitoutumisen ja toimien toteutumista hallinnon kaikilla tasoilla. Sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden alalla sovellettavan avoimen koordinointimenettelyn saavutusten ja mahdollisuuksien pohjalta teemavuodella vahvistetaan poliittista sitoutumista köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen kohdentamalla siihen poliittista huomiota ja mobilisoimalla kaikki asiasta kiinnostuneet osapuolet ja annetaan lisäpontta jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin toiminnalle tällä alalla.

2.   Yhteisön ja jäsenvaltioiden on näihin tavoitteisiin pyrkiessään otettava huomioon liitteen IV osassa luetellut painopisteet.

3 artikla

Toimien sisältö

1.   Yhteisön tason ja kansallisen tason toimiin, joilla 2 artiklassa asetetut tavoitteet on tarkoitus saavuttaa, voivat kuulua erityisesti seuraavat:

| a) | kokoukset ja tapahtumat; |
| --- | --- |

a)

kokoukset ja tapahtumat;

| b) | tiedotus-, edistämis- ja valistuskampanjat; |
| --- | --- |

b)

tiedotus-, edistämis- ja valistuskampanjat;

| c) | yhteisön laajuiset tai kansallisen tason selvitykset ja tutkimukset, jotka perustuvat tarvittaessa sukupuolieriytyneeseen tietojen keruuseen. |
| --- | --- |

c)

yhteisön laajuiset tai kansallisen tason selvitykset ja tutkimukset, jotka perustuvat tarvittaessa sukupuolieriytyneeseen tietojen keruuseen.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimien yksityiskohdat esitetään liitteessä.

3.   Kaikkien suurelle yleisölle osoitettujen toimien on oltava helposti kaikkien saatavissa, köyhyydessä elävät henkilöt ja vammaiset henkilöt mukaan lukien.

4 artikla

Sukupuolinäkökohtien valtavirtaistaminen

Teemavuoden yhteydessä otetaan huomioon naisten ja miesten kokemat erilaiset köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyvät riskit ja ulottuvuudet. Yhteisön ja jäsenvaltioiden on otettava teemavuoden toteuttamisessa huomioon sukupuolinäkökohtien valtavirtaistaminen.

5 artikla

Yhteistyö ja täytäntöönpano yhteisön tasolla

1.   Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä päätetään 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

2.   Komissio varmistaa, että tämän päätöksen piiriin kuuluvat yhteisön toimet pannaan täytäntöön liitteen mukaisesti.

3.   Komissio toteuttaa erityisesti tarvittavat järjestelyt, joilla varmistetaan yhteisön toimien ja aloitteiden 10 artiklassa tarkoitettu keskinäinen johdonmukaisuus ja täydentävyys, jotta 2 artiklan mukaiset tavoitteet saavutetaan.

4.   Komissio vaihtaa sidosryhmien, mukaan lukien ne, jotka työskentelevät köyhyydessä elävien ihmisten kanssa erityisesti Euroopan tasolla, kanssa säännöllisesti näkemyksiä, jotka koskevat teemavuoden suunnittelua, toteuttamista, seurantaa ja arviointia. Se saattaa kaiken asiaa koskevan tiedon yleisön saataville.

5.   Komissio ottaa sosiaalisen suojelun komitean tiiviisti mukaan teemavuoden valmisteluun ja toteutukseen ja tarvittaessa tiedottaa siitä muille komiteoille, joita asia koskee, tai ottaa ne mukaan.

6.   Komissio tekee tarvittaessa yhteistyötä muiden Euroopan unionin toimielinten, elinten ja laitosten kanssa.

6 artikla

Yhteistyö ja täytäntöönpano kansallisella tasolla

1.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä kansallinen täytäntöönpanoelin järjestämään sen osallistuminen teemavuoteen ja huolehtimaan toimien yhteensovittamisesta kansallisella tasolla. Kansallinen täytäntöönpanoelin vastaa teemavuotta koskevan kansallisen ohjelman ja painopisteiden määrittelystä ja valitsee ne toimet, joille esitetään yhteisön rahoitusta. Kansallinen strategia ja teemavuoden painopisteet on vahvistettava 2 artiklassa lueteltujen tavoitteitten mukaisesti.

2.   Menettely, jolla kansallisen tason toimenpiteille myönnetään yhteisön rahoitusta, esitetään liitteen II osassa.

3.   Tehtäviään suorittaessaan ja erityisesti kansallista ohjelmaa laatiessaan ja aina tarvittaessa teemavuoden täytäntöönpanon kuluessa kansallisen täytäntöönpanoelimen on kuultava tarkoin useita asiaankuuluvia sidosryhmiä ja toimittava yhteistyössä niiden kanssa; näihin kuuluvat kansalaisyhteiskunnan järjestöt, köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä kokevien etuja edustavat järjestöt, työmarkkinaosapuolet sekä alue- ja paikallisviranomaiset.

7 artikla

Komitea

1.   Komissiota avustaa komitea, jäljempänä ’komitea’.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

3.   Kunkin valtion komiteassa oleva edustaja nimetään mahdollisuuksien mukaan 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta kansallisesta täytäntöönpanoelimestä.

8 artikla

Varainhoitoa koskevat säännökset

1.   Liitteen I osassa esitettyihin yhteisön laajuisiin toimiin voidaan myöntää enintään 80 prosentin tuki, tai niiden perusteella voidaan tehdä Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavia hankintasopimuksia.

2.   Kansallisiin, alueellisiin tai paikallisiin toimiin voidaan liitteen II osassa vahvistettua menettelyä noudattaen myöntää Euroopan unionin yleisestä talousarviosta yhteisrahoitusta määrä, joka on enintään 50 prosenttia näiden toimien tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.

9 artikla

Haku- ja valintamenettely

1.   Komissio päättää toimille 8 artiklan 1 kohdan nojalla myönnettävästä rahoituksesta 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

2.   Kansallisten täytäntöönpanoelinten on toimitettava liitteen II osassa vahvistettua menettelyä noudattaen komissiolle hakemukset, jotka koskevat toimille 8 artiklan 2 kohdan nojalla myönnettävää rahoitusta.

10 artikla

Johdonmukaisuus ja täydentävyys

1.   Komissio varmistaa yhdessä osallistuvien maiden kanssa, että tässä päätöksessä säädetyt toimet ovat johdonmukaisia muiden yhteisön sekä kansallisten, alueellisten tai paikallisten toimien ja aloitteiden kanssa.

2.   Ne varmistavat lisäksi, että teemavuosi täydentää täysimääräisesti olemassa olevia yhteisön sekä kansallisia ja alueellisia aloitteita ja resursseja, jos niillä voidaan edistää teemavuoden tavoitteita.

11 artikla

Osallistuvat maat

Teemavuoteen voivat osallistua

| a) | jäsenvaltiot; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltiot;

| b) | ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, kunkin maan osalta puitesopimuksessa ja assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden ja yleisten ehtojen mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, kunkin maan osalta puitesopimuksessa ja assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden ja yleisten ehtojen mukaisesti;

| c) | Länsi-Balkanin maat puitesopimuksissa näiden maiden kanssa vahvistettavien yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

Länsi-Balkanin maat puitesopimuksissa näiden maiden kanssa vahvistettavien yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden mukaisesti;

| d) | Euroopan vapaakauppaliittoon (EFTA) kuuluvat valtiot, jotka ovat Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (ETA-sopimus) osapuolia, mainitun sopimuksen määräysten mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

Euroopan vapaakauppaliittoon (EFTA) kuuluvat valtiot, jotka ovat Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (ETA-sopimus) osapuolia, mainitun sopimuksen määräysten mukaisesti;

| e) | Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat toukokuussa 2004 hyväksytyssä strategia-asiakirjassa ja maakohtaisissa toimintasuunnitelmissa vahvistettujen näiden maiden yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti. Yhteisön tältä osin antama taloudellinen tuki Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaiden toimintaan katetaan Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusvälineestä näiden maiden kanssa toteutettavaa yleistä yhteistyötä koskevien prioriteettien ja menettelyiden mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat toukokuussa 2004 hyväksytyssä strategia-asiakirjassa ja maakohtaisissa toimintasuunnitelmissa vahvistettujen näiden maiden yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti. Yhteisön tältä osin antama taloudellinen tuki Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaiden toimintaan katetaan Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusvälineestä näiden maiden kanssa toteutettavaa yleistä yhteistyötä koskevien prioriteettien ja menettelyiden mukaisesti.

12 artikla

Talousarvio

1.   Rahoituspuitteiksi tässä päätöksessä tarkoitettujen toimien toteuttamiseksi 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisenä aikana vahvistetaan 17 000 000 euroa, joista 6 500 000 euroa kohdistetaan 31 päivänä joulukuuta 2009 päättyvälle jaksolle.

2.   Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat vuosia 2007–2013 koskevan rahoituskehyksen puitteissa.

13 artikla

Kansainvälinen yhteistyö

Komissio voi tehdä teemavuoteen liittyvää yhteistyötä asiaan liittyvien kansainvälisten organisaatioiden kanssa, joita ovat erityisesti Euroopan neuvosto, Kansainvälinen työjärjestö ja Yhdistyneet Kansakunnat.

14 artikla

Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen

Komissio varmistaa, että toteutettaessa tämän päätöksen mukaisesti rahoitettuja toimia yhteisön taloudelliset edut suojataan soveltamalla ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä petoksia, korruptiota ja muita laittomuuksia vastaan tekemällä tehokkaita tarkastuksia, perimällä perusteetta maksetut summat takaisin ja – jos säännönvastaisuuksia havaitaan – soveltamalla tehokkaita, oikeasuhtaisia ja varoittavia seuraamuksia Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (8), komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (9) sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (10) mukaisesti.

15 artikla

Seuranta ja arviointi

1.   Komissio toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2011 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen tässä päätöksessä säädettyjen toimien toteuttamisesta ja tuloksista sekä näitä toimia koskevan yleisarvion.

2.   Kertomuksessa annetaan myös tietoja siitä, miten sukupuoleen liittyvät kysymykset on valtavirtaistettu teemavuoden toimissa ja miten teemavuosi on hyödyttänyt haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä ja henkilöitä.

16 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Strasbourgissa 22 päivänä lokakuuta 2008.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

H.-G. PÖTTERING

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J.-P. JOUYET

---

(1)  EUVL C 224, 30.8.2008, s. 106.

1

(2)  Lausunto annettu 18. kesäkuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

2

(3)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 17. kesäkuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 2. lokakuuta 2008.

3

(4)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

4

(5)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1.

5

(6)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

6

(7)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

7

(8)  EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.

8

(9)  EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

9

(10)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

10

---

LIITE

Tämän päätöksen 3 artiklassa tarkoitettujen toimien yksityiskohdat

I   YHTEISÖN LAAJUISET TOIMET

1.   Kokoukset ja tapahtumat

Järjestetään yhteisön tason kokouksia ja tapahtumia, joilla pyritään tekemään tunnetuksi teemavuoteen ja köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyviä kysymyksiä sekä tarjoamaan foorumi ajatusten vaihdolle. Kokouksiin ja tapahtumiin kootaan sidosryhmiä, ja ne suunnitellaan yhdessä köyhyyttä kokevien henkilöiden ja heitä edustavien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa. Kokousten ja tapahtumien avulla edistetään kaikille tarkoitettuja sosiaalista voimaannuttamista koskevia toimenpiteitä ja käytäntöjä ja puututaan toimintastrategioissa oleviin puutteisiin sekä lisätään asianomaisten toimijoiden ja instituutioiden keskuudessa tietoisuutta (erityisesti naisten ja lasten) köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen monista ulottuvuuksista, kuten mahdollisuuksista saada työpaikka, asunto, sosiaalista suojelua, perhetukea sekä terveydenhuolto- ja sosiaalipalveluja.

2.   Tiedotus- ja edistämiskampanjat, joihin sisältyy seuraavia:

| — | Järjestetään köyhyyden lievittämiseksi ja sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi erilaisia solidaarisuustoimia, joiden tarkoituksena on antaa kaikille kansalaisille tilaisuus vaikuttaa asioihin suoraan tai organisaatioittensa kautta – vaikka pienimuotoisestikin ja missä muodossa tahansa. Teemavuoden puitteissa toteutettavia varainhankintatoimia voidaan tukea yhteisön ja kansallisella tasolla järjestettävillä mediakampanjoilla. |
| --- | --- |

—

Järjestetään köyhyyden lievittämiseksi ja sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi erilaisia solidaarisuustoimia, joiden tarkoituksena on antaa kaikille kansalaisille tilaisuus vaikuttaa asioihin suoraan tai organisaatioittensa kautta – vaikka pienimuotoisestikin ja missä muodossa tahansa. Teemavuoden puitteissa toteutettavia varainhankintatoimia voidaan tukea yhteisön ja kansallisella tasolla järjestettävillä mediakampanjoilla.

| — | Laaditaan teemavuodelle eri muodoissa tarjottava tunnus ja tunnuslauseita, joita käytetään minkä tahansa teemavuoteen liittyvän toiminnan yhteydessä. |
| --- | --- |

—

Laaditaan teemavuodelle eri muodoissa tarjottava tunnus ja tunnuslauseita, joita käytetään minkä tahansa teemavuoteen liittyvän toiminnan yhteydessä.

| — | Järjestetään yhteisön tasolla toteutettava mutta kansallisiin ja paikallisiin oloihin mukautettava tiedotuskampanja, jossa hyödynnetään sekä perinteisiä että uusia viestintäkanavia ja uutta teknologiaa. |
| --- | --- |

—

Järjestetään yhteisön tasolla toteutettava mutta kansallisiin ja paikallisiin oloihin mukautettava tiedotuskampanja, jossa hyödynnetään sekä perinteisiä että uusia viestintäkanavia ja uutta teknologiaa.

| — | Tuotetaan viestintä- ja mediavälineitä, jotka ovat käytettävissä koko yhteisön alueella yleisen kiinnostuksen herättämiseen. |
| --- | --- |

—

Tuotetaan viestintä- ja mediavälineitä, jotka ovat käytettävissä koko yhteisön alueella yleisen kiinnostuksen herättämiseen.

| — | Toteutetaan tarkoituksenmukaisia tiedotustoimenpiteitä, joilla tuodaan esiin teemavuoden tavoitteita edistävien yhteisön toimien tuloksia ja parannetaan niiden näkyvyyttä. |
| --- | --- |

—

Toteutetaan tarkoituksenmukaisia tiedotustoimenpiteitä, joilla tuodaan esiin teemavuoden tavoitteita edistävien yhteisön toimien tuloksia ja parannetaan niiden näkyvyyttä.

| — | Levitetään tietoa teemavuodesta ja köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnasta koulutuslaitosten, kansalaisjärjestöjen ja hyväntekeväisyysjärjestöjen toimin yhteisön tasolla ja kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

—

Levitetään tietoa teemavuodesta ja köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnasta koulutuslaitosten, kansalaisjärjestöjen ja hyväntekeväisyysjärjestöjen toimin yhteisön tasolla ja kansallisella tasolla.

| — | Järjestetään teemavuoden saavutuksia ja siitä saatuja kokemuksia esiin tuovia Euroopan laajuisia kilpailuja. |
| --- | --- |

—

Järjestetään teemavuoden saavutuksia ja siitä saatuja kokemuksia esiin tuovia Euroopan laajuisia kilpailuja.

| — | Luodaan vahvoja yhteyksiä organisaatioihin ja aloihin, joilla ei yleensä ole yhteyksiä köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyviin kysymyksiin (esim. urheilu, taide ja liike-elämä); tähän voivat liittyä esimerkiksi ihmisten omakohtaiset kokemukset ja erityiset hyväntahdonlähettiläät. |
| --- | --- |

—

Luodaan vahvoja yhteyksiä organisaatioihin ja aloihin, joilla ei yleensä ole yhteyksiä köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyviin kysymyksiin (esim. urheilu, taide ja liike-elämä); tähän voivat liittyä esimerkiksi ihmisten omakohtaiset kokemukset ja erityiset hyväntahdonlähettiläät.

| — | Perustetaan Europa-palvelimelle erityinen tietosivusto. |
| --- | --- |

—

Perustetaan Europa-palvelimelle erityinen tietosivusto.

3.   Muut toimet

| — | Tehdään yhteisön laajuisia ja tarvittaessa sukupuolieriytyneeseen tietojen keruuseen perustuvia selvityksiä ja tutkimuksia, joilla arvioidaan teemavuoden valmistelua, tehoa sekä välittömiä ja pitkän aikavälin vaikutuksia, ja raportoidaan näistä aiheista. Innovatiivisten ratkaisujen tunnistamisen helpottamiseksi yhdessä selvityksessä arvioidaan myös kansalaisten käsitystä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemiseen ja torjumiseen tähtäävästä politiikasta, tarvittaessa myös sosiaalisen suojelun järjestelmistä, sekä unionin mahdollisesta roolista köyhyyden ja syrjäytymisen vastaisissa toimissa. Tämä selvitys tehdään vuonna 2009, jotta sen tulokset voidaan esittää teemavuoden avauskonferenssissa. |
| --- | --- |

—

Tehdään yhteisön laajuisia ja tarvittaessa sukupuolieriytyneeseen tietojen keruuseen perustuvia selvityksiä ja tutkimuksia, joilla arvioidaan teemavuoden valmistelua, tehoa sekä välittömiä ja pitkän aikavälin vaikutuksia, ja raportoidaan näistä aiheista. Innovatiivisten ratkaisujen tunnistamisen helpottamiseksi yhdessä selvityksessä arvioidaan myös kansalaisten käsitystä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemiseen ja torjumiseen tähtäävästä politiikasta, tarvittaessa myös sosiaalisen suojelun järjestelmistä, sekä unionin mahdollisesta roolista köyhyyden ja syrjäytymisen vastaisissa toimissa. Tämä selvitys tehdään vuonna 2009, jotta sen tulokset voidaan esittää teemavuoden avauskonferenssissa.

| — | Edistetään tutkimuksia, jotka koskevat vakavan köyhyyden ja perusoikeuksien välistä yhteyttä. |
| --- | --- |

—

Edistetään tutkimuksia, jotka koskevat vakavan köyhyyden ja perusoikeuksien välistä yhteyttä.

| — | Tehdään yksityisen sektorin sekä tv- ja radiotoiminnan harjoittajien ja muiden viestinten kanssa yhteistyötä teemavuotta koskevien tietojen levittämisessä samoin kuin toimissa, joilla pyritään aloittamaan pitkäjännitteinen sosiaalisia kysymyksiä koskeva vuoropuhelu. |
| --- | --- |

—

Tehdään yksityisen sektorin sekä tv- ja radiotoiminnan harjoittajien ja muiden viestinten kanssa yhteistyötä teemavuotta koskevien tietojen levittämisessä samoin kuin toimissa, joilla pyritään aloittamaan pitkäjännitteinen sosiaalisia kysymyksiä koskeva vuoropuhelu.

| — | Annetaan teknistä apua oppimistulosten siirtämiseen. |
| --- | --- |

—

Annetaan teknistä apua oppimistulosten siirtämiseen.

| — | Laaditaan arviointiraportti teemavuoden tehokkuudesta ja vaikutuksista. |
| --- | --- |

—

Laaditaan arviointiraportti teemavuoden tehokkuudesta ja vaikutuksista.

Yhteyksiä voidaan luoda myös Euroopan tason tapahtumien ja kansainvälisten tapahtumien järjestämistä varten erityisesti luomalla synergiaa teemavuoden ja toisaalta YK:n vuotuisen köyhyyden poistamisen kansainvälisen teemapäivän (17. lokakuuta) yhteydessä kehittävien toimien välillä.

Komissio voi käyttää sekä itseään että osallistuvia maita hyödyttävällä tavalla teknistä ja/tai hallinnollista apua, esimerkiksi rahoittamalla tiettyä aihetta koskevaa ulkoista asiantuntija-apua.

4.   Rahoitus

Jollei tämän päätöksen 8 ja 12 artiklan säännöksistä muuta johdu, rahoitusta voidaan antaa

| — | erityisesti viestintään liittyvien tavaroiden ja palvelujen suoraan hankintaan tarjouspyyntöjen perusteella, |
| --- | --- |

—

erityisesti viestintään liittyvien tavaroiden ja palvelujen suoraan hankintaan tarjouspyyntöjen perusteella,

| — | konsulttipalvelujen hankintaan tarjouspyyntöjen perusteella, |
| --- | --- |

—

konsulttipalvelujen hankintaan tarjouspyyntöjen perusteella,

| — | tukena, joka on ohjattu teemavuotta yhteisön tasolla esiin tuovien erityistapahtumien kustannusten kattamiseen. Tällainen rahoitus voi olla enintään 80 prosenttia edunsaajan kokonaiskustannuksista. |
| --- | --- |

—

tukena, joka on ohjattu teemavuotta yhteisön tasolla esiin tuovien erityistapahtumien kustannusten kattamiseen. Tällainen rahoitus voi olla enintään 80 prosenttia edunsaajan kokonaiskustannuksista.

II   KANSALLISEN TASON TOIMIIN MYÖNNETTÄVÄ YHTEISRAHOITUS

Näissä toimissa olisi otettava huomioon tarve tarjota sellaisia rahoitusmahdollisuuksia, joita voivat hyödyntää ruohonjuuritason organisaatiot sekä hankkeet, joissa on mukana kaikkein syrjäytyneimmät ryhmät.

1.   Kansallisiin, alueellisiin ja paikallisiin toimiin voidaan myöntää yhteisön talousarviosta rahoitusta enintään 50 prosenttia tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärästä osallistuvaa maata kohti. Kansallisen rahoitusosuuden olisi oltava yhtä suuri kuin EU:n rahoitusosuus, ja vähintään 50 prosenttia siitä olisi saatava julkisista tai yksityisistä lähteistä. Valitessaan toimia kansalliset täytäntöönpanoelimet voivat vapaasti päättää, vaativatko ne yksittäisen toimen toteuttavaa organisaatiota osallistumaan toimen rahoitukseen, samoin kuin vaadittavan rahoituksen tason.

2.   Tämän päätöksen tekemisen jälkeen komissio laatii strategisen puiteasiakirjan, jossa asetetaan tämän päätöksen 2 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden ohella keskeiset teemavuoden toimien toteuttamiseen liittyvät painopisteet, mukaan luettuina kansallisiin elimiin ja toimiin osallistumista koskevat vähimmäisosallistumistasot.

3.   Kukin kansallinen täytäntöönpanoelin laatii strategisen puiteasiakirjan perusteella ja kansalaisyhteiskuntaa kuultuaan teemavuoden toteuttamista koskevan kansallisen ohjelman; tässä laatimisessa huolehditaan tiiviistä yhteensovittamisesta ja johdonmukaisuudesta sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden kansallisten strategioiden kanssa.

4.   Kukin kansallinen täytäntöönpanoelin toimittaa koonnetun hakemuksen yhteisön rahoitusta varten. Hakemuksessa kuvataan teemavuotta koskeva kansallinen ohjelma painopisteineen ja rahoitusta varten ehdotetut toimet. Hakemuksen mukana toimitetaan yksityiskohtainen talousarvio, jossa esitetään ehdotettujen toimien kokonaiskustannukset sekä osarahoituksen määrä ja lähteet. Tukikelpoisiin kustannuksiin voidaan sisällyttää kansallisen täytäntöönpanoelimen henkilöstö- ja hallintokustannuksia.

5.   Kokonaistuen myöntäminen osallistuville maille riippuu siitä, missä määrin tämän päätöksen 2 artiklassa asetetut ja strategisessa puiteohjelmassa laajemmin esitetyt tavoitteet täyttyvät teemavuoden toteuttamista koskevassa kansallisessa ohjelmassa.

6.   Komissio arvioi kansallisten täytäntöönpanoelinten toimittamat hakemukset ja tarkistaa, että ne vastaavat tämän päätöksen 2 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita. Tarvittaessa komissio pyytää tekemään hakemuksiin muutoksia.

7.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin toimiin voi sisältyä seuraavia:

| a) | Järjestetään teemavuoden tavoitteisiin liittyviä kokouksia ja tapahtumia, mukaan luettuina kansalliset tapahtumat, joilla teemavuosi avataan ja sitä tehdään tunnetuksi, luodaan pohjaa muulle toiminnalle sekä tarjotaan tilaisuuksia keskustelulle konkreettisista toimista, joilla torjutaan köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä. |
| --- | --- |

a)

Järjestetään teemavuoden tavoitteisiin liittyviä kokouksia ja tapahtumia, mukaan luettuina kansalliset tapahtumat, joilla teemavuosi avataan ja sitä tehdään tunnetuksi, luodaan pohjaa muulle toiminnalle sekä tarjotaan tilaisuuksia keskustelulle konkreettisista toimista, joilla torjutaan köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä.

| b) | Järjestetään kansallisia, alueellisia ja paikallisia keskinäisen oppimisen seminaareja. |
| --- | --- |

b)

Järjestetään kansallisia, alueellisia ja paikallisia keskinäisen oppimisen seminaareja.

| c) | Järjestetään muita tapahtumia, jotka liittyvät yhteisön tason toimien valmisteluun (esimerkiksi köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä käytävä vuotuinen pyöreän pöydän keskustelu sekä köyhyydestä kärsivien Euroopan tason tapaaminen). |
| --- | --- |

c)

Järjestetään muita tapahtumia, jotka liittyvät yhteisön tason toimien valmisteluun (esimerkiksi köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä käytävä vuotuinen pyöreän pöydän keskustelu sekä köyhyydestä kärsivien Euroopan tason tapaaminen).

| d) | Järjestetään kansallisia, alueellisia ja paikallisia tiedotus-, valistus- ja edistämiskampanjoita kouluissa samoin kuin toimenpiteitä, joilla on vahva kerrannaisvaikutus ja joilla levitetään tietoa teemavuoden periaatteista ja sen taustalla olevista arvoista, palkintojen myöntämiset ja kilpailut mukaan lukien. |
| --- | --- |

d)

Järjestetään kansallisia, alueellisia ja paikallisia tiedotus-, valistus- ja edistämiskampanjoita kouluissa samoin kuin toimenpiteitä, joilla on vahva kerrannaisvaikutus ja joilla levitetään tietoa teemavuoden periaatteista ja sen taustalla olevista arvoista, palkintojen myöntämiset ja kilpailut mukaan lukien.

| e) | Laaditaan muita kuin I osan 3 kohdassa mainittuja selvityksiä ja tutkimuksia, joilla pyritään tarkastelemaan syvemmin teemavuoden keskeisiä kysymyksiä. |
| --- | --- |

e)

Laaditaan muita kuin I osan 3 kohdassa mainittuja selvityksiä ja tutkimuksia, joilla pyritään tarkastelemaan syvemmin teemavuoden keskeisiä kysymyksiä.

| f) | Järjestetään virkamiehille, työmarkkinaosapuolille, viestimille, kansalaisjärjestöjen edustajille ja muille tahoille koulutustilaisuuksia, joiden avulla osallistujat voivat syventää tietojaan köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä, Euroopan tason ja kansallisesta sosiaalisen osallisuuden politiikasta ja käytettävissä olevista eri välineistä, saavat paremmat valmiudet käsitellä köyhyyteen liittyviä kysymyksiä sekä rohkaistuvat osallistumaan aktiivisesti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen. |
| --- | --- |

f)

Järjestetään virkamiehille, työmarkkinaosapuolille, viestimille, kansalaisjärjestöjen edustajille ja muille tahoille koulutustilaisuuksia, joiden avulla osallistujat voivat syventää tietojaan köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä, Euroopan tason ja kansallisesta sosiaalisen osallisuuden politiikasta ja käytettävissä olevista eri välineistä, saavat paremmat valmiudet käsitellä köyhyyteen liittyviä kysymyksiä sekä rohkaistuvat osallistumaan aktiivisesti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen.

| g) | Tehdään yhteistyötä viestinten kanssa. |
| --- | --- |

g)

Tehdään yhteistyötä viestinten kanssa.

| h) | Laaditaan kokeiluluontoisia sosiaalisen osallisuuden toimintasuunnitelmia alue- ja paikallistasolle. |
| --- | --- |

h)

Laaditaan kokeiluluontoisia sosiaalisen osallisuuden toimintasuunnitelmia alue- ja paikallistasolle.

III   MUU KUIN RAHOITUSTUKI

Yhteisö antaa muuta kuin rahoitustukea, mihin kuuluu kirjallinen valtuutus käyttää teemavuoden tunnusta ja muuta siihen liittyvää aineistoa, julkisten tai yksityisten organisaatioiden aloitteille, kunhan nämä pystyvät – strategisessa puiteasiakirjassa vahvistettujen erityisten kriteerien perusteella – osoittamaan komissiolle, että kyseiset aloitteet toteutetaan teemavuoden aikana ja että ne todennäköisesti auttavat merkittävästi saavuttamaan yhden tai useamman teemavuoden tavoitteista.

Myös kolmansissa maissa teemavuoteen liittyen tai sen kanssa yhteistyössä järjestettävät toimet voivat saada yhteisöltä muuta kuin rahoitustukea samoin kuin luvan käyttää teemavuoden tunnusta ja muuta siihen liittyvää aineistoa.

IV   TEEMAVUODEN TOIMINNAN PAINOPISTEET

Kun otetaan huomioon köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen monitahoinen luonne sekä tarve valtavirtaistaa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisy ja torjunta eri alojen politiikkaan, teemavuoden toimilla olisi pyrittävä saamaan aikaan selvää lisäarvoa ja täydentämään tehokkaasti sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden alalla toteutettavaa avointa koordinointimenetelmää. Näissä toimissa olisi siksi keskityttävä vain joihinkin painopistealoihin.

Tehdyn analyysin tulosten sekä sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta käsittelevässä yhteisessä raportissa yksilöityjen painopisteitten mukaisesti teemavuoden toimissa olisi keskityttävä seuraaviin teemoihin:

| — | köyhyyden, erityisesti vakavan köyhyyden, ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi toteutettavien moniulotteisten integroitujen strategioiden sekä kaikilla asianomaisilla politiikanaloilla valtavirtaistettavien lähestymistapojen edistäminen, |
| --- | --- |

—

köyhyyden, erityisesti vakavan köyhyyden, ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi toteutettavien moniulotteisten integroitujen strategioiden sekä kaikilla asianomaisilla politiikanaloilla valtavirtaistettavien lähestymistapojen edistäminen,

| — | lasten köyhyyden, sukupolvelta toiselle periytyvän köyhyyden sekä perheiden köyhyyden torjunta, kiinnittäen erityistä huomiota suurperheisiin, yksinhuoltajiin ja perheisiin, jotka huolehtivat niistä riippuvaisesta henkilöstä, sekä laitoksissa elävien lasten köyhyyden torjunta, |
| --- | --- |

—

lasten köyhyyden, sukupolvelta toiselle periytyvän köyhyyden sekä perheiden köyhyyden torjunta, kiinnittäen erityistä huomiota suurperheisiin, yksinhuoltajiin ja perheisiin, jotka huolehtivat niistä riippuvaisesta henkilöstä, sekä laitoksissa elävien lasten köyhyyden torjunta,

| — | osallisuutta edistävien työmarkkinoiden tukeminen sekä toimet työssäkäyvien köyhyyden torjumiseksi ja työn kannattavuuden lisäämiseksi, |
| --- | --- |

—

osallisuutta edistävien työmarkkinoiden tukeminen sekä toimet työssäkäyvien köyhyyden torjumiseksi ja työn kannattavuuden lisäämiseksi,

| — | koulutukseen liittyvien epäkohtien poistaminen, myös digitaalisen lukutaidon osalta, sekä tieto- ja viestintätekniikan yhtäläisten käyttömahdollisuuksien edistäminen, kiinnittäen erityistä huomiota vammaisten erityistarpeisiin, |
| --- | --- |

—

koulutukseen liittyvien epäkohtien poistaminen, myös digitaalisen lukutaidon osalta, sekä tieto- ja viestintätekniikan yhtäläisten käyttömahdollisuuksien edistäminen, kiinnittäen erityistä huomiota vammaisten erityistarpeisiin,

| — | köyhyyden sukupuoli- ja ikäulottuvuuteen puuttuminen, |
| --- | --- |

—

köyhyyden sukupuoli- ja ikäulottuvuuteen puuttuminen,

| — | asianmukaisten voimavarojen ja palvelujen, myös kohtuullisen asumistason sekä terveydenhuollon ja sosiaalisen suojelun, yhtäläisen saatavuuden takaaminen, |
| --- | --- |

—

asianmukaisten voimavarojen ja palvelujen, myös kohtuullisen asumistason sekä terveydenhuollon ja sosiaalisen suojelun, yhtäläisen saatavuuden takaaminen,

| — | kulttuuritilaisuuksiin ja vapaa-ajan harrastuksiin osallistumisen helpottaminen, |
| --- | --- |

—

kulttuuritilaisuuksiin ja vapaa-ajan harrastuksiin osallistumisen helpottaminen,

| — | maahanmuuttajien ja etnisten vähemmistöjen syrjinnän torjuminen sekä heidän sosiaalisen osallisuutensa edistäminen, |
| --- | --- |

—

maahanmuuttajien ja etnisten vähemmistöjen syrjinnän torjuminen sekä heidän sosiaalisen osallisuutensa edistäminen,

| — | aktiivista osallisuutta koskevien integroitujen lähestymistapojen edistäminen, |
| --- | --- |

—

aktiivista osallisuutta koskevien integroitujen lähestymistapojen edistäminen,

| — | vammaisten ja heidän perheidensä, kodittomien sekä muiden heikossa asemassa olevien ryhmien ja henkilöiden tarpeiden huomioon ottaminen. |
| --- | --- |

—

vammaisten ja heidän perheidensä, kodittomien sekä muiden heikossa asemassa olevien ryhmien ja henkilöiden tarpeiden huomioon ottaminen.

Suunnitellessaan teemavuoden toimia edellä mainittujen painopisteiden mukaisesti osallistuvat maat mukauttavat niitä kansallisten, alueellisten ja paikallisten olojen ja haasteiden mukaisiksi ja ottavat huomioon alueellisen yhteenkuuluvuuden.

Tämän päätöksen 2 artiklassa vahvistettujen tavoitteitten mukaisesti osallistuminen olisi valtavirtaistettava kaikilla painopisteillä.

Tämän päätöksen 4 artiklan mukaisesti komissio ja jäsenvaltiot ottavat teemavuoden toimia toteuttaessaan huomioon ne eri tavat, joilla naiset ja miehet kokevat köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä. Lisäksi ne huolehtivat siitä, että sukupuolinäkökohdat valtavirtaistetaan sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi kaikilla teemavuoden painopisteillä.

---

III Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

| 7.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/30

---

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS EUPM/1/2008,

tehty 24 päivänä lokakuuta 2008,

Euroopan unionin Bosnia ja Hertsegovinassa toteuttaman poliisioperaation (EUPM) johtajan/poliisikomentajan nimittämisestä

(2008/835/YUTP)

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 25 artiklan kolmannen kohdan,

ottaa huomioon 19 päivänä marraskuuta 2007 hyväksytyn yhteisen toiminnan 2007/749/YUTP Euroopan unionin poliisioperaatiosta (EUPM) Bosnia ja Hertsegovinassa (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea on yhteisen toiminnan 2007/749/YUTP 10 artiklan 1 kohdan nojalla valtuutettu tekemään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 25 artiklan mukaisesti asiaankuuluvat päätökset, mukaan lukien päätös operaation johtajan/poliisikomentajan nimittämisestä. |
| --- | --- |

(1)

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea on yhteisen toiminnan 2007/749/YUTP 10 artiklan 1 kohdan nojalla valtuutettu tekemään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 25 artiklan mukaisesti asiaankuuluvat päätökset, mukaan lukien päätös operaation johtajan/poliisikomentajan nimittämisestä.

| (2) | Korkeana edustajana toimiva pääsihteeri on ehdottanut poliittisten ja turvallisuusasioiden komitealle Stefan FELLERin nimittämistä EUPM -operaation johtajaksi. |
| --- | --- |

(2)

Korkeana edustajana toimiva pääsihteeri on ehdottanut poliittisten ja turvallisuusasioiden komitealle Stefan FELLERin nimittämistä EUPM -operaation johtajaksi.

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimitetään Stefan FELLER Euroopan unionin Bosnia ja Hertsegovinassa toteuttaman poliisioperaation (EUPM) johtajaksi/poliisikomentajaksi 1 päivästä marraskuuta 2008 alkaen.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2009.

Tehty Brysselissä 24 päivänä lokakuuta 2008.

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

Puheenjohtaja

C. ROGER

---

(1)  EUVL L 303, 21.11.2007, s. 40.

1

---

7.11.2008

| 7.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJALLE

Toimielimet ovat päättäneet, ettei niiden säädöksissä enää viitata niissä mainittujen säädösten viimeisimpään muutokseen.

Ellei toisin mainita, julkaistuissa teksteissä mainituilla säädöksillä tarkoitetaan säädöksiä niiden tällä hetkellä voimassa olevassa muodossa.

---