# Euroopa Liidu L 312/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 312 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide22. november 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 312

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide22. november 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1161/2008, 21. november 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ, 19. november 2008, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (
  1
  ) | 3 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1161/2008, 21. november 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ, 19. november 2008, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (
  1
  )

1

3

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/878/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 2. juuli 2008, riigiabi C 18/07 (ex N 874/06) kohta, mida Saksamaa kavatseb anda DHL-ile
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3178 all)

   (
  1
  ) | 31 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2008/878/EÜ

*

Komisjoni otsus, 2. juuli 2008, riigiabi C 18/07 (ex N 874/06) kohta, mida Saksamaa kavatseb anda DHL-ile
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3178 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3178 all)

1

31

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 22.11.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 312/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1161/2008,

21. november 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 22. novembril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. november 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 25,7 |
| MA | 64,6 |
| TR | 71,8 |
| ZZ | 54,0 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 51,9 |
| TR | 88,1 |
| ZZ | 102,4 |
| 0709 90 70 | MA | 64,5 |
| TR | 93,7 |
| ZZ | 79,1 |
| 0805 20 10 | MA | 60,7 |
| ZZ | 60,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 56,9 |
| HR | 50,0 |
| IL | 66,1 |
| TR | 61,6 |
| ZZ | 58,7 |
| 0805 50 10 | MA | 65,5 |
| TR | 68,1 |
| ZA | 71,5 |
| ZZ | 68,4 |
| 0808 10 80 | CA | 87,1 |
| CL | 67,1 |
| CN | 55,8 |
| MK | 33,4 |
| US | 103,2 |
| ZA | 118,8 |
| ZZ | 77,6 |
| 0808 20 50 | CN | 41,1 |
| KR | 112,1 |
| TR | 106,0 |
| ZZ | 86,4 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

25,7

MA

64,6

TR

71,8

ZZ

54,0

0707 00 05

JO

167,2

MA

51,9

TR

88,1

ZZ

102,4

0709 90 70

MA

64,5

TR

93,7

ZZ

79,1

0805 20 10

MA

60,7

ZZ

60,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

56,9

HR

50,0

IL

66,1

TR

61,6

ZZ

58,7

0805 50 10

MA

65,5

TR

68,1

ZA

71,5

ZZ

68,4

0808 10 80

CA

87,1

CL

67,1

CN

55,8

MK

33,4

US

103,2

ZA

118,8

ZZ

77,6

0808 20 50

CN

41,1

KR

112,1

TR

106,0

ZZ

86,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

DIREKTIIVID

| 22.11.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 312/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 312/3

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2008/98/EÜ,

19. november 2008,

mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiiviga 2006/12/EÜ jäätmete kohta (4) kehtestatakse õiguslik raamistik jäätmete käitlemiseks ühenduses. Selles on määratletud põhimõisted nagu jäätmed, taaskasutamine ja kõrvaldamine, ning kehtestatud olulised jäätmekäitlusnõuded, eriti jäätmekäitlustoiminguid sooritavate asutuste või ettevõtjate loa- või registreerumiskohustus ja liikmesriikide kohustus koostada jäätmekavad. Samuti on selles sätestatud üldpõhimõtted nagu kohustus käidelda jäätmeid viisil, mis ei avalda kahjulikku mõju keskkonnale ega inimese tervisele, jäätmehierarhia kohaldamise soodustamine ja kooskõlas „saastaja maksab” põhimõttega nõue, mille kohaselt jäätmete kõrvaldamise kulud peab kandma jäätmevaldaja või eelmised jäätmevaldajad või selle toote tootja, millest jäätmed tekkisid. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiiviga 2006/12/EÜ jäätmete kohta (4) kehtestatakse õiguslik raamistik jäätmete käitlemiseks ühenduses. Selles on määratletud põhimõisted nagu jäätmed, taaskasutamine ja kõrvaldamine, ning kehtestatud olulised jäätmekäitlusnõuded, eriti jäätmekäitlustoiminguid sooritavate asutuste või ettevõtjate loa- või registreerumiskohustus ja liikmesriikide kohustus koostada jäätmekavad. Samuti on selles sätestatud üldpõhimõtted nagu kohustus käidelda jäätmeid viisil, mis ei avalda kahjulikku mõju keskkonnale ega inimese tervisele, jäätmehierarhia kohaldamise soodustamine ja kooskõlas „saastaja maksab” põhimõttega nõue, mille kohaselt jäätmete kõrvaldamise kulud peab kandma jäätmevaldaja või eelmised jäätmevaldajad või selle toote tootja, millest jäätmed tekkisid.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsuses nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm, (5) on esitatud üleskutse töötada välja või vaadata läbi jäätmealased õigusaktid, sealhulgas selgitada jäätmete ja mittejäätmete vahelisi erinevusi ning töötada välja jäätmetekke vältimise ja jäätmekäitluse meetmed, sealhulgas eesmärkide seadmine. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsuses nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm, (5) on esitatud üleskutse töötada välja või vaadata läbi jäätmealased õigusaktid, sealhulgas selgitada jäätmete ja mittejäätmete vahelisi erinevusi ning töötada välja jäätmetekke vältimise ja jäätmekäitluse meetmed, sealhulgas eesmärkide seadmine.

| (3) | Komisjoni 27. mai 2003. aasta teatises „Jäätmetekke vältimise ja jäätmete ringlussevõtu temaatiline strateegia” on ära märgitud vajadus hinnata kehtivaid taaskasutamise ja kõrvaldamise määratlusi ning vajadus ringlussevõtu üldkohaldatava määratluse ja jäätmete määratlust käsitleva arutelu järele. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 27. mai 2003. aasta teatises „Jäätmetekke vältimise ja jäätmete ringlussevõtu temaatiline strateegia” on ära märgitud vajadus hinnata kehtivaid taaskasutamise ja kõrvaldamise määratlusi ning vajadus ringlussevõtu üldkohaldatava määratluse ja jäätmete määratlust käsitleva arutelu järele.

| (4) | Oma 20. aprilli 2004. aasta resolutsioonis eespool nimetatud teatise kohta (6) kutsus Euroopa Parlament komisjoni üles kaaluma nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiivi 96/61/EÜ (saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta) (7) laiendamist kogu jäätmesektorile. Samuti palus Euroopa Parlament komisjonil selgelt eristada taaskasutamist ja kõrvaldamist ning selgitada jäätmete ja mittejäätmete vahelisi erinevusi. |
| --- | --- |

(4)

Oma 20. aprilli 2004. aasta resolutsioonis eespool nimetatud teatise kohta (6) kutsus Euroopa Parlament komisjoni üles kaaluma nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiivi 96/61/EÜ (saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta) (7) laiendamist kogu jäätmesektorile. Samuti palus Euroopa Parlament komisjonil selgelt eristada taaskasutamist ja kõrvaldamist ning selgitada jäätmete ja mittejäätmete vahelisi erinevusi.

| (5) | Oma 1. juuli 2004. aasta järeldustes kutsus nõukogu komisjoni üles esitama ettepanekut direktiivi 75/442/EMÜ, mis on direktiiviga 2006/12/EÜ kehtetuks tunnistatud ja asendatud, teatavate aspektide läbivaatamiseks, et selgitada jäätmete ja mittejäätmete vahelisi erinevusi ning taaskasutamise ja kõrvaldamise vahelisi erinevusi. |
| --- | --- |

(5)

Oma 1. juuli 2004. aasta järeldustes kutsus nõukogu komisjoni üles esitama ettepanekut direktiivi 75/442/EMÜ, mis on direktiiviga 2006/12/EÜ kehtetuks tunnistatud ja asendatud, teatavate aspektide läbivaatamiseks, et selgitada jäätmete ja mittejäätmete vahelisi erinevusi ning taaskasutamise ja kõrvaldamise vahelisi erinevusi.

| (6) | Igasuguse jäätmepoliitika esmane eesmärk peaks olema vähendada miinimumini jäätmetekke ja -käitluse kahjulikku mõju inimese tervisele ja keskkonnale. Jäätmepoliitika eesmärk peaks samuti olema vähendada ressursside kasutamist ja soodustada jäätmehierarhia praktilist rakendamist. |
| --- | --- |

(6)

Igasuguse jäätmepoliitika esmane eesmärk peaks olema vähendada miinimumini jäätmetekke ja -käitluse kahjulikku mõju inimese tervisele ja keskkonnale. Jäätmepoliitika eesmärk peaks samuti olema vähendada ressursside kasutamist ja soodustada jäätmehierarhia praktilist rakendamist.

| (7) | Nõukogu kinnitas oma 24. veebruari 1997. aasta resolutsioonis ühenduse jäätmekäitluse strateegia kohta, (8) et jäätmekäitluses peaks olema esmatähtis jäätmetekke vältimine ning jäätmete energiakasutusele tuleks eelistada korduskasutamist ja materjalide ringlussevõttu, kuivõrd need on parimad ökoloogilised valikud. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu kinnitas oma 24. veebruari 1997. aasta resolutsioonis ühenduse jäätmekäitluse strateegia kohta, (8) et jäätmekäitluses peaks olema esmatähtis jäätmetekke vältimine ning jäätmete energiakasutusele tuleks eelistada korduskasutamist ja materjalide ringlussevõttu, kuivõrd need on parimad ökoloogilised valikud.

| (8) | Seetõttu on vaja läbi vaadata direktiiv 2006/12/EÜ, et muuta selgemaks selliste peamiste mõistete nagu jäätmed, taaskasutamine ja kõrvaldamine määratlusi, tugevdada jäätmetekke vältimiseks võetavaid meetmeid, kehtestada lähenemisviis, milles arvestatakse toodete ja materjalide kogu olelusringi ja mitte ainult jäätmeetapiga, ning keskenduda jäätmete tekitamisest ja käitlemisest tulenevate keskkonnamõjude vähendamisele, tugevdades sellega jäätmete majanduslikku väärtust. Lisaks tuleks loodusressursside kaitsmise eesmärgil edendada jäätmete taaskasutamist ja taasväärtustatud materjalide kasutamist. Selguse ja loetavuse huvides tuleks direktiiv 2006/12/EÜ kehtetuks tunnistada ja asendada uue direktiiviga. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu on vaja läbi vaadata direktiiv 2006/12/EÜ, et muuta selgemaks selliste peamiste mõistete nagu jäätmed, taaskasutamine ja kõrvaldamine määratlusi, tugevdada jäätmetekke vältimiseks võetavaid meetmeid, kehtestada lähenemisviis, milles arvestatakse toodete ja materjalide kogu olelusringi ja mitte ainult jäätmeetapiga, ning keskenduda jäätmete tekitamisest ja käitlemisest tulenevate keskkonnamõjude vähendamisele, tugevdades sellega jäätmete majanduslikku väärtust. Lisaks tuleks loodusressursside kaitsmise eesmärgil edendada jäätmete taaskasutamist ja taasväärtustatud materjalide kasutamist. Selguse ja loetavuse huvides tuleks direktiiv 2006/12/EÜ kehtetuks tunnistada ja asendada uue direktiiviga.

| (9) | Kuna enamik olulisi jäätmekäitlustoiminguid on nüüdseks ühenduse keskkonnaalaste õigusaktidega hõlmatud, on oluline kohandada käesolev direktiiv sellele lähenemisviisile. Rõhu asetamine EÜ asutamislepingu artiklis 174 sätestatud keskkonnaeesmärkidele võimaldaks täpsemalt keskenduda jäätmete tekitamise ja käitlemise keskkonnamõjule ressursside kogu olelusringi jooksul. Sellepärast peaks käesoleva direktiivi õiguslik alus olema asutamislepingu artikkel 175. |
| --- | --- |

(9)

Kuna enamik olulisi jäätmekäitlustoiminguid on nüüdseks ühenduse keskkonnaalaste õigusaktidega hõlmatud, on oluline kohandada käesolev direktiiv sellele lähenemisviisile. Rõhu asetamine EÜ asutamislepingu artiklis 174 sätestatud keskkonnaeesmärkidele võimaldaks täpsemalt keskenduda jäätmete tekitamise ja käitlemise keskkonnamõjule ressursside kogu olelusringi jooksul. Sellepärast peaks käesoleva direktiivi õiguslik alus olema asutamislepingu artikkel 175.

| (10) | Vallasvara suhtes, mille valdaja ära viskab, kavatseb ära visata või on kohustatud ära viskama, tuleb teatavate eranditega kohaldada tõhusaid ja järjekindlaid jäätmetöötluse eeskirju. |
| --- | --- |

(10)

Vallasvara suhtes, mille valdaja ära viskab, kavatseb ära visata või on kohustatud ära viskama, tuleb teatavate eranditega kohaldada tõhusaid ja järjekindlaid jäätmetöötluse eeskirju.

| (11) | Seda, kas jäätmetega on tegemist saastamata kaevepinnase ja muude looduslike ainete puhul, mida kasutatakse muus kui nende väljakaeve kohas, tuleks otsustada käesoleva direktiivi jäätmete määratluse ning kõrvalsaaduseid või jäätmete lakkamise staatust käsitlevate sätete kohaselt. |
| --- | --- |

(11)

Seda, kas jäätmetega on tegemist saastamata kaevepinnase ja muude looduslike ainete puhul, mida kasutatakse muus kui nende väljakaeve kohas, tuleks otsustada käesoleva direktiivi jäätmete määratluse ning kõrvalsaaduseid või jäätmete lakkamise staatust käsitlevate sätete kohaselt.

| (12) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad, (9) nähakse muu hulgas ette proportsionaalsed kontrollid seoses kõigi loomsete kõrvalsaaduste, sealhulgas loomset päritolu jäätmete kogumise, vedamise, töötlemise, kasutamise ja kõrvaldamisega, vältides sellega ohtu loomade ja inimeste tervisele. Seepärast on vaja selgitada seost kõnealuse määrusega ja vältida eeskirjade kattumist, jättes käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja loomsed kõrvalsaadused, kui need on mõeldud kasutamiseks eesmärgil, mida ei loeta jäätmekäitlustoiminguks. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad, (9) nähakse muu hulgas ette proportsionaalsed kontrollid seoses kõigi loomsete kõrvalsaaduste, sealhulgas loomset päritolu jäätmete kogumise, vedamise, töötlemise, kasutamise ja kõrvaldamisega, vältides sellega ohtu loomade ja inimeste tervisele. Seepärast on vaja selgitada seost kõnealuse määrusega ja vältida eeskirjade kattumist, jättes käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja loomsed kõrvalsaadused, kui need on mõeldud kasutamiseks eesmärgil, mida ei loeta jäätmekäitlustoiminguks.

| (13) | Määruse (EÜ) nr 1774/2002 kohaldamisel saadud kogemusi silmas pidades on asjakohane selgitada jäätmeid käsitlevate õigusaktide ja nendes sisalduvate ohtlikke jäätmeid käsitlevate sätete reguleerimisala määrusega (EÜ) nr 1774/2002 reguleeritud loomsete kõrvalsaaduste osas. Kui loomsed kõrvalsaadused kujutavad endast võimalikku ohtu tervisele, on nende ohtudega tegelemiseks sobivaim õigusakt määrus (EÜ) nr 1774/2002 ning tuleks vältida tarbetut kattumist jäätmeid käsitlevate õigusaktidega. |
| --- | --- |

(13)

Määruse (EÜ) nr 1774/2002 kohaldamisel saadud kogemusi silmas pidades on asjakohane selgitada jäätmeid käsitlevate õigusaktide ja nendes sisalduvate ohtlikke jäätmeid käsitlevate sätete reguleerimisala määrusega (EÜ) nr 1774/2002 reguleeritud loomsete kõrvalsaaduste osas. Kui loomsed kõrvalsaadused kujutavad endast võimalikku ohtu tervisele, on nende ohtudega tegelemiseks sobivaim õigusakt määrus (EÜ) nr 1774/2002 ning tuleks vältida tarbetut kattumist jäätmeid käsitlevate õigusaktidega.

| (14) | Jäätmete liigitamine ohtlikeks jäätmeteks peaks muu hulgas põhinema kemikaale käsitlevatel ühenduse õigusaktidel, eelkõige valmististe ohtlikeks liigitamise, sealhulgas selleks kasutatud kontsentratsioonide piirväärtuste osas. Ohtlikke jäätmeid tuleks reguleerida rangete spetsifikatsioonide alusel, et vältida või piirata, nii palju kui võimalik, mittenõuetekohasest käitlemisest tulenevat võimalikku kahjulikku mõju keskkonnale ja inimese tervisele. Lisaks on vaja säilitada süsteem, millega jäätmed ja ohtlikud jäätmed on liigitatud viimati komisjoni otsusega 2000/532/EÜ (10) kehtestatud jäätmeliikide nimistu kohaselt, et soodustada jäätmete ühtlustatud liigitamist ja tagada ohtlike jäätmete ühtlustatud kindlaksmääramine ühenduses. |
| --- | --- |

(14)

Jäätmete liigitamine ohtlikeks jäätmeteks peaks muu hulgas põhinema kemikaale käsitlevatel ühenduse õigusaktidel, eelkõige valmististe ohtlikeks liigitamise, sealhulgas selleks kasutatud kontsentratsioonide piirväärtuste osas. Ohtlikke jäätmeid tuleks reguleerida rangete spetsifikatsioonide alusel, et vältida või piirata, nii palju kui võimalik, mittenõuetekohasest käitlemisest tulenevat võimalikku kahjulikku mõju keskkonnale ja inimese tervisele. Lisaks on vaja säilitada süsteem, millega jäätmed ja ohtlikud jäätmed on liigitatud viimati komisjoni otsusega 2000/532/EÜ (10) kehtestatud jäätmeliikide nimistu kohaselt, et soodustada jäätmete ühtlustatud liigitamist ja tagada ohtlike jäätmete ühtlustatud kindlaksmääramine ühenduses.

| (15) | Tuleb teha vahet jäätmete kogumiseelse eelladustamise, jäätmete kogumise ning jäätmete töötlemiseelse ladustamise vahel. Asutusi ja ettevõtteid, kes tekitavad oma tegevuse käigus jäätmeid, ei tuleks käsitleda jäätmekäitlusega tegelevate asutustena, kellel on vaja luba jäätmete kogumiseelseks ladustamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Tuleb teha vahet jäätmete kogumiseelse eelladustamise, jäätmete kogumise ning jäätmete töötlemiseelse ladustamise vahel. Asutusi ja ettevõtteid, kes tekitavad oma tegevuse käigus jäätmeid, ei tuleks käsitleda jäätmekäitlusega tegelevate asutustena, kellel on vaja luba jäätmete kogumiseelseks ladustamiseks.

| (16) | Kogumise määratlusele vastavat jäätmete eelladustamist mõistetakse ladustamisena enne kogumist rajatistes, kus jäätmed maha laaditakse, et neid ette valmistada veoks mujal asuvasse taaskasutamis- või kõrvaldamiskohta. Käesoleva direktiivi eesmärki silmas pidades tuleks teha vahet selliste jäätmete vahel, mida eelladustatakse enne kogumist ja mida ladustatakse enne töötlemist, vastavalt jäätmete liigile, ladustamise kogusele, ajale ning kogumise eesmärgile. Sellist eristamist peaksid rakendama liikmesriigid. Kui jäätmeid ladustatakse enne nende taaskasutamist kolm aastat või kauem ja enne kõrvaldamist üks aasta või kauem, kohaldatakse ladustamise suhtes nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ prügilate kohta. (11) |
| --- | --- |

(16)

Kogumise määratlusele vastavat jäätmete eelladustamist mõistetakse ladustamisena enne kogumist rajatistes, kus jäätmed maha laaditakse, et neid ette valmistada veoks mujal asuvasse taaskasutamis- või kõrvaldamiskohta. Käesoleva direktiivi eesmärki silmas pidades tuleks teha vahet selliste jäätmete vahel, mida eelladustatakse enne kogumist ja mida ladustatakse enne töötlemist, vastavalt jäätmete liigile, ladustamise kogusele, ajale ning kogumise eesmärgile. Sellist eristamist peaksid rakendama liikmesriigid. Kui jäätmeid ladustatakse enne nende taaskasutamist kolm aastat või kauem ja enne kõrvaldamist üks aasta või kauem, kohaldatakse ladustamise suhtes nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ prügilate kohta. (11)

| (17) | Jäätmete kogumissüsteeme, mida ei rakendata majandus- või kutsetegevuse raames, ei tuleks registreerida, kuna need kujutavad väiksemat ohtu ning aitavad kaasa jäätmete liigiti kogumisele. Sellised süsteemid on näiteks apteekide ravimikogumissüsteemid, kaupluste tarbekaupade tagasivõtusüsteemid ning kogumissüsteemid koolides. |
| --- | --- |

(17)

Jäätmete kogumissüsteeme, mida ei rakendata majandus- või kutsetegevuse raames, ei tuleks registreerida, kuna need kujutavad väiksemat ohtu ning aitavad kaasa jäätmete liigiti kogumisele. Sellised süsteemid on näiteks apteekide ravimikogumissüsteemid, kaupluste tarbekaupade tagasivõtusüsteemid ning kogumissüsteemid koolides.

| (18) | Käesolev direktiiv peaks sisaldama jäätmetekke vältimise, jäätmete korduskasutamise, nende korduskasutamiseks ettevalmistamise, töötlemise ja ringlussevõtu määratlusi, et selgitada nende mõistete ulatust. |
| --- | --- |

(18)

Käesolev direktiiv peaks sisaldama jäätmetekke vältimise, jäätmete korduskasutamise, nende korduskasutamiseks ettevalmistamise, töötlemise ja ringlussevõtu määratlusi, et selgitada nende mõistete ulatust.

| (19) | Taaskasutamise ja kõrvaldamise määratlusi on vaja muuta, et tagada nende kahe mõiste selge eristamine lähtuvalt nende keskkonnamõju tegelikust erinevusest, mis tekib loodusressursside asendamisega majanduses, ning tunnustades jäätmete ressursina kasutamise võimalikku kasulikkust keskkonnale ja inimese tervisele. Lisaks võib välja töötada suunised, et selgitada juhtumeid, kus on raske kõnealust erinevust praktikas rakendada või kus tegevuse liigitamine taaskasutamiseks ei vasta toimingu tegelikule keskkonnamõjule. |
| --- | --- |

(19)

Taaskasutamise ja kõrvaldamise määratlusi on vaja muuta, et tagada nende kahe mõiste selge eristamine lähtuvalt nende keskkonnamõju tegelikust erinevusest, mis tekib loodusressursside asendamisega majanduses, ning tunnustades jäätmete ressursina kasutamise võimalikku kasulikkust keskkonnale ja inimese tervisele. Lisaks võib välja töötada suunised, et selgitada juhtumeid, kus on raske kõnealust erinevust praktikas rakendada või kus tegevuse liigitamine taaskasutamiseks ei vasta toimingu tegelikule keskkonnamõjule.

| (20) | Käesoleva direktiiviga tuleks samuti täpsustada, millal on tahkete olmejäätmete põletamine energiatõhus ja seda võib pidada taaskasutamistoiminguks. |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva direktiiviga tuleks samuti täpsustada, millal on tahkete olmejäätmete põletamine energiatõhus ja seda võib pidada taaskasutamistoiminguks.

| (21) | Kõrvaldamistoiminguid, mis hõlmavad merre ja ookeani heitmist ning sealhulgas ladestamist merepõhja, reguleeritakse samuti rahvusvaheliste konventsioonidega, eelkõige 13. novembril 1972. aastal Londonis sõlmitud jäätmete ja muude ainete kaadamisest põhjustatud merereostuse vältimise konventsiooniga ning selle 1996. aastal sõlmitud protokolliga, nagu seda on muudetud 2006. aastal. |
| --- | --- |

(21)

Kõrvaldamistoiminguid, mis hõlmavad merre ja ookeani heitmist ning sealhulgas ladestamist merepõhja, reguleeritakse samuti rahvusvaheliste konventsioonidega, eelkõige 13. novembril 1972. aastal Londonis sõlmitud jäätmete ja muude ainete kaadamisest põhjustatud merereostuse vältimise konventsiooniga ning selle 1996. aastal sõlmitud protokolliga, nagu seda on muudetud 2006. aastal.

| (22) | Jäätmete määratluse erinevaid aspekte ei tohiks omavahel segi ajada ning vajaduse korral tuleks kohaldada asjakohast korda ühest küljest kõrvalsaaduste suhtes, mis ei ole jäätmed, ja teisest küljest jäätmete suhtes, mis lakkavad olemast jäätmed. Selleks et täpsustada jäätmete määratluse teatavaid aspekte, tuleks direktiivis täpsustada:






  — | millal ained või esemed, mis saadakse sellise tootmisprotsessi tulemusel, mille esmaseks eesmärgiks ei ole antud ainete või esemete tootmine, on kõrvalsaadused ja mittejäätmed. Otsuse, et aine puhul ei ole tegemist jäätmetega, saab teha ainult kooskõlastatud lähenemisviisi alusel, mida tuleb korrapäraselt ajakohastada, ning juhul, kui see on kooskõlas keskkonna ja inimese tervise kaitsega. Kui kõrvalsaaduste kasutamine on keskkonnaloa või üldiste keskkonnaalaste eeskirjade alusel lubatud, võib liikmesriik seda kasutada vahendina, mille abil otsustada, et ei ole oodata üldist ebasoodsat mõju keskkonnale või inimese tervisele; eset või ainet tuleks pidada kõrvalsaaduseks ainult siis, kui on täidetud teatud tingimused. Kuna kõrvalsaadused kuuluvad toodete kategooriasse, peaks kõrvalsaaduste ekspordi puhul olema täidetud ühenduse vastavate õigusaktide nõuded, ning |
| --- | --- | --- |

(22)

Jäätmete määratluse erinevaid aspekte ei tohiks omavahel segi ajada ning vajaduse korral tuleks kohaldada asjakohast korda ühest küljest kõrvalsaaduste suhtes, mis ei ole jäätmed, ja teisest küljest jäätmete suhtes, mis lakkavad olemast jäätmed. Selleks et täpsustada jäätmete määratluse teatavaid aspekte, tuleks direktiivis täpsustada:

—

millal ained või esemed, mis saadakse sellise tootmisprotsessi tulemusel, mille esmaseks eesmärgiks ei ole antud ainete või esemete tootmine, on kõrvalsaadused ja mittejäätmed. Otsuse, et aine puhul ei ole tegemist jäätmetega, saab teha ainult kooskõlastatud lähenemisviisi alusel, mida tuleb korrapäraselt ajakohastada, ning juhul, kui see on kooskõlas keskkonna ja inimese tervise kaitsega. Kui kõrvalsaaduste kasutamine on keskkonnaloa või üldiste keskkonnaalaste eeskirjade alusel lubatud, võib liikmesriik seda kasutada vahendina, mille abil otsustada, et ei ole oodata üldist ebasoodsat mõju keskkonnale või inimese tervisele; eset või ainet tuleks pidada kõrvalsaaduseks ainult siis, kui on täidetud teatud tingimused. Kuna kõrvalsaadused kuuluvad toodete kategooriasse, peaks kõrvalsaaduste ekspordi puhul olema täidetud ühenduse vastavate õigusaktide nõuded, ning

| — | millal teatavad jäätmed lakkavad olemast jäätmed, kehtestades vastavad kriteeriumid, mis tagavad kõrgetasemelise keskkonnakaitse ning toovad kasu keskkonnale ja majandusele. Võimalikud jäätmeliigid, mille puhul tuleks välja töötada spetsifikatsioonid ja kriteeriumid selle kohta, millal need lakkavad olemast jäätmed, on muu hulgas ehitus-ja lammutusjäätmed, teatav tuhk ja räbu, vanametall, täitematerjalid, rehvid, tekstiil, kompost ning paberi- ja klaasijäätmed. Selleks, et teatavad jäätmed lakkaksid olemast jäätmed, võib rakendada näiteks nii lihtsat taaskasutamistoimingut nagu jäätmete kontrollimine, et teha kindlaks, kas need vastavad asjakohastele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

—

millal teatavad jäätmed lakkavad olemast jäätmed, kehtestades vastavad kriteeriumid, mis tagavad kõrgetasemelise keskkonnakaitse ning toovad kasu keskkonnale ja majandusele. Võimalikud jäätmeliigid, mille puhul tuleks välja töötada spetsifikatsioonid ja kriteeriumid selle kohta, millal need lakkavad olemast jäätmed, on muu hulgas ehitus-ja lammutusjäätmed, teatav tuhk ja räbu, vanametall, täitematerjalid, rehvid, tekstiil, kompost ning paberi- ja klaasijäätmed. Selleks, et teatavad jäätmed lakkaksid olemast jäätmed, võib rakendada näiteks nii lihtsat taaskasutamistoimingut nagu jäätmete kontrollimine, et teha kindlaks, kas need vastavad asjakohastele kriteeriumidele.

| (23) | Selleks et kontrollida või arvutada, kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiivis 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta, (12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivis 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta, (13) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivis 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta, (14) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta direktiivis 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid (15) ning muudes asjakohastes ühenduse õigusaktides kehtestatud ringlussevõtu ja taaskasutamise eesmärgid on täidetud, tuleks nende jäätmete koguseid, mis on lakanud olemast jäätmed, arvesse võtta kui ringlusse ja taaskasutusse võetud jäätmeid, kui nende õigusaktide nõuded ringlussevõtu või taaskasutamise kohta on täidetud. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et kontrollida või arvutada, kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiivis 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta, (12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivis 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta, (13) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivis 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta, (14) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta direktiivis 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid (15) ning muudes asjakohastes ühenduse õigusaktides kehtestatud ringlussevõtu ja taaskasutamise eesmärgid on täidetud, tuleks nende jäätmete koguseid, mis on lakanud olemast jäätmed, arvesse võtta kui ringlusse ja taaskasutusse võetud jäätmeid, kui nende õigusaktide nõuded ringlussevõtu või taaskasutamise kohta on täidetud.

| (24) | Jäätmete määratluse alusel võib komisjon selguse ja järjepidevuse tagamiseks võtta vastu suunised, et teatud juhtudel täpsustada, millal ained või esemed muutuvad jäätmeteks. Sellised suunised võib muu hulgas välja töötada elektri- ja elektroonikaseadmete ja sõidukite kohta. |
| --- | --- |

(24)

Jäätmete määratluse alusel võib komisjon selguse ja järjepidevuse tagamiseks võtta vastu suunised, et teatud juhtudel täpsustada, millal ained või esemed muutuvad jäätmeteks. Sellised suunised võib muu hulgas välja töötada elektri- ja elektroonikaseadmete ja sõidukite kohta.

| (25) | On asjakohane jaotada kulud viisil, mis kajastaks jäätmete tekitamise ja käitlemise tegelikku hinda keskkonnale. |
| --- | --- |

(25)

On asjakohane jaotada kulud viisil, mis kajastaks jäätmete tekitamise ja käitlemise tegelikku hinda keskkonnale.

| (26) | Põhimõte „saastaja maksab” on Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil juhtpõhimõte. Jäätmetekitaja ja jäätmevaldaja peaksid jäätmeid käitlema viisil, mis tagab keskkonna ja inimese tervise kõrgetasemelise kaitse. |
| --- | --- |

(26)

Põhimõte „saastaja maksab” on Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil juhtpõhimõte. Jäätmetekitaja ja jäätmevaldaja peaksid jäätmeid käitlema viisil, mis tagab keskkonna ja inimese tervise kõrgetasemelise kaitse.

| (27) | Tootja laiendatud vastutuse kehtestamine käesolevas direktiivis on üks võimalus toetada selliste toodete kavandamist ja tootmist, mille puhul võetakse täielikult arvesse ressursside tõhusat kasutamist kogu nende olelusringi jooksul, sealhulgas nende parandamist, korduskasutamist, demonteerimist ja ringlussevõttu ning hõlbustatakse neid toiminguid, ilma et takistataks kaupade vaba liikumist siseturul. |
| --- | --- |

(27)

Tootja laiendatud vastutuse kehtestamine käesolevas direktiivis on üks võimalus toetada selliste toodete kavandamist ja tootmist, mille puhul võetakse täielikult arvesse ressursside tõhusat kasutamist kogu nende olelusringi jooksul, sealhulgas nende parandamist, korduskasutamist, demonteerimist ja ringlussevõttu ning hõlbustatakse neid toiminguid, ilma et takistataks kaupade vaba liikumist siseturul.

| (28) | Käesolev direktiiv peaks aitama ELil liikuda lähemale „jäätmeid ringlussevõtva ühiskonna” poole, kus püütakse vältida jäätmeteket ja kasutatakse jäätmeid ressursina. Eelkõige nõutakse ühenduse kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis meetmeid, mille eesmärk on tagada sortimine tekkekohtades ning esmatähtsate jäätmevoogude kogumine ja ringlussevõtt. Kookõlas selle eesmärgiga ning ühe võimalusena jäätmete ringlussevõtu hõlbustamiseks või parandamiseks tuleks jäätmeid liigiti koguda enne selliste taaskasutamistoimingute läbiviimist, millel on parim üldine keskkonnaalane tulemus, kui see on tehniliselt, keskkonna seisukohast ja majanduslikult teostatav. Liikmesriigid peaksid vajaduse korral soodustama ohtlike ühendite eraldamist jäätmevoogudest, et saavutada keskkonnaohutu jäätmekäitlus. |
| --- | --- |

(28)

Käesolev direktiiv peaks aitama ELil liikuda lähemale „jäätmeid ringlussevõtva ühiskonna” poole, kus püütakse vältida jäätmeteket ja kasutatakse jäätmeid ressursina. Eelkõige nõutakse ühenduse kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis meetmeid, mille eesmärk on tagada sortimine tekkekohtades ning esmatähtsate jäätmevoogude kogumine ja ringlussevõtt. Kookõlas selle eesmärgiga ning ühe võimalusena jäätmete ringlussevõtu hõlbustamiseks või parandamiseks tuleks jäätmeid liigiti koguda enne selliste taaskasutamistoimingute läbiviimist, millel on parim üldine keskkonnaalane tulemus, kui see on tehniliselt, keskkonna seisukohast ja majanduslikult teostatav. Liikmesriigid peaksid vajaduse korral soodustama ohtlike ühendite eraldamist jäätmevoogudest, et saavutada keskkonnaohutu jäätmekäitlus.

| (29) | Liikmesriigid peaksid toetama ringlussevõetavate materjalide kasutamist, näiteks taaskasutatav paber, kooskõlas jäätmehierarhiaga ja eesmärgiga olla jäätmeid ringlussevõttev ühiskond, ning ei tohiks toetada selliste jäätmete prügilasse ladestamist või põletamist, kui vähegi võimalik. |
| --- | --- |

(29)

Liikmesriigid peaksid toetama ringlussevõetavate materjalide kasutamist, näiteks taaskasutatav paber, kooskõlas jäätmehierarhiaga ja eesmärgiga olla jäätmeid ringlussevõttev ühiskond, ning ei tohiks toetada selliste jäätmete prügilasse ladestamist või põletamist, kui vähegi võimalik.

| (30) | Selleks et rakendada asutamislepingu artikli 174 lõikes 2 sätestatud ettevaatusprintsiipi ja ennetusmeetmeid, tuleb ühenduses jäätmekäitluse suhtes kehtestada üldised keskkonnaalased eesmärgid. Nende põhimõtete kohaselt on ühenduse ja liikmesriikide ülesanne kehtestada raamistik, et vältida ja vähendada saastuse või häiringute allikaid ning niipalju kui võimalik, need algusest peale kõrvaldada, võttes selleks vastavaid meetmeid, näiteks meetmeid tunnustatud ohtude kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(30)

Selleks et rakendada asutamislepingu artikli 174 lõikes 2 sätestatud ettevaatusprintsiipi ja ennetusmeetmeid, tuleb ühenduses jäätmekäitluse suhtes kehtestada üldised keskkonnaalased eesmärgid. Nende põhimõtete kohaselt on ühenduse ja liikmesriikide ülesanne kehtestada raamistik, et vältida ja vähendada saastuse või häiringute allikaid ning niipalju kui võimalik, need algusest peale kõrvaldada, võttes selleks vastavaid meetmeid, näiteks meetmeid tunnustatud ohtude kõrvaldamiseks.

| (31) | Jäätmehierarhiaga kehtestatakse tavaliselt prioriteetide järjestus, mis kujutab endast parimat üldist keskkonnaalast valikuvõimalust jäätmeid käsitlevates õigusaktides ja jäätmepoliitikas, kuid teatavate jäätmevoogude puhul võib vajalikuks osutuda sellisest hierarhiast kõrvalekaldumine, kui see on põhjendatud muu hulgas tehnilise teostatavuse, majandusliku otstarbekuse ja keskkonnakaitsega. |
| --- | --- |

(31)

Jäätmehierarhiaga kehtestatakse tavaliselt prioriteetide järjestus, mis kujutab endast parimat üldist keskkonnaalast valikuvõimalust jäätmeid käsitlevates õigusaktides ja jäätmepoliitikas, kuid teatavate jäätmevoogude puhul võib vajalikuks osutuda sellisest hierarhiast kõrvalekaldumine, kui see on põhjendatud muu hulgas tehnilise teostatavuse, majandusliku otstarbekuse ja keskkonnakaitsega.

| (32) | Selleks et ühendus tervikuna saaks muutuda jäätmete kõrvaldamises ja eramajapidamistest kogutud segaolmejäätmete taaskasutamises iseseisvaks ning et võimaldada liikmesriikidel individuaalselt selle eesmärgi suunas liikuda, on vaja ette näha jäätmekõrvaldusrajatiste ja eramajapidamistest kogutud segaolmejäätmete taaskasutamisrajatiste koostöövõrgustik, arvestades geograafilisi olusid ja vajadust spetsialiseerunud rajatiste järele seoses teatavate jäätmeliikidega. |
| --- | --- |

(32)

Selleks et ühendus tervikuna saaks muutuda jäätmete kõrvaldamises ja eramajapidamistest kogutud segaolmejäätmete taaskasutamises iseseisvaks ning et võimaldada liikmesriikidel individuaalselt selle eesmärgi suunas liikuda, on vaja ette näha jäätmekõrvaldusrajatiste ja eramajapidamistest kogutud segaolmejäätmete taaskasutamisrajatiste koostöövõrgustik, arvestades geograafilisi olusid ja vajadust spetsialiseerunud rajatiste järele seoses teatavate jäätmeliikidega.

| (33) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1013/2006 (jäätmesaadetiste kohta) (16) kohaldamisel jäävad nimetatud määruse artikli 3 lõikes 5 osutatud segaolmejäätmed segaolmejäätmeteks isegi juhul, kui nende suhtes on kasutatud jäätmetöötlustoimingut, mis ei ole oluliselt muutnud nende omadusi. |
| --- | --- |

(33)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1013/2006 (jäätmesaadetiste kohta) (16) kohaldamisel jäävad nimetatud määruse artikli 3 lõikes 5 osutatud segaolmejäätmed segaolmejäätmeteks isegi juhul, kui nende suhtes on kasutatud jäätmetöötlustoimingut, mis ei ole oluliselt muutnud nende omadusi.

| (34) | Oluline on ohtlike jäätmete märgistamine rahvusvaheliste ja ühenduse normide kohaselt. Ent kui sellised jäätmed on liigiti kogutud kodumajapidamistest, ei tohiks sellega kaasneda nõue, et kodumajapidamised peavad täitma nõutavad dokumendid. |
| --- | --- |

(34)

Oluline on ohtlike jäätmete märgistamine rahvusvaheliste ja ühenduse normide kohaselt. Ent kui sellised jäätmed on liigiti kogutud kodumajapidamistest, ei tohiks sellega kaasneda nõue, et kodumajapidamised peavad täitma nõutavad dokumendid.

| (35) | Kooskõlas jäätmehierarhiaga ning eesmärgiga vähendada prügilatesse ladestatud jäätmetest tekkivate kasvuhoonegaaside heiteid on oluline hõlbustada liigiti kogumist ja biojäätmete nõuetekohast töötlemist, et toota keskkonnaohutut komposti ja teisi biojäätmete põhiseid materjale. Komisjon esitab pärast biojäätmete käitlemise hindamist vajaduse korral ettepaneku seadusandlike meetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

(35)

Kooskõlas jäätmehierarhiaga ning eesmärgiga vähendada prügilatesse ladestatud jäätmetest tekkivate kasvuhoonegaaside heiteid on oluline hõlbustada liigiti kogumist ja biojäätmete nõuetekohast töötlemist, et toota keskkonnaohutut komposti ja teisi biojäätmete põhiseid materjale. Komisjon esitab pärast biojäätmete käitlemise hindamist vajaduse korral ettepaneku seadusandlike meetmete võtmiseks.

| (36) | Direktiiviga 96/61/EÜ hõlmamata jäätmetöötlustoimingute tehnilised miinimumstandardid võib võtta vastu siis, kui on tõendeid, et see on kasulik inimese tervise kaitse ja keskkonnakaitse seisukohast ning kui koordineeritud lähenemisviis käesoleva direktiivi rakendamiseks tagaks inimese tervise kaitse ja keskkonnakaitse. |
| --- | --- |

(36)

Direktiiviga 96/61/EÜ hõlmamata jäätmetöötlustoimingute tehnilised miinimumstandardid võib võtta vastu siis, kui on tõendeid, et see on kasulik inimese tervise kaitse ja keskkonnakaitse seisukohast ning kui koordineeritud lähenemisviis käesoleva direktiivi rakendamiseks tagaks inimese tervise kaitse ja keskkonnakaitse.

| (37) | Jäätmekavade koostamise kohustuse ulatust ja sisu on vaja veelgi täpsustada ning integreerida jäätmekavade väljatöötamisse ja läbivaatamisse vajadus arvestada jäätmete tekkest ja käitlemisest keskkonnale tulenevat mõju. Samuti tuleks vajaduse korral arvesse võtta direktiivi 94/62/EÜ artiklis 14 sätestatud nõudeid seoses käitlemiskavadega, ning samuti prügilasse veetavate biolagunevate jäätmete vähendamise strateegiat, millele on osutatud direktiivi 1999/31/EÜ artiklis 5. |
| --- | --- |

(37)

Jäätmekavade koostamise kohustuse ulatust ja sisu on vaja veelgi täpsustada ning integreerida jäätmekavade väljatöötamisse ja läbivaatamisse vajadus arvestada jäätmete tekkest ja käitlemisest keskkonnale tulenevat mõju. Samuti tuleks vajaduse korral arvesse võtta direktiivi 94/62/EÜ artiklis 14 sätestatud nõudeid seoses käitlemiskavadega, ning samuti prügilasse veetavate biolagunevate jäätmete vähendamise strateegiat, millele on osutatud direktiivi 1999/31/EÜ artiklis 5.

| (38) | Liikmesriigid võivad teatavate jäätmetekitajate suhtes kohaldada keskkonnalubade süsteemi või üldisi keskkonnaalaseid eeskirju ilma siseturu nõuetekohast toimimist kahjustamata. |
| --- | --- |

(38)

Liikmesriigid võivad teatavate jäätmetekitajate suhtes kohaldada keskkonnalubade süsteemi või üldisi keskkonnaalaseid eeskirju ilma siseturu nõuetekohast toimimist kahjustamata.

| (39) | Määruse (EÜ) nr 1013/2006 kohaselt võivad liikmesriigid võtta vajalikke meetmeid, et vältida oma jäätmekavadele mittevastavaid jäätmesaadetisi. Erandina nimetatud määrusest peaks liikmesriikidel olema lubatud piirata sisenevaid põletusrajatistesse saadetavaid jäätmesaadetisi, mis on liigitatud taaskasutamiseks, kui on tehtud kindlaks, et siseriiklikud jäätmed tuleb kõrvaldada või et jäätmeid tuleb töödelda viisil, mis ei ole kooskõlas nende jäätmekavadega. Tunnistatakse, et teatavad liikmesriigid ei pruugi olla võimelised lõplike taaskasutamisrajatiste täielikku valikut hõlmava võrgustiku võimaldamiseks oma territooriumil. |
| --- | --- |

(39)

Määruse (EÜ) nr 1013/2006 kohaselt võivad liikmesriigid võtta vajalikke meetmeid, et vältida oma jäätmekavadele mittevastavaid jäätmesaadetisi. Erandina nimetatud määrusest peaks liikmesriikidel olema lubatud piirata sisenevaid põletusrajatistesse saadetavaid jäätmesaadetisi, mis on liigitatud taaskasutamiseks, kui on tehtud kindlaks, et siseriiklikud jäätmed tuleb kõrvaldada või et jäätmeid tuleb töödelda viisil, mis ei ole kooskõlas nende jäätmekavadega. Tunnistatakse, et teatavad liikmesriigid ei pruugi olla võimelised lõplike taaskasutamisrajatiste täielikku valikut hõlmava võrgustiku võimaldamiseks oma territooriumil.

| (40) | Selleks et täiustada jäätmetekke vältimise meetmete edendamist liikmesriikides ja hõlbustada parima toimimistava levikut selles valdkonnas, on vaja tugevdada jäätmetekke vältimisega seotud sätteid ja seada liikmesriikide suhtes sisse nõue töötada välja jäätmetekke vältimise programmid, milles keskendutakse põhilistele keskkonnamõjudele ja arvestatakse toodete ja materjalide kogu olelusringi. Need meetmed peaksid olema suunatud majanduskasvu ja jäätmetekkega seotud keskkonnamõjude vahelise seose likvideerimisele. Sidusrühmadel ning üldsusel peaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiivile 2003/35/EÜ, milles sätestatakse üldsuse kaasamine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja programmide koostamisse, (17) olema võimalus osaleda kõnealuste programmide koostamisel ning juurdepääs nendele ka pärast koostamist. Jäätmetekke vältimise ning jäätmetekke ja majanduskasvu seose lahutamise eesmärgid tuleks välja töötada nii, et need kataksid vajalikul moel ka jäätmete negatiivsete mõjude ning jäätmekoguste vähendamist. |
| --- | --- |

(40)

Selleks et täiustada jäätmetekke vältimise meetmete edendamist liikmesriikides ja hõlbustada parima toimimistava levikut selles valdkonnas, on vaja tugevdada jäätmetekke vältimisega seotud sätteid ja seada liikmesriikide suhtes sisse nõue töötada välja jäätmetekke vältimise programmid, milles keskendutakse põhilistele keskkonnamõjudele ja arvestatakse toodete ja materjalide kogu olelusringi. Need meetmed peaksid olema suunatud majanduskasvu ja jäätmetekkega seotud keskkonnamõjude vahelise seose likvideerimisele. Sidusrühmadel ning üldsusel peaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiivile 2003/35/EÜ, milles sätestatakse üldsuse kaasamine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja programmide koostamisse, (17) olema võimalus osaleda kõnealuste programmide koostamisel ning juurdepääs nendele ka pärast koostamist. Jäätmetekke vältimise ning jäätmetekke ja majanduskasvu seose lahutamise eesmärgid tuleks välja töötada nii, et need kataksid vajalikul moel ka jäätmete negatiivsete mõjude ning jäätmekoguste vähendamist.

| (41) | Et liikuda jäätmeid ringlussevõtva Euroopa ühiskonna poole, kus ressursitõhusus on kõrgel tasemel, tuleks püstitada jäätmete korduskasutuseks ja ringlussevõtuks valmistumise eesmärgid. Eri liikmesriikides lähenetakse kodumajapidamisjäätmete ja samalaadsete ning sarnase koostisega jäätmete kogumisele erinevalt. Seepärast on asjakohane, et nende eesmärkide seadmisel võetaks arvesse eri liikmesriikide erinevaid kogumissüsteeme. Kodumajapidamisjäätmetega samalaadsete, kuid muudest allikatest pärit jäätmete hulka kuuluvad komisjoni otsusega 2000/532/EÜ kehtestatud nimistu kirjes 20 nimetatud jäätmed. |
| --- | --- |

(41)

Et liikuda jäätmeid ringlussevõtva Euroopa ühiskonna poole, kus ressursitõhusus on kõrgel tasemel, tuleks püstitada jäätmete korduskasutuseks ja ringlussevõtuks valmistumise eesmärgid. Eri liikmesriikides lähenetakse kodumajapidamisjäätmete ja samalaadsete ning sarnase koostisega jäätmete kogumisele erinevalt. Seepärast on asjakohane, et nende eesmärkide seadmisel võetaks arvesse eri liikmesriikide erinevaid kogumissüsteeme. Kodumajapidamisjäätmetega samalaadsete, kuid muudest allikatest pärit jäätmete hulka kuuluvad komisjoni otsusega 2000/532/EÜ kehtestatud nimistu kirjes 20 nimetatud jäätmed.

| (42) | Majandushoovad võivad omada äärmiselt olulist rolli jäätmetekke vältimise ja jäätmekäitluse eemärkide saavutamisel. Jäätmed on sageli väärtuslik ressurss ning majandushoobade edasine kasutamine võib maksimeerida keskkonnaalast kasu. Selliste vahendite kasutamist asjakohasel tasandil tuleks seetõttu ergutada, samas rõhutades, et iga liikmesriik võib otsustada nende kasutamise üle. |
| --- | --- |

(42)

Majandushoovad võivad omada äärmiselt olulist rolli jäätmetekke vältimise ja jäätmekäitluse eemärkide saavutamisel. Jäätmed on sageli väärtuslik ressurss ning majandushoobade edasine kasutamine võib maksimeerida keskkonnaalast kasu. Selliste vahendite kasutamist asjakohasel tasandil tuleks seetõttu ergutada, samas rõhutades, et iga liikmesriik võib otsustada nende kasutamise üle.

| (43) | Teatavaid jäätmekäitlust käsitlevaid sätteid nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivis 91/689/EMÜ ohtlike jäätmete kohta (18) tuleks muuta, et kõrvaldada aegunud sätted ja muuta tekst selgemaks. Ühenduse õigusnormide lihtsustamise huvides tuleks need sätted integreerida käesolevasse direktiivi. Selleks et selgitada segamiskeelu toimimist ning kaitsta keskkonda ja inimese tervist, peaks direktiivis 91/689/EMÜ sätestatud segamiskeelu erandite puhul täiendavalt järgima parima võimaliku tehnika kasutamist vastavalt direktiivi 96/61/EÜ määratlusele. Direktiiv 91/689/EMÜ tuleks seetõttu tunnistada kehtetuks. |
| --- | --- |

(43)

Teatavaid jäätmekäitlust käsitlevaid sätteid nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivis 91/689/EMÜ ohtlike jäätmete kohta (18) tuleks muuta, et kõrvaldada aegunud sätted ja muuta tekst selgemaks. Ühenduse õigusnormide lihtsustamise huvides tuleks need sätted integreerida käesolevasse direktiivi. Selleks et selgitada segamiskeelu toimimist ning kaitsta keskkonda ja inimese tervist, peaks direktiivis 91/689/EMÜ sätestatud segamiskeelu erandite puhul täiendavalt järgima parima võimaliku tehnika kasutamist vastavalt direktiivi 96/61/EÜ määratlusele. Direktiiv 91/689/EMÜ tuleks seetõttu tunnistada kehtetuks.

| (44) | Ühenduse õigusaktide lihtsustamise huvides ja keskkonnaalase kasu kajastamiseks tuleks nõukogu 16. juuni 1975. aasta direktiivi 75/439/EMÜ (vanaõli kõrvaldamise kohta) (19) asjakohased sätted lisada käesolevasse direktiivi. Direktiiv 75/439/EMÜ tuleks seetõttu tunnistada kehtetuks. Vanaõli käitlemine peaks toimuma jäätmehierarhia prioriteetide järjestuse kohaselt ning eelistada tuleks valikuvõimalusi, millel on parim üldine keskkonnaalane tulemus. Vanaõli eraldi kogumine on siiski jätkuvalt kriitilise tähtsusega sellise õli nõuetekohase käitlemise ja selle sobimatust kõrvaldamisest tuleneva keskkonnakahju vältimise suhtes. |
| --- | --- |

(44)

Ühenduse õigusaktide lihtsustamise huvides ja keskkonnaalase kasu kajastamiseks tuleks nõukogu 16. juuni 1975. aasta direktiivi 75/439/EMÜ (vanaõli kõrvaldamise kohta) (19) asjakohased sätted lisada käesolevasse direktiivi. Direktiiv 75/439/EMÜ tuleks seetõttu tunnistada kehtetuks. Vanaõli käitlemine peaks toimuma jäätmehierarhia prioriteetide järjestuse kohaselt ning eelistada tuleks valikuvõimalusi, millel on parim üldine keskkonnaalane tulemus. Vanaõli eraldi kogumine on siiski jätkuvalt kriitilise tähtsusega sellise õli nõuetekohase käitlemise ja selle sobimatust kõrvaldamisest tuleneva keskkonnakahju vältimise suhtes.

| (45) | Liikmesriigid peaksid nägema ette tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste määramise jäätmekäitluse eest vastutavatele füüsilistele ja juriidilistele isikutele, näiteks jäätmete tekitajad, valdajad, vahendajad, edasimüüjad, vedajad ja kogujad ning asutused või ettevõtjad, kes tegelevad jäätmetöötlustoimingutega ja viivad ellu jäätmekavasid, juhul kui nad rikuvad käesoleva direktiivi sätteid. Liikmesriigid võivad samuti võtta meetmeid, et nõuda tagasi kohustuste täitmata jätmisest ja heastavatest meetmetest tulenevad kulud, ilma et sellega piirataks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ (keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta) (20) kohaldamist. |
| --- | --- |

(45)

Liikmesriigid peaksid nägema ette tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste määramise jäätmekäitluse eest vastutavatele füüsilistele ja juriidilistele isikutele, näiteks jäätmete tekitajad, valdajad, vahendajad, edasimüüjad, vedajad ja kogujad ning asutused või ettevõtjad, kes tegelevad jäätmetöötlustoimingutega ja viivad ellu jäätmekavasid, juhul kui nad rikuvad käesoleva direktiivi sätteid. Liikmesriigid võivad samuti võtta meetmeid, et nõuda tagasi kohustuste täitmata jätmisest ja heastavatest meetmetest tulenevad kulud, ilma et sellega piirataks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ (keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta) (20) kohaldamist.

| (46) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastu vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (21) |
| --- | --- |

(46)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastu vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (21)

| (47) | Eelkõige tuleks komisjonile anda volitus kehtestada mitmete küsimustega seonduvad kriteeriumid, näiteks tingimused, mille kohaselt ese loetakse kõrvalsaaduseks, jäätmete lakkamise staatus ja selliste jäätmete kindlaksmääramine, mida loetakse ohtlikeks jäätmeteks, samuti kehtestada üksikasjalikud eeskirjad kasutus- ja arvutusmeetodite kohta, et kontrollida vastavust käesoleva direktiivis sätestatud ringlussevõtu eesmärkidega. Lisaks tuleks komisjonile anda volitus kohandada lisasid vastavalt teaduse ja tehnika arengule ning täpsustada II lisa koodis R1 esitatud põletusrajatiste valemi kohaldamist. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(47)

Eelkõige tuleks komisjonile anda volitus kehtestada mitmete küsimustega seonduvad kriteeriumid, näiteks tingimused, mille kohaselt ese loetakse kõrvalsaaduseks, jäätmete lakkamise staatus ja selliste jäätmete kindlaksmääramine, mida loetakse ohtlikeks jäätmeteks, samuti kehtestada üksikasjalikud eeskirjad kasutus- ja arvutusmeetodite kohta, et kontrollida vastavust käesoleva direktiivis sätestatud ringlussevõtu eesmärkidega. Lisaks tuleks komisjonile anda volitus kohandada lisasid vastavalt teaduse ja tehnika arengule ning täpsustada II lisa koodis R1 esitatud põletusrajatiste valemi kohaldamist. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (48) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (22) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(48)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (22) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks.

| (49) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt keskkonna ja inimese tervise kaitset, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda direktiivi ulatuse või toime tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(49)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt keskkonna ja inimese tervise kaitset, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda direktiivi ulatuse või toime tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I   PEATÜKK

SISU, KOHALDAMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu ja kohaldamisala

Käesolevas direktiivis sätestatakse meetmed keskkonna ja inimese tervise kaitsmiseks selliselt, et välditakse või vähendatakse jäätmete tekitamise ja käitlemise ebasoodsat mõju ning vähendatakse ressursside kasutamise üldmõju ja suurendatakse sellise kasutamise tõhusust.

Artikkel 2

Erandid kohaldamisalast

1.   Käesoleva direktiivi kohaldamisalasse ei kuulu:

| a) | välisõhku paisatavad gaasilised heited; |
| --- | --- |

a)

välisõhku paisatavad gaasilised heited;

| b) | maa (in situ), sealhulgas välja kaevamata saastunud pinnas ja hooned, mis on püsivalt maaga ühendatud; |
| --- | --- |

b)

maa (in situ), sealhulgas välja kaevamata saastunud pinnas ja hooned, mis on püsivalt maaga ühendatud;

| c) | ehitustegevuse käigus välja kaevatud saastamata pinnas ja muud looduslikud ained, kui on kindel, et materjali kasutatakse selle loomulikus olekus ehitamiseks ja selles kohas, kust see välja kaevati; |
| --- | --- |

c)

ehitustegevuse käigus välja kaevatud saastamata pinnas ja muud looduslikud ained, kui on kindel, et materjali kasutatakse selle loomulikus olekus ehitamiseks ja selles kohas, kust see välja kaevati;

| d) | radioaktiivsed jäätmed; |
| --- | --- |

d)

radioaktiivsed jäätmed;

| e) | kasutuselt kõrvaldatud lõhkeained; |
| --- | --- |

e)

kasutuselt kõrvaldatud lõhkeained;

| f) | väljaheited, kui need ei ole hõlmatud lõike 2 punktiga b, õled ega muud loodusomased mitteohtlikud põllumajanduslikust tootmisest või metsandusest pärit olevad materjalid, mida kasutatakse põllumajanduses, metsanduses või biomassist energia tootmisel menetluste või meetoditega, mis ei kahjusta keskkonda ega ohusta inimese tervist. |
| --- | --- |

f)

väljaheited, kui need ei ole hõlmatud lõike 2 punktiga b, õled ega muud loodusomased mitteohtlikud põllumajanduslikust tootmisest või metsandusest pärit olevad materjalid, mida kasutatakse põllumajanduses, metsanduses või biomassist energia tootmisel menetluste või meetoditega, mis ei kahjusta keskkonda ega ohusta inimese tervist.

2.   Sellises ulatuses, nagu need on muude ühenduse õigusaktidega hõlmatud, ei kuulu käesoleva direktiivi kohaldamisalasse järgmine:

| a) | reovesi; |
| --- | --- |

a)

reovesi;

| b) | loomsed kõrvalsaadused, sealhulgas määrusega (EÜ) nr 1774/2002 hõlmatud töödeldud saadused, välja arvatud saadused, mis on ette nähtud põletamiseks, ladestamiseks või kasutamiseks biogaasi või komposteerimisettevõtetes; |
| --- | --- |

b)

loomsed kõrvalsaadused, sealhulgas määrusega (EÜ) nr 1774/2002 hõlmatud töödeldud saadused, välja arvatud saadused, mis on ette nähtud põletamiseks, ladestamiseks või kasutamiseks biogaasi või komposteerimisettevõtetes;

| c) | selliste loomade korjused, kes on surnud muul viisil kui tapmise tulemusel, sealhulgas episootiliste haiguste likvideerimiseks surmatud loomad ja kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1774/2002 kõrvaldatud loomad; |
| --- | --- |

c)

selliste loomade korjused, kes on surnud muul viisil kui tapmise tulemusel, sealhulgas episootiliste haiguste likvideerimiseks surmatud loomad ja kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1774/2002 kõrvaldatud loomad;

| d) | maavarade otsimise, kaevandamise, töötlemise ja ladustamise tulemusena tekkinud jäätmed ning karjääride tootmisjäägid, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiviga 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise kohta. (23) |
| --- | --- |

d)

maavarade otsimise, kaevandamise, töötlemise ja ladustamise tulemusena tekkinud jäätmed ning karjääride tootmisjäägid, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiviga 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise kohta. (23)

3.   Käesoleva direktiivi reguleerimisalast jäetakse välja veemajanduse ja veeteede majandamise või üleujutuste ärahoidmise või üleujutuste ja põudade mõju leevendamise või maaparanduse eesmärgil pinnavetes ümber paigutatud setted, kui on tõendatud, et setted ei ole ohtlikud ja piiramata muudest asjakohastest ühenduse õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmist.

4.   Üksikdirektiivides võib ette näha erijuhtusid käsitlevaid eeskirju või täiendada käesoleva direktiivi eeskirju teatavate jäätmeliikide käitlemise osas.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „jäätmed” – mis tahes ained või esemed, mille valdaja ära viskab, kavatseb ära visata või on kohustatud ära viskama; |
| --- | --- |

1)

„jäätmed” – mis tahes ained või esemed, mille valdaja ära viskab, kavatseb ära visata või on kohustatud ära viskama;

| 2) | „ohtlikud jäätmed” – jäätmed, millel on üks või rohkem III lisas loetletud ohtlikest omadustest; |
| --- | --- |

2)

„ohtlikud jäätmed” – jäätmed, millel on üks või rohkem III lisas loetletud ohtlikest omadustest;

| 3) | „vanaõli” – mineraalne või sünteetiline määrdeaine või tööstuslik õli, mis ei sobi enam algselt ette nähtud kasutuseks, eelkõige sisepõlemismootorites kasutatud õli ja käigukastiõli, määrdeõli, turbiiniõli ja hüdraulikaõli; |
| --- | --- |

3)

„vanaõli” – mineraalne või sünteetiline määrdeaine või tööstuslik õli, mis ei sobi enam algselt ette nähtud kasutuseks, eelkõige sisepõlemismootorites kasutatud õli ja käigukastiõli, määrdeõli, turbiiniõli ja hüdraulikaõli;

| 4) | „biojäätmed” – biolagunevad aia- ja haljastusjäätmed, samuti kodumajapidamistest, restoranidest, toitlustus- ja jaemüügiettevõtetest pärinevad toidu- ja köögijäätmed ning samalaadsed toiduainetetööstuse jäätmed; |
| --- | --- |

4)

„biojäätmed” – biolagunevad aia- ja haljastusjäätmed, samuti kodumajapidamistest, restoranidest, toitlustus- ja jaemüügiettevõtetest pärinevad toidu- ja köögijäätmed ning samalaadsed toiduainetetööstuse jäätmed;

| 5) | „jäätmetekitaja” – igaüks, kelle tegevuse käigus tekivad jäätmed (esmane jäätmetekitaja), või igaüks, kes teeb jäätmete eeltöötlust, segab jäätmeid või sooritab jäätmetega muid toiminguid, mille tulemusel nende jäätmete laad või koostis muutub; |
| --- | --- |

5)

„jäätmetekitaja” – igaüks, kelle tegevuse käigus tekivad jäätmed (esmane jäätmetekitaja), või igaüks, kes teeb jäätmete eeltöötlust, segab jäätmeid või sooritab jäätmetega muid toiminguid, mille tulemusel nende jäätmete laad või koostis muutub;

| 6) | „jäätmevaldaja” – jäätmetekitaja või füüsiline või juriidiline isik, kelle valduses on jäätmed; |
| --- | --- |

6)

„jäätmevaldaja” – jäätmetekitaja või füüsiline või juriidiline isik, kelle valduses on jäätmed;

| 7) | „edasimüüja” – iga ettevõtja, kes tegutseb printsipiaalina jäätmeid ostes ja seejärel müües, kaasa arvatud need edasimüüjad, kes jäätmeid füüsiliselt ei valda; |
| --- | --- |

7)

„edasimüüja” – iga ettevõtja, kes tegutseb printsipiaalina jäätmeid ostes ja seejärel müües, kaasa arvatud need edasimüüjad, kes jäätmeid füüsiliselt ei valda;

| 8) | „vahendaja” – iga ettevõtja, kes korraldab teiste nimel jäätmete taaskasutamist või kõrvaldamist, kaasa arvatud need vahendajad, kes jäätmeid füüsiliselt ei valda; |
| --- | --- |

8)

„vahendaja” – iga ettevõtja, kes korraldab teiste nimel jäätmete taaskasutamist või kõrvaldamist, kaasa arvatud need vahendajad, kes jäätmeid füüsiliselt ei valda;

| 9) | „jäätmekäitlus” – jäätmete kogumine, vedu, taaskasutamine ja kõrvaldamine, sealhulgas nende toimingute järelevalve ning jäätmekõrvaldamiskohtade järelhooldus, sealhulgas vahendaja või edasimüüja tegevus; |
| --- | --- |

9)

„jäätmekäitlus” – jäätmete kogumine, vedu, taaskasutamine ja kõrvaldamine, sealhulgas nende toimingute järelevalve ning jäätmekõrvaldamiskohtade järelhooldus, sealhulgas vahendaja või edasimüüja tegevus;

| 10) | „kogumine” – jäätmete kokkukorjamine, sealhulgas jäätmete eelsortimine ja eelladustamine, eesmärgiga transportida need jäätmekäitlusettevõttesse; |
| --- | --- |

10)

„kogumine” – jäätmete kokkukorjamine, sealhulgas jäätmete eelsortimine ja eelladustamine, eesmärgiga transportida need jäätmekäitlusettevõttesse;

| 11) | „liigiti kogumine” – kogumine, kus jäätmevooge eraldatakse jäätmete liigi ja olemuse alusel, et lihtsustada konkreetset käitlust; |
| --- | --- |

11)

„liigiti kogumine” – kogumine, kus jäätmevooge eraldatakse jäätmete liigi ja olemuse alusel, et lihtsustada konkreetset käitlust;

| 12) | „vältimine” – aine, materjali või toote jäätmeteks muutumisele eelnevad meetmed, mis vähendavad:






  a) | jäätmete kogust, sealhulgas toodete korduskasutamise või kasutusaja pikendamise kaudu; |
| --- | --- | --- |

12)

„vältimine” – aine, materjali või toote jäätmeteks muutumisele eelnevad meetmed, mis vähendavad:

a)

jäätmete kogust, sealhulgas toodete korduskasutamise või kasutusaja pikendamise kaudu;

| b) | tekitatud jäätmete ebasoodsat mõju keskkonnale ja inimese tervisele või |
| --- | --- |

b)

tekitatud jäätmete ebasoodsat mõju keskkonnale ja inimese tervisele või

| c) | kahjulike ainete sisaldust materjalides ja toodetes; |
| --- | --- |

c)

kahjulike ainete sisaldust materjalides ja toodetes;

| 13) | „korduskasutamine” – mis tahes toiming, millega tooteid või komponente, mis ei ole jäätmed, kasutatakse uuesti sel otstarbel, milleks nad on loodud; |
| --- | --- |

13)

„korduskasutamine” – mis tahes toiming, millega tooteid või komponente, mis ei ole jäätmed, kasutatakse uuesti sel otstarbel, milleks nad on loodud;

| 14) | „töötlemine” – taaskasutamis- või kõrvaldamistoimingud, kaasaarvatud taaskasutamise või kõrvaldamise eelne ettevalmistus; |
| --- | --- |

14)

„töötlemine” – taaskasutamis- või kõrvaldamistoimingud, kaasaarvatud taaskasutamise või kõrvaldamise eelne ettevalmistus;

| 15) | „taaskasutamine” – mis tahes toimingud, mille peamiseks tulemuseks on jäätmete kasutamine kasulikul otstarbel selliselt, et nad asendavad teisi materjale, mida muidu oleks kasutatud teatava funktsiooni täitmiseks, või jäätmete ettevalmistamine selle funktsiooni täitmiseks kas tootmises või majanduses laiemalt. II lisas esitatakse taaskasutamistoimingute mitteammendav loetelu; |
| --- | --- |

15)

„taaskasutamine” – mis tahes toimingud, mille peamiseks tulemuseks on jäätmete kasutamine kasulikul otstarbel selliselt, et nad asendavad teisi materjale, mida muidu oleks kasutatud teatava funktsiooni täitmiseks, või jäätmete ettevalmistamine selle funktsiooni täitmiseks kas tootmises või majanduses laiemalt. II lisas esitatakse taaskasutamistoimingute mitteammendav loetelu;

| 16) | „korduskasutamiseks ettevalmistamine” – kontrolliv, puhastav või parandav taaskasutamistoiming, millega jäätmeteks muutunud tooteid või tootekomponente valmistatakse ette kasutamiseks selliselt, et neid korduskasutatakse ilma mis tahes muu eeltöötluseta; |
| --- | --- |

16)

„korduskasutamiseks ettevalmistamine” – kontrolliv, puhastav või parandav taaskasutamistoiming, millega jäätmeteks muutunud tooteid või tootekomponente valmistatakse ette kasutamiseks selliselt, et neid korduskasutatakse ilma mis tahes muu eeltöötluseta;

| 17) | „ringlussevõtt” – taaskasutamistoiming, mille käigus jäätmematerjalid töödeldakse toodeteks, materjalideks või aineteks kasutamiseks nende esialgsel või mõnel muul eesmärgil. See hõlmab orgaaniliste ainete töötlemist, kuid ei hõlma energiakasutust ja töötlemist materjalideks, mida kasutatakse kütustena või kaeveõõnete täitmiseks; |
| --- | --- |

17)

„ringlussevõtt” – taaskasutamistoiming, mille käigus jäätmematerjalid töödeldakse toodeteks, materjalideks või aineteks kasutamiseks nende esialgsel või mõnel muul eesmärgil. See hõlmab orgaaniliste ainete töötlemist, kuid ei hõlma energiakasutust ja töötlemist materjalideks, mida kasutatakse kütustena või kaeveõõnete täitmiseks;

| 18) | „vanaõli regenereerimine” – mis tahes ringlussevõtutoiming, mille tulemusel võib vanaõli rafineerimisel toota baasõli, eelkõige eraldades vanaõlis sisalduvad saasteained, oksüdatsiooniproduktid ja lisandid; |
| --- | --- |

18)

„vanaõli regenereerimine” – mis tahes ringlussevõtutoiming, mille tulemusel võib vanaõli rafineerimisel toota baasõli, eelkõige eraldades vanaõlis sisalduvad saasteained, oksüdatsiooniproduktid ja lisandid;

| 19) | „kõrvaldamine” – mis tahes toiming, mis ei ole taaskasutamine, isegi kui toimingul on teisene tagajärg ainete või energia taasväärtustamise näol. I lisas esitatakse kõrvaldamistoimingute mitteammendav loetelu; |
| --- | --- |

19)

„kõrvaldamine” – mis tahes toiming, mis ei ole taaskasutamine, isegi kui toimingul on teisene tagajärg ainete või energia taasväärtustamise näol. I lisas esitatakse kõrvaldamistoimingute mitteammendav loetelu;

| 20) | „parim võimalik tehnika” – parim võimalik tehnika, nagu on määratletud direktiivi 96/61/EÜ artikli 2 lõikes 11. |
| --- | --- |

20)

„parim võimalik tehnika” – parim võimalik tehnika, nagu on määratletud direktiivi 96/61/EÜ artikli 2 lõikes 11.

Artikkel 4

Jäätmehierarhia

1.   Järgnevalt esitatud jäätmehierarhiat kohaldatakse prioriteetide järjestuses jäätmetekke vältimist ja jäätmete käitlemist käsitlevates õigusaktides ja poliitikas:

| a) | vältimine; |
| --- | --- |

a)

vältimine;

| b) | korduskasutamiseks ettevalmistamine; |
| --- | --- |

b)

korduskasutamiseks ettevalmistamine;

| c) | ringlussevõtt; |
| --- | --- |

c)

ringlussevõtt;

| d) | muu taaskasutamine, nt energiakasutus, ning |
| --- | --- |

d)

muu taaskasutamine, nt energiakasutus, ning

| e) | kõrvaldamine. |
| --- | --- |

e)

kõrvaldamine.

2.   Lõikes 1 osutatud jäätmehierarhia kohaldamisel võtavad liikmesriigid meetmeid, et julgustada selliste valikuvõimaluste kasutamist, millel on parim üldine keskkonnaalane tulemus. See võib nõuda teatavate jäätmevoogude käitlemise kõrvalekaldumist jäätmehierarhiast juhul, kui see on õigustatud olelusringil põhineva lähenemisega kõnealuste jäätmete tekitamise ja käitlemise üldmõjule.

Liikmesriigid tagavad, et jäätmealaste õigusaktide ja poliitika väljatöötamine on täiesti läbipaistev protsess, mille käigus järgitakse olemasolevaid siseriiklikke eeskirju kodanike ja sidusrühmadega konsulteerimise ja nende kaasamise kohta.

Liikmesriigid võtavad samuti kooskõlas artiklitega 1 ja 13 arvesse selliseid üldiseid keskkonnakaitse põhimõtteid nagu ettevaatus ja säästlikkus, tehniline teostatavus, majanduslik otstarbekus ja ressursside kaitse, samuti üldist mõju keskkonnale ja inimese tervisele ning majanduslikku ja sotsiaalset mõju.

Artikkel 5

Kõrvalsaadused

1.   Aine või eseme, mis on saadud sellise tootmisprotsessi tulemusel, mille esmaseks eesmärgiks ei ole antud eseme tootmine, võib ainult siis tunnistada kõrvalsaaduseks, mitte aga artikli 3 punktis 1 osutatud jäätmeteks, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | aine või eseme edasine kasutamine on kindel; |
| --- | --- |

a)

aine või eseme edasine kasutamine on kindel;

| b) | ainet või eset võib kasutada vahetult ilma igasuguse täiendava töötlemiseta peale selle, mis antud tööstusharus üldiselt tavaks; |
| --- | --- |

b)

ainet või eset võib kasutada vahetult ilma igasuguse täiendava töötlemiseta peale selle, mis antud tööstusharus üldiselt tavaks;

| c) | aine või ese on toodetud tootmisprotsessi lahutamatu osana ning |
| --- | --- |

c)

aine või ese on toodetud tootmisprotsessi lahutamatu osana ning

| d) | edasine kasutamine on seaduslik, st aine või ese vastab konkreetse kasutamise osas kõigile asjakohastele tootele esitatavatele ning keskkonna- ja tervisekaitsenõuetele ning ei avalda lõppkokkuvõttes ebasoodsat mõju keskkonnale ega inimese tervisele. |
| --- | --- |

d)

edasine kasutamine on seaduslik, st aine või ese vastab konkreetse kasutamise osas kõigile asjakohastele tootele esitatavatele ning keskkonna- ja tervisekaitsenõuetele ning ei avalda lõppkokkuvõttes ebasoodsat mõju keskkonnale ega inimese tervisele.

2.   Lõikes 1 sätestatud tingimustel võib võtta vastu meetmed, millega määratakse kindlaks kriteeriumid, mida tuleb täita, et konkreetseid aineid või esemeid saaks artikli 3 punkti 1 kohaselt lugeda kõrvalsaadusteks ja mitte jäätmeteks. Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 39 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 6

Jäätmete lakkamise staatus

1.   Teatavad täpsemalt määratletud jäätmed lakkavad olemast jäätmed artikli 3 punkti 1 tähenduses, kui nad on läbinud taaskasutamistoimingu, kaasa arvatud ringlussevõtt, ja vastavad konkreetsetele kriteeriumidele, mis töötatakse välja kooskõlas järgmiste tingimustega:

| a) | aineid või esemeid kasutatakse tavaliselt konkreetseks otstarbeks; |
| --- | --- |

a)

aineid või esemeid kasutatakse tavaliselt konkreetseks otstarbeks;

| b) | sellise aine või eseme jaoks on olemas turg või nõudmine; |
| --- | --- |

b)

sellise aine või eseme jaoks on olemas turg või nõudmine;

| c) | aine või ese vastab konkreetseks otstarbeks ettenähtud tehnilistele nõudmistele ning kehtivatele õigusaktidele ja toodete suhtes kohaldatavatele standarditele ning |
| --- | --- |

c)

aine või ese vastab konkreetseks otstarbeks ettenähtud tehnilistele nõudmistele ning kehtivatele õigusaktidele ja toodete suhtes kohaldatavatele standarditele ning

| d) | aine või eseme kasutamine ei avalda lõppkokkuvõttes ebasoodsat mõju keskkonnale ega inimese tervisele. |
| --- | --- |

d)

aine või eseme kasutamine ei avalda lõppkokkuvõttes ebasoodsat mõju keskkonnale ega inimese tervisele.

Kriteeriumid peavad vajaduse korral sisaldama saasteainete piirväärtusi ning võtma arvesse aine või eseme mis tahes võimalikku negatiivset mõju keskkonnale.

2.   Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, ja mis on seotud lõikes 1 sätestatud kriteeriumide vastuvõtmisega ning täpsustavad, milliste jäätmete suhtes neid kriteeriume kohaldatakse, võetakse vastu vastavalt artikli 39 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Tuleks kaaluda konkreetsete kriteeriumide väljatöötamist selle kohta, millal jäätmed lakkavad olemast jäätmed, muu hulgas vähemalt täitematerjalide, paberi, klaasi, metalli, rehvide ja tekstiili kohta.

3.   Jäätmed, mis lakkavad lõigete 1 ja 2 kohaselt olemast jäätmed, lakkavad samuti olemast jäätmed pidades silmas direktiivides 94/62/EÜ, 2000/53/EÜ, 2002/96/EÜ ja 2006/66/EÜ ja muudes ühenduse asjakohastes õigusaktides kehtestatud taaskasutamise ja ringlussevõtu eesmärkide täitmist, kui nende õigusaktide nõuded ringlussevõtu või taaskasutamise kohta on täidetud.

4.   Kui lõigetes 1 ja 2 sätestatud menetluse kohaselt ei ole ühenduse tasandil kriteeriume kehtestatud, võivad liikmesriigid kohaldatavat kohtupraktikat arvesse võttes iga üksikjuhtumi puhul otsustada, kas teatavad jäätmed on lakanud olemast jäätmed. Liikmesriigid teatavad sellistest otsustest komisjonile vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivile 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest (24) ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord, kui selle direktiiviga sedasi nõutakse.

Artikkel 7

Jäätmenimistu

1.   Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, ja mis on seotud otsusega 2000/532/EÜ kehtestatud jäätmenimistu ajakohastamisega, võetakse vastu vastavalt artikli 39 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Jäätmenimistu sisaldab ohtlikke jäätmeid ning selles võetakse arvesse jäätmete päritolu ja koostist ning vajaduse korral ohtlike ainete kontsentratsiooni piirväärtusi. Jäätmenimistu on siduv selliste jäätmete määratlemise osas, mida loetakse ohtlikeks jäätmeteks. Aine või eseme nimistusse kandmine ei tähenda, et see kuulub jäätmete hulka kõikidel asjaoludel. Aine või ese loetakse jäätmete hulka kuuluvaks üksnes siis, kuis see vastab artikli 3 punkti 1 määratlusele.

2.   Liikmesriik võib lugeda jäätmed ohtlikeks jäätmeteks isegi siis, kui need ei esine sellisena jäätmenimistus, kuid neil on üks või enam III lisas loetletud omadustest. Liikmesriik teatab igast sellisest juhtumist viivitamata komisjonile. Liikmesriik teatab neist aruandes, mis on ette nähtud artikli 37 lõikega 1, ja esitab komisjonile kogu asjakohase teabe. Saadud teadetest lähtudes vaadatakse kõnealune nimistu selle kohandamise üle otsustamiseks läbi.

3.   Kui liikmesriigil on tõendid selle kohta, et teatavatel kõnealusesse nimistusse kuuluvatel ohtlikuks liigitatud jäätmetel ei ole ühtegi III lisas loetletud omadust, võib see liikmesriik lugeda need jäätmed tavajäätmeteks. Liikmesriik teatab igast sellisest juhtumist viivitamata komisjonile aruandes ja esitab komisjonile kõik vajalikud tõendid. Saadud teadetest lähtudes vaadatakse kõnealune nimistu selle kohandamise üle otsustamiseks läbi.

4.   Ohtlike jäätmete ümberliigitamine tavajäätmeteks ei tohi toimuda jäätmete lahjendamise või segamise teel eesmärgiga vähendada ohtlike ainete algsisaldust allapoole ohtlikeks jäätmeteks liigitamise piirväärtust.

5.   Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, ja mis on seotud nimistu läbivaatamisega, et otsustada selle kohandamise üle vastavalt lõigetele 2 ja 3, võetakse vastu vastavalt artikli 39 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

6.   Vastavalt lõikes 1 nimetatud jäätmenimistule võivad liikmesriigid käsitleda neid jäätmeid kui tavajäätmeid.

7.   Komisjon tagab, et jäätmenimistud ja jäätmenimistute igasugune läbivaatamine vastavad selguse, arusaadavuse ja kasutajatele juurdepääsetavuse põhimõtetele, seda eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks.

II   PEATÜKK

ÜLDNÕUDED

Artikkel 8

Tootja laiendatud vastutus

1.   Liikmesriigid võivad korduskasutamise ning jäätmete vältimise, ringlussevõtu ja muu taaskasutamise hoogustamiseks võtta regulatiivseid või mitteregulatiivseid meetmeid tagamaks, et igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes oma majandus- või kutsetegevuses töötab välja, toodab, töötleb, müüb või impordib tooteid (toote tootja), on tootja laiendatud vastutus.

Sellised meetmed võivad sisaldada tagasitoodud toodete ja toodete kasutamisjärgsete jäätmete vastuvõtmist, samuti järgnevat jäätmete käitlemist ning selliste toimingute eest täielikku rahalist vastutust. Need meetmed võivad sisaldada kohustust anda avalikult kättesaadavat teavet, millises ulatuses on toode korduskasutatav ja ringlussevõetav.

2.   Liikmesriigid võivad võtta asjakohaseid meetmeid toodete sellise kujundamise soodustamiseks, millega vähendada nende mõju keskkonnale ja jäätmeteket tootmisprotsessi ja järgneva toodete kasutamise käigus, ning millega tagatakse, et jäätmeteks muutunud toodete taaskasutamine ja kõrvaldamine toimub kooskõlas artiklitega 4 ja 13.

Selliste meetmetega võib muu hulgas soodustada selliste toodete väljaarendamist, tootmist ja turustamist, mis on sobivad mitmekordseks kasutuseks, on tehniliselt vastupidavad ning pärast jäätmeteks muutumist sobivad nõuetekohaseks ja ohutuks taaskasutamiseks ning keskkonnasäästlikuks kõrvaldamiseks.

3.   Tootja laiendatud vastutust kohaldades peavad liikmesriigid võtma arvesse tehnilist teostatavust ja majanduslikku otstarbekust ning üldist mõju keskkonnale ja inimese tervisele ning sotsiaalset mõju, arvestades seejuures vajadust tagada siseturu nõuetekohane toimimine.

4.   Tootja laiendatud vastutust kohaldatakse ilma, et sellega piirataks artikli 15 lõikes 1 ettenähtud vastutust jäätmekäitluse eest ning ilma et sellega piirataks olemasolevate jäätmevoogusid ja tooteid käsitlevate konkreetsete õigusaktide kohaldamist.

Artikkel 9

Jäätmetekke vältimine

Komisjon esitab pärast sidusrühmadega konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule järgmised aruanded ning koos nendega vajaduse korral ettepanekud vajalike meetmete kohta, et toetada jäätmetekke vältimist ja artiklis 29 nimetatud jäätmetekke vältimise programmide rakendamist, sealhulgas:

| a) | 2011. aasta lõpuks vahearuanne jäätmete tekitamise arengu ja jäätmetekke vältimise ulatuse kohta, sealhulgas toote ökodisaini poliitika väljatöötamine, mis käsitleb nii jäätmete tekitamist kui ka ohtlike ainete esinemist jäätmetes, eesmärgiga edendada tehnoloogiaid, mis keskenduvad vastupidavatele, korduskasutatavatele ja ringlussevõetavatele toodetele; |
| --- | --- |

a)

2011. aasta lõpuks vahearuanne jäätmete tekitamise arengu ja jäätmetekke vältimise ulatuse kohta, sealhulgas toote ökodisaini poliitika väljatöötamine, mis käsitleb nii jäätmete tekitamist kui ka ohtlike ainete esinemist jäätmetes, eesmärgiga edendada tehnoloogiaid, mis keskenduvad vastupidavatele, korduskasutatavatele ja ringlussevõetavatele toodetele;

| b) | 2011. aasta lõpuks tegevuskava väljatöötamine edasisteks toetusmeetmeteks Euroopa tasandil, millega püütakse eelkõige muuta praeguseid tarbimisharjumusi; |
| --- | --- |

b)

2011. aasta lõpuks tegevuskava väljatöötamine edasisteks toetusmeetmeteks Euroopa tasandil, millega püütakse eelkõige muuta praeguseid tarbimisharjumusi;

| c) | 2014. aasta lõpuks jäätmetekke vältimise ja jäätmetekke ning majanduskasvu seose lahutamise eesmärkide seadmine 2020. aastaks, tuginedes parimale teadolevale tavale, sealhulgas ka vajaduse korral vaadates üle artikli 29 lõikes 4 osutatud näitajad. |
| --- | --- |

c)

2014. aasta lõpuks jäätmetekke vältimise ja jäätmetekke ning majanduskasvu seose lahutamise eesmärkide seadmine 2020. aastaks, tuginedes parimale teadolevale tavale, sealhulgas ka vajaduse korral vaadates üle artikli 29 lõikes 4 osutatud näitajad.

Artikkel 10

Taaskasutamine

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et jäätmed läbivad taaskasutamistoimingud kooskõlas artiklitega 4 ja 13.

2.   Kui see on vajalik lõike 1 täitmiseks ja taaskasutamise hõlbustamiseks või täiustamiseks, kogutakse jäätmeid liigiti, kui see on tehniliselt, keskkonna seisukohast ja majanduslikult teostatav, ning neid ei segata muude jäätmete ega muude materjalidega, millel on erinevad omadused.

Artikkel 11

Korduskasutamine ja ringlussevõtt

1.   Liikmesriigid võtavad toodete korduskasutamise edendamiseks ja korduskasutamiseks ettevalmistamiseks vajalikke meetmeid, peamiselt korduskasutamise ja parandamise võrgustike loomise ja toetamise teel, majandushoobade, hanke kriteeriumide, kvantitatiivsete eesmärkide abil, või muid meetmeid.

Liikmesriigid võtavad meetmeid, et edendada kõrge kvaliteediga ringlussevõttu ning kõnealusel eesmärgil võtavad nad vajaduse korral kasutusse jäätmete liigiti kogumise süsteemid, kui see on tehniliselt, keskkonna aspektist ja majanduslikult teostatav ja vajalik, et tagada asjaomaste ringlussevõtu sektorite jaoks vajalik kvaliteet.

Vastavalt artikli 10 lõikele 2 võetakse 2015. aastaks kasutusele vähemalt järgmiste jäätmematerjalide liigiti kogumine: paber, metall, plast ja klaas.

2.   Käesoleva direktiivi eesmärkide täitmiseks ja selleks et liikuda jäätmeid ringlussevõtva Euroopa ühiskonna suunas, kus ressursitõhusus on kõrgel tasemel, võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed järgmiste eesmärkide täitmiseks:

| a) | aastaks 2020 suurendatakse vähemalt selliste kodumajapidamistest ja võimalusel muudest allikatest, mille jäätmevood on kodumajapidamisjäätmete sarnased, pärit jäätmematerjalide nagu paberi, metalli, plasti ja klaasi korduskasutamiseks ettevalmistamist ja ringlussevõttu vähemalt 50 %-ni massist; |
| --- | --- |

a)

aastaks 2020 suurendatakse vähemalt selliste kodumajapidamistest ja võimalusel muudest allikatest, mille jäätmevood on kodumajapidamisjäätmete sarnased, pärit jäätmematerjalide nagu paberi, metalli, plasti ja klaasi korduskasutamiseks ettevalmistamist ja ringlussevõttu vähemalt 50 %-ni massist;

| b) | aastaks 2020 suurendatakse ehitus- ja lammutusjäätmete, välja arvatud jäätmenimistu kategoorias 17 05 04 määratletud looduslike ainete, korduskasutamiseks ettevalmistamist, ringlussevõttu ja muud taaskasutamist, sealhulgas jäätmete kasutamist täitematerjalina muude ainete asemel, vähemalt 70 %-ni massist. |
| --- | --- |

b)

aastaks 2020 suurendatakse ehitus- ja lammutusjäätmete, välja arvatud jäätmenimistu kategoorias 17 05 04 määratletud looduslike ainete, korduskasutamiseks ettevalmistamist, ringlussevõttu ja muud taaskasutamist, sealhulgas jäätmete kasutamist täitematerjalina muude ainete asemel, vähemalt 70 %-ni massist.

3.   Komisjon võtab vastu üksikasjalikud eeskirjad kasutus- ja arvutusmeetodite kohta, et kontrollida vastavust käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud eesmärkidega, pidades silmas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2150/2002 jäätmestatistika kohta. (25) Need võivad võimaldada üleminekuperioode liikmesriikidele, kelle ringlussevõtu määr ükskõik kummas lõikes 2 nimetatud jäätmekategoorias on alla 5 %. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt käesoleva direktiivi artikli 39 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

4.   Hiljemalt 31. detsembriks 2014 vaatab komisjon läbi lõikes 2 nimetatud meetmed ja eesmärgid, et eesmärke vajaduse korral tugevdada ning kaaluda eesmärkide seadmist teiste jäätmevoogude osas. Komisjoni aruanne, millele on vajaduse korral lisatud ettepanek, saadetakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Komisjon võtab aruandes arvesse eesmärkide seadmise keskkonna-, sotsiaal- ja majanduslikku mõju.

5.   Vastavalt artiklile 37 annavad liikmesriigid iga kolme aasta tagant komisjonile aru oma edusammude kohta eesmärkide saavutamisel. Kui eesmärke ei ole saavutatud, on aruandes toodud ära selle põhjused ning sammud, mida liikmesriik kavatseb nende eesmärkide saavutamiseks astuda.

Artikkel 12

Kõrvaldamine

Liikmesriigid tagavad, et kui taaskasutamist vastavalt artikli 10 lõikele 1 ei ole toimunud, läbivad jäätmed ohutud kõrvaldamistoimingud, mis vastavad artikli 13 sätetele inimese tervise ja keskkonna kaitse osas.

Artikkel 13

Inimese tervise ja keskkonna kaitse

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada jäätmete käitlemine viisil, mis ei sea ohtu inimese tervist ega kahjusta keskkonda ning mis eelkõige:

| a) | ei ohusta vett, õhku, pinnast, taimi ega loomi; |
| --- | --- |

a)

ei ohusta vett, õhku, pinnast, taimi ega loomi;

| b) | ei põhjusta müra- ega lõhnahäiringuid ning |
| --- | --- |

b)

ei põhjusta müra- ega lõhnahäiringuid ning

| c) | ei kahjusta paikkonda ega erihuvi pakkuvaid paiku. |
| --- | --- |

c)

ei kahjusta paikkonda ega erihuvi pakkuvaid paiku.

Artikkel 14

Kulud

1.   Kooskõlas põhimõttega, et saastaja maksab, peab jäätmekäitluse kulud kandma esmane jäätmetekitaja või jäätmevaldaja antud ajal või eelmised jäätmevaldajad.

2.   Liikmesriigid võivad otsustada, et jäätmekäitluse kulud peab osaliselt või täielikult kandma selle toote tootja, millest jäätmed tekkisid, ja et sellise toote turustajad võivad osaleda kulude kandmises.

III   PEATÜKK

JÄÄTMEKÄITLUS

Artikkel 15

Vastutus jäätmekäitluse eest

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et iga esmane jäätmetekitaja või muu jäätmevaldaja viib ise läbi oma jäätmete töötluse või laseb töötluse teha vahendajal, asutusel või ettevõtjal, kes tegeleb jäätmetöötlustoimingutega, või laseb selle korraldada era- või avalikul jäätmekogujal vastavalt artiklitele 4 ja 13.

2.   Kui jäätmed edastatakse esmaselt jäätmetekitajalt või jäätmevaldajalt ühele lõikes 1 osutatud füüsilisele või juriidilisele isikule eeltöötlemiseks, ei kaasne sellega vabastus täieliku taaskasutus- või kõrvaldamistoimingu sooritamise vastutusest.

Piiramata määruse (EÜ) nr 1013/2006 kohaldamist, võivad liikmesriigid täpsustada vastutuse tingimusi ning otsustada, millisel juhul vastutab esmane jäätmetekitaja kogu töötlemisahela eest ning millisel juhul võivad jäätmetekitaja ja jäätmevaldaja vastutust jagada või delegeerida töötlemise eri etappides osalejate vahel.

3.   Liikmesriigid võivad kooskõlas artikliga 8 otsustada, et vastutust jäätmekäitluse korraldamise eest kannab osaliselt või täielikult selle toote tootja, millest jäätmed tekkisid, ja et sellise toote turustajad võivad jagada seda vastutust.

4.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et nende territooriumil asutused ja ettevõtjad, kes oma majandus- või kutsetegevuses koguvad ja veavad jäätmeid, toimetavad kogutud ja veetavad jäätmed asjakohastesse töötlemisrajatistesse vastavalt artikli 13 sätetele.

Artikkel 16

Iseseisvuse ja läheduse põhimõtted

1.   Iga liikmesriik võtab asjakohased meetmed, ja kui see on vajalik või soovitav, siis koostöös teiste liikmesriikidega, et luua ühtne ja sobiv võrgustik, mis koosneb jäätmekõrvaldusrajatistest ja rajatistest eramajapidamistest kogutud segaolmejäätmete, sealhulgas asjakohasel juhul ka teistelt jäätmetekitajatelt kogutud selliste jäätmete taaskasutamiseks, võttes sealjuures arvesse parimat võimalikku tehnikat.

Erandina määrusest (EÜ) nr 1013/2006 võivad liikmesriigid oma võrgustiku kaitse eesmärgil piirata jäätmesaadetiste sisenemist põletusrajatistesse, milles jäätmete põletamine on liigitatud taaskasutamistoiminguks, kui on tehtud kindlaks, et selliste saadetiste tulemuseks oleks siseriiklike jäätmete kõrvaldamine või selliste jäätmete töötlemine viisil, mis ei ole kooskõlas nende jäätmekavadega. Liikmesriigid teatavad sellisest otsusest komisjonile. Liikmesriigid võivad määruses (EÜ) nr 1013/2006 sätestatud keskkonnakaitselistel põhjustel piirata samuti väljuvaid jäätmesaadetisi.

2.   Kõnealune võrgustik kujundatakse selliselt, et ühendus tervikuna saaks muutuda jäätmete kõrvaldamises ning lõikes 1 osutatud jäätmete taaskasutamises iseseisvaks ja et võimaldada liikmesriikidel individuaalselt selle eesmärgi suunas liikuda, arvestades geograafilisi olusid ja vajadust spetsialiseerunud rajatiste järele seoses teatavate jäätmeliikidega.

3.   Kõnealune võrgustik peab võimaldama jäätmete kõrvaldamist või lõikes 1 osutatud jäätmete taaskasutamist lähimas sobivas rajatises kõige asjakohasemate meetodite ja tehnoloogia abil, et tagada keskkonna ja inimese tervise kaitse kõrge tase.

4.   Läheduse ja iseseisvuse põhimõtted ei tähenda seda, et iga liikmesriik peab omama lõplike taaskasutamisrajatiste täielikku valikut kõnealuses liikmesriigis.

Artikkel 17

Ohtlike jäätmete kontroll

Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et tagada ohtlike jäätmete tekitamine, kogumine ja vedu, samuti nende ladustamine ja töötlemine tingimustes, mis tagavad keskkonna ja inimese tervise kaitse, et vastata artikli 13 sätetele, sealhulgas meetmeid, mis tagavad kõikide ohtlike jäätmete jälgitavuse ja kontrolli tekitamisest kuni lõpliku käitlemiseni, et täita artiklite 35 ja 36 nõudeid.

Artikkel 18

Ohtlike jäätmete segamise keeld

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et ohtlikke jäätmeid ei segataks muud liiki ohtlike jäätmetega ega muude jäätmete, ainete või materjalidega. Segamine hõlmab ohtlike ainete lahjendamist.

2.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid lubada segamist tingimusel, et:

| a) | jäätmed segab asutus või ettevõtja, kes on saanud loa vastavalt artiklile 23; |
| --- | --- |

a)

jäätmed segab asutus või ettevõtja, kes on saanud loa vastavalt artiklile 23;

| b) | täidetakse artikli 13 sätteid ning ei suurendata jäätmekäitluse kahjulikku mõju inimese tervisele ja keskkonnale ning |
| --- | --- |

b)

täidetakse artikli 13 sätteid ning ei suurendata jäätmekäitluse kahjulikku mõju inimese tervisele ja keskkonnale ning

| c) | jäätmete segamine on vastavuses parima võimaliku tehnikaga. |
| --- | --- |

c)

jäätmete segamine on vastavuses parima võimaliku tehnikaga.

3.   Kui ohtlikke jäätmeid on vastuolus lõikega 1 segatud, tuleb jäätmed kooskõlas tehniliste ja majanduslike teostatavuskriteeriumidega, kui see on võimalik ja vajalik, artikli 13 täitmiseks eraldada.

Artikkel 19

Ohtlike jäätmete märgistamine

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada ohtlike jäätmete pakendamine ja märgistamine kehtivate rahvusvaheliste ja ühenduse normide kohaselt nende kogumise, veo ja ajutise ladustamise käigus.

2.   Ohtlike jäätmete siirdamisel liikmesriigi piires peab nendega kaasas olema identifitseerimisdokument, mis võib olla elektroonilises vormis ning mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1013/2006 lisas IB näidatud asjakohaseid andmeid.

Artikkel 20

Kodumajapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed

Artiklit 17, 18, 19 ja 35 ei kohaldata kodumajapidamises tekkinud segajäätmete suhtes.

Artikleid 19 ja 35 ei kohaldata kodumajapidamises tekkinud ohtlike jäätmete lahusfraktsioonide suhtes enne, kui jäätmed on kogumiseks, kõrvaldamiseks või taaskasutamiseks vastu võetud asutuse või ettevõtte poolt, mis on saanud loa või registreeritud vastavalt artiklile 23 või 26.

Artikkel 21

Vanaõli

1.   Ilma et see piiraks artiklites 18 ja 19 sätestatud ohtlike jäätmete käitlemisega seotud kohustusi, võtavad liikmesriigid vajalikke meetmeid tagamaks, et:

| a) | vanaõli kogutakse eraldi, kui see on tehniliselt teostatav; |
| --- | --- |

a)

vanaõli kogutakse eraldi, kui see on tehniliselt teostatav;

| b) | vanaõli töödeldakse kooskõlas artiklitega 4 ja 13; |
| --- | --- |

b)

vanaõli töödeldakse kooskõlas artiklitega 4 ja 13;

| c) | kui see on tehniliselt võimalik ja majanduslikult otstarbekas, ei segata omavahel erinevate omadustega vanaõli ning vanaõli ei segata muud liiki jäätmete või ainetega, kui selline segamine takistab nende töötlemist. |
| --- | --- |

c)

kui see on tehniliselt võimalik ja majanduslikult otstarbekas, ei segata omavahel erinevate omadustega vanaõli ning vanaõli ei segata muud liiki jäätmete või ainetega, kui selline segamine takistab nende töötlemist.

2.   Vanaõli liigiti kogumise ja nõuetekohase töötlemise soodustamiseks võivad liikmesriigid vastavalt oma siseriiklikele tingimustele kohaldada täiendavaid meetmeid, nagu tehnilised nõuded, tootja vastutus, majandushoovad või vabatahtlikud kokkulepped.

3.   Kui siseriiklike õigusaktide kohaselt kohaldatakse vanaõli suhtes regenereerimise nõudeid, võivad liikmesriigid näha ette vanaõli regenereerimise, kui see on tehniliselt teostatav, ning juhtudel, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikleid 11 ja 12, piirata vanaõli piiriüleseid saadetisi oma territooriumilt põletus- või koospõletusrajatistesse, et anda eelistus vanaõli regenereerimisele.

Artikkel 22

Biojäätmed

Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, mis on kooskõlas artiklitega 4 ja 13, et innustada:

| a) | biojäätmete liigiti kogumist, et biojäätmeid kompostida ja anaeroobselt kääritada; |
| --- | --- |

a)

biojäätmete liigiti kogumist, et biojäätmeid kompostida ja anaeroobselt kääritada;

| b) | biojäätmete sellist töötlemist, mis täidab kõrgetasemelise keskkonnakaitse nõudeid; |
| --- | --- |

b)

biojäätmete sellist töötlemist, mis täidab kõrgetasemelise keskkonnakaitse nõudeid;

| c) | biojäätmetest valmistatud keskkonnaohutute materjalide kasutamist. |
| --- | --- |

c)

biojäätmetest valmistatud keskkonnaohutute materjalide kasutamist.

Komisjon hindab biojäätmete käitlemist, et vajaduse korral esitada ettepanek. Hindamise käigus uuritakse võimalust kehtestada biojäätmete käitlemise miinimumnõuded ning biojäätmetest saadud komposti ja kääritussaaduse kvaliteedikriteeriumid, et tagada inimese tervise ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse.

IV   PEATÜKK

LOAD JA REGISTREERIMINE

Artikkel 23

Lubade väljaandmine

1.   Liikmesriigid kehtestavad nõude, et iga asutus või ettevõtja, kes kavatseb tegeleda jäätmetöötlusega, peab hankima selleks pädevalt asutuselt loa.

Sellistes lubades näidatakse ära vähemalt:

| a) | töödeldavate jäätmete liik ja kogus; |
| --- | --- |

a)

töödeldavate jäätmete liik ja kogus;

| b) | iga lubatud toiminguliigi puhul antud tegevuskoha suhtes kehtivad tehnilised ja muud nõuded; |
| --- | --- |

b)

iga lubatud toiminguliigi puhul antud tegevuskoha suhtes kehtivad tehnilised ja muud nõuded;

| c) | milliseid ohutus- ja ettevaatusmeetmeid tuleb võtta; |
| --- | --- |

c)

milliseid ohutus- ja ettevaatusmeetmeid tuleb võtta;

| d) | iga toiminguliigi puhul kasutatav meetod; |
| --- | --- |

d)

iga toiminguliigi puhul kasutatav meetod;

| e) | sellised seire- ja kontrollitoimingud, mis võivad osutuda vajalikuks; |
| --- | --- |

e)

sellised seire- ja kontrollitoimingud, mis võivad osutuda vajalikuks;

| f) | sellised sulgemis- ja järelhooldustingimused, mis võivad osutuda vajalikuks. |
| --- | --- |

f)

sellised sulgemis- ja järelhooldustingimused, mis võivad osutuda vajalikuks.

2.   Lubasid võidakse anda määratud tähtajaks ja need võivad olla pikendatavad.

3.   Kui pädev asutus peab kavatsetavat töötlusviisi keskkonnakaitse seisukohast vastuvõetamatuks, eelkõige kui töötlusviis ei ole kooskõlas artikliga 13, keeldub ta luba andmast.

4.   Energiakasutusega kaasnevat põletamist või koospõletamist hõlmava mis tahes loa tingimuseks tuleb seada, et energiakasutusel peab olema kõrge energiatõhususe tase.

5.   Tingimusel et käesoleva artikli nõuded on täidetud, võib muude siseriiklike või ühenduse õigusaktide kohaselt koostatud lubasid ühendada lõikes 1 nimetatud loaga üheks loaks, kui selline vorm väldib teabe põhjendamatut dubleerimist ja käitaja või pädeva asutuse töö kordamist.

Artikkel 24

Loanõudest vabastamine

Liikmesriigid võivad vabastada artikli 23 lõikes 1 sätestatud nõudest asutused või ettevõtjad, kes tegelevad järgmiste toimingutega:

| a) | oma tavajäätmete kõrvaldamine jäätmete tekkekohas või |
| --- | --- |

a)

oma tavajäätmete kõrvaldamine jäätmete tekkekohas või

| b) | jäätmete taaskasutamine. |
| --- | --- |

b)

jäätmete taaskasutamine.

Artikkel 25

Vabastamise tingimused

1.   Kui liikmesriik soovib lubada artikliga 24 ette nähtud erandeid, näeb ta iga tegevusliigi suhtes ette üldeeskirjad, milles määratakse erandiga hõlmata võidavate jäätmete liigid ja kogused ning kasutatav töötlemisviis.

Eeskirjad peavad olema koostatud selliselt, et tagatakse jäätmetöötluse vastavus artiklile 13. Artikli 24 punktis a osutatud kõrvaldamistoimingute puhul tuleks arvesse võtta parimat võimalikku tehnikat.

2.   Lisaks lõikega 1 ette nähtud üldeeskirjadele sätestavad liikmesriigid ohtlike jäätmetega seotud erandite eritingimused, sealhulgas tegevusliigid, aga ka muud taaskasutamise eri vormide teostamiseks vajalikud nõuded ning vajaduse korral jäätmetes sisalduda võivate ohtlike ainete piirväärtused ning samuti heite piirväärtused.

3.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni lõigete 1 ja 2 alusel ette nähtud üldeeskirjadest.

Artikkel 26

Registreerimine

Kui järgnevalt nimetatute suhtes ei kehti loanõuet, tagavad liikmesriigid, et pädev ametiasutus peab registrit:

| a) | asutustest ja ettevõtjatest, kes tegelevad jäätmete kogumise või veoga oma majandus- või kutsetegevuse raames; |
| --- | --- |

a)

asutustest ja ettevõtjatest, kes tegelevad jäätmete kogumise või veoga oma majandus- või kutsetegevuse raames;

| b) | edasimüüjatest ja vahendajatest ning |
| --- | --- |

b)

edasimüüjatest ja vahendajatest ning

| c) | asutustest ja ettevõtjatest, kes on vastavalt artiklile 24 loanõudest vabastatud. |
| --- | --- |

c)

asutustest ja ettevõtjatest, kes on vastavalt artiklile 24 loanõudest vabastatud.

Halduskoormuse vähendamiseks kasutatakse võimaluse korral registreerimisprotsessi jaoks olulise teabe saamiseks pädevates asutustes juba olemasolevaid andmeid.

Artikkel 27

Miinimumstandardid

1.   Tehnilised miinimumstandardid töötlustoimingute kohta, mille suhtes kehtib artikli 23 kohaselt loanõue, võib kehtestada, kui on tõendeid, et selliste miinimumstandardite kehtestamine on kasulik inimese tervise või keskkonna kaitse seisukohast. Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 39 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

2.   Selliste miinimumstandarditega hõlmatakse ainult selliseid jäätmetöötlustoiminguid, mis ei ole hõlmatud direktiiviga 96/61/EÜ või mida ei oleks asjakohane selle direktiiviga hõlmata.

3.   Miinimumstandardid:

| a) | on suunatud jäätmetöötlustoimingu peamistele keskkonnamõjudele; |
| --- | --- |

a)

on suunatud jäätmetöötlustoimingu peamistele keskkonnamõjudele;

| b) | tagavad jäätmetöötluse vastavalt artiklile 13; |
| --- | --- |

b)

tagavad jäätmetöötluse vastavalt artiklile 13;

| c) | võtavad arvesse parimat võimalikku tehnikat ja |
| --- | --- |

c)

võtavad arvesse parimat võimalikku tehnikat ja

| d) | vajaduse korral sisaldavad töötlemise kvaliteediga ja toimingutele esitatud nõuetega seotud elemente. |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral sisaldavad töötlemise kvaliteediga ja toimingutele esitatud nõuetega seotud elemente.

4.   Miinimumstandardid toimingute suhtes, mille suhtes kehtib artikli 26 punktide a ja b kohaselt registreerimise nõue, võetakse vastu siis, kui on tõendeid, et selliste miinimumstandardite kehtestamine on kasulik inimese tervise ja keskkonna kaitse või siseturu häirete ärahoidmise seisukohast; miinimumstandardid sisaldavad kogujate, vedajate, edasimüüjate ja vahendajate tehnilise kvalifikatsiooniga seotud elemente.

Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 39 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

V   PEATÜKK

KAVAD JA PROGRAMMID

Artikkel 28

Jäätmekavad

1.   Liikmesriigid tagavad, et nende pädevad ametiasutused kehtestavad vastavalt artiklitele 1, 4, 13 ja 16 ühe või mitu jäätmekava.

Need kavad peavad eraldi või kombineerituna hõlmama kogu asjaomase liikmesriigi geograafilise territooriumi.

2.   Jäätmekavades esitatakse asjaomase geograafilise üksuse olemasoleva jäätmekäitlusolukorra analüüs ning meetmed, mis tuleb võtta selleks, et parandada jäätmete keskkonnahoidlikku ettevalmistamist korduskasutamiseks, ringlussevõtuks, taaskasutamiseks ja kõrvaldamiseks, ning hinnang, kuidas kavaga toetatakse käesoleva direktiivi eesmärkide ja sätete rakendamist.

3.   Jäätmekavad sisaldavad vastavalt vajadusele ja võttes arvesse kavaga hõlmatava ala geograafilist olemust ja hõlmatuse ulatust vähemalt järgmisi andmeid:

| a) | territooriumil tekkivate jäätmete liik, kogus ja allikas, asjaomase riigi territooriumile toodavad või territooriumilt välja veetavad jäätmed ning hinnang jäätmevoogude arengule tulevikus; |
| --- | --- |

a)

territooriumil tekkivate jäätmete liik, kogus ja allikas, asjaomase riigi territooriumile toodavad või territooriumilt välja veetavad jäätmed ning hinnang jäätmevoogude arengule tulevikus;

| b) | olemasolevad jäätmete kogumise süsteemid ning suuremad kõrvaldamis- ja taaskasutamisrajatised, sealhulgas vanaõli, ohtlike jäätmete ja ühenduse eraldi õigusaktidega hõlmatud jäätmevoogude suhtes kehtiv erikord; |
| --- | --- |

b)

olemasolevad jäätmete kogumise süsteemid ning suuremad kõrvaldamis- ja taaskasutamisrajatised, sealhulgas vanaõli, ohtlike jäätmete ja ühenduse eraldi õigusaktidega hõlmatud jäätmevoogude suhtes kehtiv erikord;

| c) | hinnang vajadusele uute kogumissüsteemide, olemasolevate jäätmerajatiste sulgemise, artikli 16 kohase täiendavate jäätmerajatiste infrastruktuuri ja vajadusel sellega seotud investeeringute järele; |
| --- | --- |

c)

hinnang vajadusele uute kogumissüsteemide, olemasolevate jäätmerajatiste sulgemise, artikli 16 kohase täiendavate jäätmerajatiste infrastruktuuri ja vajadusel sellega seotud investeeringute järele;

| d) | piisav teave asukoha kriteeriumide kohta tegevuskoha identifitseerimiseks ning vajadusel tulevaste kõrvaldamis- või peamiste taaskasutusrajatiste võimsus; |
| --- | --- |

d)

piisav teave asukoha kriteeriumide kohta tegevuskoha identifitseerimiseks ning vajadusel tulevaste kõrvaldamis- või peamiste taaskasutusrajatiste võimsus;

| e) | üldine jäätmekäitluspoliitika, sealhulgas kavandatavad jäätmekäitlustehnoloogiad ja -meetodid või poliitika, mis käsitleb jäätmeid, mille käitlemisega on seotud erilised probleemid. |
| --- | --- |

e)

üldine jäätmekäitluspoliitika, sealhulgas kavandatavad jäätmekäitlustehnoloogiad ja -meetodid või poliitika, mis käsitleb jäätmeid, mille käitlemisega on seotud erilised probleemid.

4.   Jäätmekava võib sisaldada, võttes arvesse kavaga hõlmatava ala geograafilist olemust ja hõlmatuse ulatust, järgmisi andmeid:

| a) | jäätmekäitlusega seotud organisatsioonilised aspektid, sealhulgas kirjeldus vastutuse jaotusest jäätmekäitlusega tegelevate avalik-õiguslike ja eraõiguslike isikute vahel; |
| --- | --- |

a)

jäätmekäitlusega seotud organisatsioonilised aspektid, sealhulgas kirjeldus vastutuse jaotusest jäätmekäitlusega tegelevate avalik-õiguslike ja eraõiguslike isikute vahel;

| b) | hinnang majanduslike ja muude hoobade kasutamise kasulikkusele ja sobivusele mitmesuguste jäätmeprobleemide lahendamiseks, arvestades sealjuures vajadust säilitada siseturu tõrgeteta toimimine; |
| --- | --- |

b)

hinnang majanduslike ja muude hoobade kasutamise kasulikkusele ja sobivusele mitmesuguste jäätmeprobleemide lahendamiseks, arvestades sealjuures vajadust säilitada siseturu tõrgeteta toimimine;

| c) | üldsusele või konkreetsele tarbijarühmale suunatud teadvustamiskampaaniate ja teavitamise kasutamine; |
| --- | --- |

c)

üldsusele või konkreetsele tarbijarühmale suunatud teadvustamiskampaaniate ja teavitamise kasutamine;

| d) | minevikus saastunud jäätmekõrvaldamiskohad ning meetmed nende korrastamiseks. |
| --- | --- |

d)

minevikus saastunud jäätmekõrvaldamiskohad ning meetmed nende korrastamiseks.

5.   Jäätmekavad peavad vastama direktiivi 94/62/EÜ artiklis 14 sätestatud kavandamisnõuetele ning direktiivi 1999/31/EÜ artiklis 5 esitatud strateegiale prügilasse veetavate biolagunevate jäätmete vähendamise rakendamiseks.

Artikkel 29

Jäätmetekke vältimise programmid

1.   Liikmesriigid käivitavad vastavalt artiklitele 1 ja 4 jäätmetekke vältimise programmid hiljemalt 12. detsember 2013.

Sellised programmid kas integreeritakse artikliga 28 ette nähtud jäätmekavadesse või vastavalt vajadusele teistesse keskkonnapoliitika programmidesse või toimivad eraldi programmidena. Kui selline programm on integreeritud jäätmekavasse või teistesse programmidesse, siis määratakse selgelt kindlaks jäätmetekke vältimise meetmed.

2.   Lõikes 1 sätestatud programmis esitatakse jäätmetekke vältimise eesmärgid. Liikmesriigid kirjeldavad olemasolevaid vältimismeetmeid ja hindavad IV lisas esitatud näidismeetmete või muude asjakohaste meetmete kasulikkust.

Selliste eesmärkide ja meetmete sihiks on likvideerida seos majanduskasvu ja jäätmetekkega seotud keskkonnamõju vahel.

3.   Liikmesriigid määravad jäätmetekke vältimise meetmete suhtes kindlaks asjakohased konkreetsed kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed võrdlusnäitajad, mis võetakse vastu meetmete edenemise jälgimiseks ja hindamiseks, ning võivad samal eesmärgil määrata muud kui lõikes 4 osutatud konkreetsed kvalitatiivsed või kvantitatiivsed eesmärgid ja näitajad.

4.   Jäätmetekke vältimise meetmete indikaatorid võib võtta vastu artikli 39 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.

5.   Komisjon loob jäätmetekke vältimise parimate tavade kohta teabe jagamise süsteemi ja töötab välja juhised, et abistada liikmesriike programmide ettevalmistamisel.

Artikkel 30

Kavade ja programmide hindamine ja läbivaatamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et jäätmekavasid ja jäätmetekke vältimise programme hinnatakse ja vajaduse korral vaadatakse läbi vähemalt iga kuue aasta järel ning, kui see on asjakohane, vastavalt artiklitele 9 ja 11.

2.   Euroopa Keskkonnaagentuuril palutakse lisada oma aastaaruandesse ülevaade jäätmetekke vältimise programmide lõpuleviimise ja rakendamise seisust.

Artikkel 31

Üldsuse osalemine

Liikmesriigid tagavad vastavalt direktiivile 2003/35/EÜ või vajaduse korral vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiivile 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta, (26) et asjakohastel sidusrühmadel ja ametiasutustel ning üldsusel on võimalus osaleda jäätmekavade ja jäätmetekke vältimise programmide väljatöötamises ning et neil on ka pärast väljatöötamist olemas juurdepääs kavadele ja programmidele. Liikmesriigid panevad kavad ja programmid üles veebilehele, mis on avalikkusele kättesaadav.

Artikkel 32

Koostöö

Vajaduse korral teevad liikmesriigid artiklite 28 ja 29 kohaselt jäätmekavasid ja jäätmetekke vältimise programme koostades koostööd teiste asjaomaste liikmesriikide ja komisjoniga.

Artikkel 33

Komisjonile esitatav teave

1.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni pärast nende vastuvõtmist artiklites 28 ja 29 osutatud jäätmekavadest ja jäätmetekke vältimise programmidest, samuti mis tahes olulisest muudatustest kavades ja programmides.

2.   Selliste kavade või programmide vastuvõtmisest ja neis tehtud olulisest muudatustest teatamise vorming võetakse vastu vastavalt artikli 39 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

VI   PEATÜKK

KONTROLLIMINE JA DOKUMENTATSIOON

Artikkel 34

Kontrollimine

1.   Pädevad asutused kontrollivad asjakohaselt ja korrapäraselt asutusi või ettevõtjaid, kes tegelevad jäätmetöötlustoimingutega, kes oma majandus- või kutsetegevuses koguvad või veavad jäätmeid, vahendajaid ja edasimüüjaid, ning asutusi või ettevõtteid, kes tekitavad ohtlikke jäätmeid.

2.   Jäätmete kogumise ja veoga seotud kontroll hõlmab kogutavate ja veetavate jäätmete päritolu, laadi, kogust ja sihtkohta.

3.   Liikmesriigid võivad võtta arvesse ühenduse keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemi (EMAS) registris registreerimist, eelkõige seoses kontrolli sageduse ja intensiivsusega.

Artikkel 35

Arvestuse pidamine

1.   Artikli 23 lõikes 1 osutatud asutused ja ettevõtjad, ohtlike jäätmete tekitajad ning asutused ja ettevõtjad, kes oma majandus- või kutsetegevuses koguvad või veavad ohtlikke jäätmeid või kes tegutsevad ohtlike jäätmete edasimüüjate või vahendajatena, peavad kronoloogilist arvestust jäätmete koguse, laadi ja päritolu ning asjakohastel juhtudel sihtkoha, kogumise sageduse, kasutatava transpordiliigi ja jäätmete suhtes ette nähtud töötlemisviisi kohta ning võimaldama pädeval asutusel nõudmise korral selle teabega tutvuda.

2.   Ohtlike jäätmete kohta säilitatakse arvestusdokumente vähemalt kolm aastat, välja arvatud ohtlikke jäätmeid vedavate asutuste ja ettevõtjate puhul, kes peavad selliseid dokumente säilitama vähemalt 12 kuud.

Pädeva asutuse või eelmise jäätmevaldaja taotlusel esitatakse dokumentaalsed tõendid jäätmekäitlustoimingute tegemise kohta.

3.   Liikmesriigid võivad nõuda tavajäätmete tekitajatelt lõigete 1 ja 2 järgimist.

Artikkel 36

Rakendamine ja karistused

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et keelata jäätmete hülgamine, kaadamine või kontrollimata jäätmekäitlus.

2.   Liikmesriigid kehtestavad karistusi käsitlevad sätted, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

VII   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 37

Aruandlus ja läbivaatamine

1.   Iga kolme aasta järel teavitavad liikmesriigid komisjoni käesoleva direktiivi rakendamisest, esitades elektroonilise sektoriaruande vormi. Aruanne sisaldab teavet ka vanaõli käitlemise ja jäätmetekke vältimise programmide rakendamise edenemise kohta ning vajaduse korral teavet meetmete kohta, mis on ette nähtud tootja laiendatud vastutust käsitlevas artiklis 8.

Kõnealuse aruande koostamisel võetakse aluseks küsimustik või lühikirjeldus, mille on kehtestanud komisjon kooskõlas nõukogu 23. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/692/EMÜ teatavate keskkonnaalaste direktiivide rakendamise aruannete ühtlustamise ja ratsionaliseerimise kohta (27) artiklis 6 sätestatud korraga. Aruanne esitatakse komisjonile üheksa kuu jooksul pärast selles hõlmatava kolmeaastase ajavahemiku lõppu.

2.   Komisjon saadab kõnealuse küsimustiku või lühikirjelduse liikmesriikidele kuus kuud enne vastavas sektoriaruandes hõlmatava ajavahemiku algust.

3.   Komisjon avaldab aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta üheksa kuu jooksul pärast liikmesriikidelt sektoriaruannete saamist vastavalt lõikele 1.

4.   Esimeses aruandes, mis koostatakse 12. detsember 2014, kontrollib komisjon käesoleva direktiivi, sealhulgas energiatõhususe sätete rakendamist ja esitab vajaduse korral läbivaatamise ettepaneku. Aruandes hinnatakse ka liikmesriikide olemasolevaid jäätmetekke vältimise programme, sihte ja näitajaid ning analüüsitakse võimalust kehtestada programmid ühenduse tasandil, sealhulgas tootjavastutuse skeemid konkreetsete jäätmevoogude jaoks, eesmärgid, näitajad ning ringlussevõtu, samuti materjali ja energia taaskasutamistoimingutega seotud meetmed, mis võivad aidata artiklites 1 ja 4 seatud eesmärke tõhusamalt saavutada.

Artikkel 38

Tõlgendamine ja kohandamine vastavalt tehnika arengule

1.   Komisjon võib välja töötada suunised taaskasutamise ja kõrvaldamise mõistete tõlgendamise kohta.

Vajaduse korral täpsustatakse II lisa koodis R1 esitatud põletusrajatiste valemi kohaldamist. Arvesse võib võtta kohalikke ilmastikutingimusi nagu külm ilm ja kütmise vajadus, kui need mõjutavad energia hulka, mida võidakse tehniliselt kasutada või toota elektrienergia, kütte, jahutuse või tööstusauruna. Samuti võib võtta arvesse asutamislepingu artikli 299 lõike 2 neljandas lõigus osutatud äärepoolseimate piirkondade ning 1985. aasta ühinemisakti artiklis 25 nimetatud alade kohalikke tingimusi. See meede, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 39 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

2.   Lisasid võib teaduse ja tehnika arengut arvestades kohandada. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 39 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 39

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

Artikkel 40

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 12. detsember 2010.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 41

Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted

Käesolevaga tunnistatakse direktiivid 75/439/EMÜ, 91/689/EMÜ ja 2006/12/EÜ alates 12. detsember 2010 kehtetuks.

Siiski kohaldatakse alates 12. detsember 2008 järgmisi sätteid:

| a) | direktiivi 75/439/EMÜ artikli 10 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Mõõtmise standardmeetodid PCB/PCT sisalduse kindlaksmääramiseks õlijäätmetes kinnitab komisjon. Meede, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivi 2006/12/EÜ (jäätmete kohta) (28) artikli 18 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

a)

direktiivi 75/439/EMÜ artikli 10 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Mõõtmise standardmeetodid PCB/PCT sisalduse kindlaksmääramiseks õlijäätmetes kinnitab komisjon. Meede, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivi 2006/12/EÜ (jäätmete kohta) (28) artikli 18 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| b) | direktiivi 91/689/EMÜ muudetakse järgmiselt:






  i) | artikli 1 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab mõiste „ohtlikud jäätmed”:






  — | käesoleva direktiivi I ja II lisa alusel komisjoni otsusega 2000/532/EÜ (29) koostatud nimistus ohtlike jäätmetena klassifitseeritud jäätmed. Neil jäätmetel peab olema üks või rohkem omadustest, mis on loetletud III lisas. Nimistus võetakse arvesse jäätmete päritolu ja koostist ning vajaduse korral ohtlike jäätmete kontsentratsiooni piirväärtusi. See nimistu vaadatakse korrapäraselt läbi ja vajadusel seda muudetakse. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivi 2006/12/EÜ (jäätmete kohta) (30) artikli 18 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

direktiivi 91/689/EMÜ muudetakse järgmiselt:

i)

artikli 1 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab mõiste „ohtlikud jäätmed”:

—

käesoleva direktiivi I ja II lisa alusel komisjoni otsusega 2000/532/EÜ (29) koostatud nimistus ohtlike jäätmetena klassifitseeritud jäätmed. Neil jäätmetel peab olema üks või rohkem omadustest, mis on loetletud III lisas. Nimistus võetakse arvesse jäätmete päritolu ja koostist ning vajaduse korral ohtlike jäätmete kontsentratsiooni piirväärtusi. See nimistu vaadatakse korrapäraselt läbi ja vajadusel seda muudetakse. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivi 2006/12/EÜ (jäätmete kohta) (30) artikli 18 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| — | mis tahes muud jäätmed, millel on liikmesriigi arvates ükskõik missugune III lisas loetletud omadustest. Niisugustest juhtudest teatatakse komisjonile ning need vaadatakse läbi, et nimistut kohandada. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt direktiivi 2006/12/EÜ artikli 18 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

—

mis tahes muud jäätmed, millel on liikmesriigi arvates ükskõik missugune III lisas loetletud omadustest. Niisugustest juhtudest teatatakse komisjonile ning need vaadatakse läbi, et nimistut kohandada. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt direktiivi 2006/12/EÜ artikli 18 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| ii) | artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 9
  Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, ja mis on vajalikud käesoleva direktiivi lisade kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga ning artikli 1 lõikes 4 nimetatud jäätmenimistu läbivaatamiseks, võetakse vastu vastavalt direktiivi 2006/12/EÜ artikli 18 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”; |
| --- | --- |

ii)

artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, ja mis on vajalikud käesoleva direktiivi lisade kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga ning artikli 1 lõikes 4 nimetatud jäätmenimistu läbivaatamiseks, võetakse vastu vastavalt direktiivi 2006/12/EÜ artikli 18 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”;

| c) | direktiivi 2006/12/EÜ muudetakse järgmiselt:






  i) | artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Lõike 1 punkti a osas kohaldatakse komisjoni otsust 2000/532/EÜ, (31) milles on toodud käesoleva direktiivi I lisas loetletud kategooriatesse kuuluvate jäätmete nimistu. See nimistu vaadatakse korrapäraselt läbi ja vajadusel seda muudetakse. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt direktiivi 2006/12/EÜ artikli 18 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- | --- |

c)

direktiivi 2006/12/EÜ muudetakse järgmiselt:

i)

artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõike 1 punkti a osas kohaldatakse komisjoni otsust 2000/532/EÜ, (31) milles on toodud käesoleva direktiivi I lisas loetletud kategooriatesse kuuluvate jäätmete nimistu. See nimistu vaadatakse korrapäraselt läbi ja vajadusel seda muudetakse. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt direktiivi 2006/12/EÜ artikli 18 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| ii) | artikkel 17 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 17
  Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid ja mis on vajalikud lisade kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga, võetakse vastu vastavalt direktiivi 2006/12/EÜ artikli 18 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”; |
| --- | --- |

ii)

artikkel 17 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 17

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid ja mis on vajalikud lisade kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga, võetakse vastu vastavalt direktiivi 2006/12/EÜ artikli 18 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”;

| iii) | artikli 18 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

iii)

artikli 18 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.”

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele peetakse viideteks käesolevale direktiivile ja neid loetakse V lisas esitatud vastavustabeli kohaselt.

Artikkel 42

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 43

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 19. november 2008

Euroopa Parlamendi nimel

H.-G. PÖTTERING

president

Nõukogu nimel

J.-P. JOUYET

eesistuja

---

(1)  ELT C 309, 16.12.2006, lk 55.

1

(2)  ELT C 229, 22.9.2006, lk 1.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 13. veebruari 2007. aasta arvamus (ELT C 287 E, 29.11.2007, lk 135), nõukogu 20. detsembri 2007. aasta ühine seisukoht (ELT C 71 E, 18.3.2008, lk 16) ning Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta seisukoht. Nõukogu 20. oktoobri 2008. aasta otsus.

3

(4)  ELT L 114, 27.4.2006, lk 9.

4

(5)  EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

5

(6)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 401.

6

(7)  EÜT L 257, 10.10.1996, lk 26. Direktiiv on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/1/EÜ (ELT L 24, 29.1.2008, lk 8).

7

(8)  EÜT C 76, 11.3.1997, lk 1.

8

(9)  EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1.

9

(10)  Komisjoni 3. mai 2000. aasta otsus, millega asendatakse otsus 94/3/EÜ (millega kehtestatakse jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a kohaselt jäätmete nimistu) ja nõukogu otsus 94/904/EÜ (millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu) (EÜT L 226, 6.9.2000, lk 3).

10

(11)  EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1.

11

(12)  EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10.

12

(13)  EÜT L 269, 21.10.2000, lk 34.

13

(14)  ELT L 37, 13.2.2003, lk 24.

14

(15)  ELT L 266, 26.9.2006, lk 1.

15

(16)  ELT L 190, 12.7.2006, lk 1.

16

(17)  ELT L 156, 25.6.2003, lk 17.

17

(18)  EÜT L 377, 31.12.1991, lk 20.

18

(19)  EÜT L 194, 25.7.1975, lk 23.

19

(20)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 56.

20

(21)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

21

(22)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

22

(23)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 15.

23

(24)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

24

(25)  EÜT L 332, 9.12.2002, lk 1.

25

(26)  EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30.

26

(27)  EÜT L 377, 31.12.1991, lk 48.

27

(28)  ELT L 114, 27.4.2006, lk 9.”;

28

(29)  EÜT L 226, 6.9.2000, lk 3.

29

(30)  ELT L 114, 27.4.2006, lk 9.”;

30

(31)  EÜT L 226, 6.9.2000, lk 3.”;

31

---

I LISA

KÕRVALDAMISTOIMINGUD

| D 1 | Maa-alune või maapealne ladestamine (nt prügilasse jne) |
| --- | --- |

D 1

Maa-alune või maapealne ladestamine (nt prügilasse jne)

| D 2 | Pinnastöötlus (nt vedelate või püdelate heidete biolagundamine pinnases jne) |
| --- | --- |

D 2

Pinnastöötlus (nt vedelate või püdelate heidete biolagundamine pinnases jne)

| D 3 | Süvainjektsioon (nt vedelate heidete pumpamine puuraukudesse, mahajäetud soolakaevandustesse või looduslikesse tühemikesse jne) |
| --- | --- |

D 3

Süvainjektsioon (nt vedelate heidete pumpamine puuraukudesse, mahajäetud soolakaevandustesse või looduslikesse tühemikesse jne)

| D 4 | Paigutamine maapealsetesse basseinidesse (nt vedelate või püdelate jäätmete paigutamine maapealsetesse kaevanditesse, basseinidesse, paistiikidesse jne) |
| --- | --- |

D 4

Paigutamine maapealsetesse basseinidesse (nt vedelate või püdelate jäätmete paigutamine maapealsetesse kaevanditesse, basseinidesse, paistiikidesse jne)

| D 5 | Paigutamine tarindprügilatesse (nt jäätmete paigutamine üksteisest ning keskkonnast isoleeritud, pealt kaetud ja vooderdatud pesadesse jne) |
| --- | --- |

D 5

Paigutamine tarindprügilatesse (nt jäätmete paigutamine üksteisest ning keskkonnast isoleeritud, pealt kaetud ja vooderdatud pesadesse jne)

| D 6 | Heitmine veekogudesse, v.a merre/ookeani |
| --- | --- |

D 6

Heitmine veekogudesse, v.a merre/ookeani

| D 7 | Heitmine merre/ookeani, sealhulgas ladestamine merepõhja |
| --- | --- |

D 7

Heitmine merre/ookeani, sealhulgas ladestamine merepõhja

| D 8 | Bioloogiline töötlus, mida ei ole käsitletud mujal käesolevas lisas ning mille lõppsaaduseks on ühendid või segud, mis kõrvaldatakse mis tahes toiminguga D1–D12 |
| --- | --- |

D 8

Bioloogiline töötlus, mida ei ole käsitletud mujal käesolevas lisas ning mille lõppsaaduseks on ühendid või segud, mis kõrvaldatakse mis tahes toiminguga D1–D12

| D 9 | Füüsikalis-keemiline töötlus, mida ei ole käsitletud mujal käesolevas lisas ning mille lõppsaaduseks on ühendid või segud, mis kõrvaldatakse mis tahes toiminguga D1–D12 (nt aurutamine, kuivatamine, kaltsineerimine jne) |
| --- | --- |

D 9

Füüsikalis-keemiline töötlus, mida ei ole käsitletud mujal käesolevas lisas ning mille lõppsaaduseks on ühendid või segud, mis kõrvaldatakse mis tahes toiminguga D1–D12 (nt aurutamine, kuivatamine, kaltsineerimine jne)

| D 10 | Põletamine maismaal |
| --- | --- |

D 10

Põletamine maismaal

| D 11 | Põletamine merel (1) |
| --- | --- |

D 11

Põletamine merel (1)

| D 12 | Püsiladustamine (nt konteinerites jäätmete paigutamine kaevandustesse jne) |
| --- | --- |

D 12

Püsiladustamine (nt konteinerites jäätmete paigutamine kaevandustesse jne)

| D 13 | Jäätmesegude koostamine või jäätmete segamine enne mis tahes toimingut D1–D12 (2) |
| --- | --- |

D 13

Jäätmesegude koostamine või jäätmete segamine enne mis tahes toimingut D1–D12 (2)

| D 14 | Ümberpakkimine enne mis tahes toimingut D1–D13 |
| --- | --- |

D 14

Ümberpakkimine enne mis tahes toimingut D1–D13

| D 15 | Ladustamine mis tahes toimingu D1–D14 eesmärgil (välja arvatud jäätmete ajutine kogumiseelne hoidmine jäätmete tekkekohas) (3) |
| --- | --- |

D 15

Ladustamine mis tahes toimingu D1–D14 eesmärgil (välja arvatud jäätmete ajutine kogumiseelne hoidmine jäätmete tekkekohas) (3)

---

(1)  Toiming on ELi õigusaktide ja rahvusvaheliste konventsioonide kohaselt keelatud.

(2)  Kui ei ole ühtegi teist sobivat D koodi, võib see hõlmata kõrvaldamiseelseid toiminguid, sealhulgas eeltöötlust nagu muu hulgas sortimist, purustamist, kokkupressimist, granuleerimist, kuivatamist, tükeldamist, konditsioneerimist või eraldamist koodidega D1–D12 märgistatud toiminguteks.

(3)  Ajutine ladustamine tähendab eelladustamist artikli 3 punkti 10 kohaselt.

---

II LISA

TAASKASUTAMISTOIMINGUD

| R 1 | Kasutamine peamiselt kütusena või muul viisil energiaallikana (1) |
| --- | --- |

R 1

Kasutamine peamiselt kütusena või muul viisil energiaallikana (1)

| R 2 | Lahustite taasväärtustamine/regenereerimine |
| --- | --- |

R 2

Lahustite taasväärtustamine/regenereerimine

| R 3 | Lahustitena mittekasutatavate orgaaniliste ainete ringlussevõtt/taasväärtustamine (sh kompostimine ja muud bioloogilised muundamisprotsessid) (2) |
| --- | --- |

R 3

Lahustitena mittekasutatavate orgaaniliste ainete ringlussevõtt/taasväärtustamine (sh kompostimine ja muud bioloogilised muundamisprotsessid) (2)

| R 4 | Metallide ja metalliühendite ringlussevõtt/taasväärtustamine |
| --- | --- |

R 4

Metallide ja metalliühendite ringlussevõtt/taasväärtustamine

| R 5 | Muude anorgaaniliste ainete ringlussevõtt/taasväärtustamine (3) |
| --- | --- |

R 5

Muude anorgaaniliste ainete ringlussevõtt/taasväärtustamine (3)

| R 6 | Hapete ja aluste regenereerimine |
| --- | --- |

R 6

Hapete ja aluste regenereerimine

| R 7 | Reostustõrjeks kasutatud komponentide taaskasutamine |
| --- | --- |

R 7

Reostustõrjeks kasutatud komponentide taaskasutamine

| R 8 | Katalüsaatorikomponentide taaskasutamine |
| --- | --- |

R 8

Katalüsaatorikomponentide taaskasutamine

| R 9 | Õlide taasrafineerimine või korduskasutamine muul viisil |
| --- | --- |

R 9

Õlide taasrafineerimine või korduskasutamine muul viisil

| R 10 | Pinnastöötlus põllumajandusliku kasutamise eesmärgil või keskkonnaseisundi parandamiseks |
| --- | --- |

R 10

Pinnastöötlus põllumajandusliku kasutamise eesmärgil või keskkonnaseisundi parandamiseks

| R 11 | Koodinumbriga R1–R10 märgitud toimingute tagajärjel tekkinud jäätmete kasutamine |
| --- | --- |

R 11

Koodinumbriga R1–R10 märgitud toimingute tagajärjel tekkinud jäätmete kasutamine

| R 12 | Jäätmete vahetamine koodinumbriga R1–R11 märgitud toiminguteks (4) |
| --- | --- |

R 12

Jäätmete vahetamine koodinumbriga R1–R11 märgitud toiminguteks (4)

| R 13 | Jäätmete vaheladustamine mis tahes koodinumbriga R1–R12 märgitud toiminguks (välja arvatud jäätmete ajutine kogumiseelne hoidmine jäätmete tekkekohas) (5) |
| --- | --- |

R 13

Jäätmete vaheladustamine mis tahes koodinumbriga R1–R12 märgitud toiminguks (välja arvatud jäätmete ajutine kogumiseelne hoidmine jäätmete tekkekohas) (5)

---

(1)  See hõlmab tahkeid olmejäätmeid töötlevaid põletusrajatisi üksnes siis, kui nende energiatõhusus on võrdne või suurem kui:

| — | 0,60 rajatiste puhul, mis tegutsevad ja on saanud loa vastavalt ühenduse õigusaktidele enne 1. jaanuari 2009; |
| --- | --- |

—

0,60 rajatiste puhul, mis tegutsevad ja on saanud loa vastavalt ühenduse õigusaktidele enne 1. jaanuari 2009;

| — | 0,65 rajatiste puhul, mis on saanud loa enne 31. detsembrit 2008; |
| --- | --- |

—

0,65 rajatiste puhul, mis on saanud loa enne 31. detsembrit 2008;

vastavalt järgmisele valemile:

Energiatõhusus = (Ep – (Ef + Ei))/(0,97 × (Ew + Ef)),

kus:

| | Ep on aastane soojuse või elektri kujul toodetav energia. Selle arvutamiseks korrutatakse elektri kujul saadud energia kordajaga 2,6 ning kaubanduslikul eesmärgil toodetud soojus kordajaga 1,1 (GJ aastas). |
| --- | --- |

Ep on aastane soojuse või elektri kujul toodetav energia. Selle arvutamiseks korrutatakse elektri kujul saadud energia kordajaga 2,6 ning kaubanduslikul eesmärgil toodetud soojus kordajaga 1,1 (GJ aastas).

| | Ef on süsteemi aastane energiakulu kütustest, mis kulub auru tootmisele (GJ aastas). |
| --- | --- |

Ef on süsteemi aastane energiakulu kütustest, mis kulub auru tootmisele (GJ aastas).

| | Ew on töödeldud jäätmetes sisalduv aastane energia, mille väljaarvutamiseks kasutatakse jäätmete kütteväärtust (GJ aastas). |
| --- | --- |

Ew on töödeldud jäätmetes sisalduv aastane energia, mille väljaarvutamiseks kasutatakse jäätmete kütteväärtust (GJ aastas).

| | Ei on aastas imporditav energia, millest arvatakse välja Ew ja Ef (GJ aastas). |
| --- | --- |

Ei on aastas imporditav energia, millest arvatakse välja Ew ja Ef (GJ aastas).

| | 0,97 on tegur, millega arvestatakse koldetuhast ja kiirgusest tingitud energiakadu. |
| --- | --- |

0,97 on tegur, millega arvestatakse koldetuhast ja kiirgusest tingitud energiakadu.

Seda valemit kohaldatakse vastavalt viitedokumendile jäätmete põletamise parima võimaliku tehnika kohta.

(2)  See hõlmab gaasistamist ja pürolüüsi, kasutades saadavaid komponente kemikaalidena.

(3)  See hõlmab pinnase puhastamist, mille tulemuseks on pinnase taaskasutamine, ja anorgaaniliste ehitusmaterjalide ringlussevõttu.

(4)  Kui ei ole ühtegi teist sobivat R koodi, võib see hõlmata taaskasutamiseelseid toiminguid, sealhulgas eeltöötlust nagu muu hulgas demonteerimist, sortimist, purustamist, kokkupressimist, granuleerimist, kuivatamist, tükeldamist, konditsioneerimist, ümberpakkimist, eraldamist, jäätmesegude koostamist või segamist koodidega R1–R12 märgistatud toiminguteks.

(5)  Ajutine ladustamine tähendab eelladustamist artikli 3 punkti 10 kohaselt.

---

III LISA

JÄÄTMETE OMADUSED, MIS LUBAVAD NEID PIDADA OHTLIKEKS JÄÄTMETEKS

| H1 | Plahvatusohtlik: ained ja valmistised, mis võivad leegiga kokkupuutel plahvatada või mis on põrutus- või hõõrdumistundlikumad kui dinitrobenseen. |
| --- | --- |

H1

Plahvatusohtlik: ained ja valmistised, mis võivad leegiga kokkupuutel plahvatada või mis on põrutus- või hõõrdumistundlikumad kui dinitrobenseen.

| H2 | Oksüdeeriv: ained ja valmistised, mis annavad kokkupuutel muude, eelkõige tuleohtlike ainetega tugevalt eksotermilise reaktsiooni. |
| --- | --- |

H2

Oksüdeeriv: ained ja valmistised, mis annavad kokkupuutel muude, eelkõige tuleohtlike ainetega tugevalt eksotermilise reaktsiooni.

| H3-A | Väga tuleohtlik:






  — | vedelad ained ja valmistised, mille leektäpp on alla 21 °C (sealhulgas eriti kergesti süttivad vedelikud), või |
| --- | --- | --- |

H3-A

Väga tuleohtlik:

—

vedelad ained ja valmistised, mille leektäpp on alla 21 °C (sealhulgas eriti kergesti süttivad vedelikud), või

| — | ained ja valmistised, mis võivad iseenesest kuumeneda ja lõpuks õhuga kokkupuutel süttida ümbritseva õhu temperatuuril lisaenergiat vajamata, või |
| --- | --- |

—

ained ja valmistised, mis võivad iseenesest kuumeneda ja lõpuks õhuga kokkupuutel süttida ümbritseva õhu temperatuuril lisaenergiat vajamata, või

| — | tahked ained ja valmistised, mis võivad kergesti süttida pärast lühiajalist kokkupuudet süüteallikaga ja mis põlevad või hõõguvad edasi, kui see allikas on kõrvaldatud, või |
| --- | --- |

—

tahked ained ja valmistised, mis võivad kergesti süttida pärast lühiajalist kokkupuudet süüteallikaga ja mis põlevad või hõõguvad edasi, kui see allikas on kõrvaldatud, või

| — | gaasilised ained ja valmistised, mis süttivad õhu käes normaalrõhul, või |
| --- | --- |

—

gaasilised ained ja valmistised, mis süttivad õhu käes normaalrõhul, või

| — | ained ja valmistised, mis kokkupuutel veega või niiske õhuga eraldavad ohtlikus koguses kergesti süttivaid gaase. |
| --- | --- |

—

ained ja valmistised, mis kokkupuutel veega või niiske õhuga eraldavad ohtlikus koguses kergesti süttivaid gaase.

| H3-B | Tuleohtlik: vedelad ained ja valmistised, mille leektäpp on vähemalt 21 °C ja mitte rohkem kui 55 °C. |
| --- | --- |

H3-B

Tuleohtlik: vedelad ained ja valmistised, mille leektäpp on vähemalt 21 °C ja mitte rohkem kui 55 °C.

| H4 | Ärritav: mittesööbivad ained ja valmistised, mis vahetul, pikaajalisel või korduval kokkupuutel naha või limaskestaga võivad tekitada põletikke. |
| --- | --- |

H4

Ärritav: mittesööbivad ained ja valmistised, mis vahetul, pikaajalisel või korduval kokkupuutel naha või limaskestaga võivad tekitada põletikke.

| H5 | Kahjulik: ained ja valmistised, mis hingamisteede, seedeelundite või naha kaudu organismi sattudes võivad põhjustada piiratud ulatuses tervisehäireid. |
| --- | --- |

H5

Kahjulik: ained ja valmistised, mis hingamisteede, seedeelundite või naha kaudu organismi sattudes võivad põhjustada piiratud ulatuses tervisehäireid.

| H6 | Mürgine: ained ja valmistised (sealhulgas väga mürgised ained ja valmistised), mis hingamisteede, seedeelundite või naha kaudu organismi sattudes võivad põhjustada raskeid, ägedaid või kroonilisi tervisehäireid või isegi surma. |
| --- | --- |

H6

Mürgine: ained ja valmistised (sealhulgas väga mürgised ained ja valmistised), mis hingamisteede, seedeelundite või naha kaudu organismi sattudes võivad põhjustada raskeid, ägedaid või kroonilisi tervisehäireid või isegi surma.

| H7 | Kantserogeenne: ained ja valmistised, mis hingamisteede, seedeelundite või naha kaudu organismi sattudes võivad põhjustada vähktõppe haigestumist või suurendada selle haiguse esinemissagedust. |
| --- | --- |

H7

Kantserogeenne: ained ja valmistised, mis hingamisteede, seedeelundite või naha kaudu organismi sattudes võivad põhjustada vähktõppe haigestumist või suurendada selle haiguse esinemissagedust.

| H8 | Sööbiv: ained ja valmistised, mis eluskudedega kokku puutudes võivad neid hävitada. |
| --- | --- |

H8

Sööbiv: ained ja valmistised, mis eluskudedega kokku puutudes võivad neid hävitada.

| H9 | Nakkust tekitav: mikroorganisme või nende toksiine sisaldavad ained või valmistised, mida teatakse kindlasti või tõenäoliselt põhjustavat inimeste või muude elusorganismide haigestumist. |
| --- | --- |

H9

Nakkust tekitav: mikroorganisme või nende toksiine sisaldavad ained või valmistised, mida teatakse kindlasti või tõenäoliselt põhjustavat inimeste või muude elusorganismide haigestumist.

| H10 | Reproduktiivset funktsiooni kahjustav: ained ja valmistised, mis hingamisteede, seedeelundite või naha kaudu organismi sattudes võivad esile kutsuda mittepärilikke kaasasündinud väärarenguid või suurendada nende esinemissagedust. |
| --- | --- |

H10

Reproduktiivset funktsiooni kahjustav: ained ja valmistised, mis hingamisteede, seedeelundite või naha kaudu organismi sattudes võivad esile kutsuda mittepärilikke kaasasündinud väärarenguid või suurendada nende esinemissagedust.

| H11 | Mutageenne: ained ja valmistised, mis hingamisteede või seedeelundite kaudu organismi sattudes võivad esile kutsuda pärilikke geneetilisi defekte või suurendada nende esinemissagedust. |
| --- | --- |

H11

Mutageenne: ained ja valmistised, mis hingamisteede või seedeelundite kaudu organismi sattudes võivad esile kutsuda pärilikke geneetilisi defekte või suurendada nende esinemissagedust.

| H12 | Jäätmed, mille kokkupuutel vee, õhu või happega vabanevad mürgised või väga mürgised gaasid. |
| --- | --- |

H12

Jäätmed, mille kokkupuutel vee, õhu või happega vabanevad mürgised või väga mürgised gaasid.

| H13 (1) | Sensibiliseeriv: ained ja valmistised, mis sisse hingatuna või naha kaudu imendununa võivad põhjustada ülitundlikkust, nii et hilisemal kokkupuutel kõnealuse aine või valmistisega ilmnevad sellele iseloomulikud nähud. |
| --- | --- |

H13 (1)

Sensibiliseeriv: ained ja valmistised, mis sisse hingatuna või naha kaudu imendununa võivad põhjustada ülitundlikkust, nii et hilisemal kokkupuutel kõnealuse aine või valmistisega ilmnevad sellele iseloomulikud nähud.

| H14 | Keskkonnaohtlik: jäätmed, mis põhjustavad või võivad põhjustada kas kohe või aja jooksul ohtu ühele või mitmele keskkonnasektorile |
| --- | --- |

H14

Keskkonnaohtlik: jäätmed, mis põhjustavad või võivad põhjustada kas kohe või aja jooksul ohtu ühele või mitmele keskkonnasektorile

| H15 | Jäätmed, millest pärast nende kõrvaldamist võivad leostuda või muul viisil eralduda muud aineid, millel on mõni eespool loetletud omadus. |
| --- | --- |

H15

Jäätmed, millest pärast nende kõrvaldamist võivad leostuda või muul viisil eralduda muud aineid, millel on mõni eespool loetletud omadus.

Viited

| 1. | Ohtlike omaduste „mürgine” (ja „väga mürgine”), „kahjulik”, „sööbiv”, „ärritav”, „kantserogeenne”, „reproduktiivset funktsiooni kahjustav”, „mutageenne” ja „keskkonnaohtlik” määramisel võetakse aluseks kriteeriumid, mis on sätestatud nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivi 67/548/EMÜ (ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) (2) VI lisas. |
| --- | --- |

1.

Ohtlike omaduste „mürgine” (ja „väga mürgine”), „kahjulik”, „sööbiv”, „ärritav”, „kantserogeenne”, „reproduktiivset funktsiooni kahjustav”, „mutageenne” ja „keskkonnaohtlik” määramisel võetakse aluseks kriteeriumid, mis on sätestatud nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivi 67/548/EMÜ (ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) (2) VI lisas.

| 2. | Kui see on asjakohane, kohaldatakse ohtlike valmististe suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. mai 1999. aasta direktiivi 1999/45/EÜ ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (3) II ja III lisas loetletud piirväärtusi. |
| --- | --- |

2.

Kui see on asjakohane, kohaldatakse ohtlike valmististe suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. mai 1999. aasta direktiivi 1999/45/EÜ ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (3) II ja III lisas loetletud piirväärtusi.

Katsemeetodid

Kasutatakse meetodeid, mida on kirjeldatud direktiivi 67/548/EMÜ V lisas ning muudes CENi dokumentides.

---

(1)  kuivõrd on olemas testimismeetodid.

(2)  EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.

(3)  EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1.

---

IV LISA

ARTIKLIS 29 OSUTATUD JÄÄTMETEKKE VÄLTIMISE MEETMETE NÄITED

Meetmed, millega saab mõjutada jäätmetekkega seotud raamtingimusi

| 1. | Kavandamismeetmete või ressursside tõhusat kasutamist edendavate muude majandushoobade kasutamine. |
| --- | --- |

1.

Kavandamismeetmete või ressursside tõhusat kasutamist edendavate muude majandushoobade kasutamine.

| 2. | Keskkonnahoidlikumate ja vähem jäätmeid tekitavate toodete ja tehnoloogiate saavutamist käsitleva uurimis- ja arendustegevuse edendamine ning sellise uurimis- ja arendustegevuse tulemuste levitamine ja kasutamine. |
| --- | --- |

2.

Keskkonnahoidlikumate ja vähem jäätmeid tekitavate toodete ja tehnoloogiate saavutamist käsitleva uurimis- ja arendustegevuse edendamine ning sellise uurimis- ja arendustegevuse tulemuste levitamine ja kasutamine.

| 3. | Tõhusate ja sihipäraste näitajate väljatöötamine, et mõõta seoses jäätmetekkega keskkonnale avaldatavat survet, eesmärgiga aidata kaasa jäätmetekke vältimisele igal tasandil, alates ühenduse tasandil toodete võrdlemisest ja kohalike omavalitsuste tegevusest kuni riiklike meetmeteni. |
| --- | --- |

3.

Tõhusate ja sihipäraste näitajate väljatöötamine, et mõõta seoses jäätmetekkega keskkonnale avaldatavat survet, eesmärgiga aidata kaasa jäätmetekke vältimisele igal tasandil, alates ühenduse tasandil toodete võrdlemisest ja kohalike omavalitsuste tegevusest kuni riiklike meetmeteni.

Meetmed, millega saab mõjutada kujundamise, tootmise ja levitamise etappi

| 4. | Ökodisaini edendamine (keskkonnaaspektide süstemaatiline integreerimine tootedisaini eesmärgiga parandada toote keskkonnahoidlikkust toote kogu olelusringi jooksul). |
| --- | --- |

4.

Ökodisaini edendamine (keskkonnaaspektide süstemaatiline integreerimine tootedisaini eesmärgiga parandada toote keskkonnahoidlikkust toote kogu olelusringi jooksul).

| 5. | Jäätmetekke vältimise tehnikate kohta teabe andmine eesmärgiga hõlbustada parima võimaliku tehnika rakendamist tööstuses. |
| --- | --- |

5.

Jäätmetekke vältimise tehnikate kohta teabe andmine eesmärgiga hõlbustada parima võimaliku tehnika rakendamist tööstuses.

| 6. | Pädevatele ametiasutustele väljaõppe korraldamine seoses jäätmetekke vältimise nõuete lisamisega lubadesse vastavalt käesolevale direktiivile ja direktiivile 96/61/EÜ. |
| --- | --- |

6.

Pädevatele ametiasutustele väljaõppe korraldamine seoses jäätmetekke vältimise nõuete lisamisega lubadesse vastavalt käesolevale direktiivile ja direktiivile 96/61/EÜ.

| 7. | Meetmed jäätmetekke vältimiseks rajatistes, mida direktiiv 96/61/EÜ ei hõlma. Asjakohastel puhkudel võiksid sellised meetmed hõlmata jäätmetekke vältimise hinnanguid või kavasid. |
| --- | --- |

7.

Meetmed jäätmetekke vältimiseks rajatistes, mida direktiiv 96/61/EÜ ei hõlma. Asjakohastel puhkudel võiksid sellised meetmed hõlmata jäätmetekke vältimise hinnanguid või kavasid.

| 8. | Teadlikkuse suurendamise kampaaniad või ettevõtete toetamine rahaliselt, otsuste tegemisel või muul viisil. Sellised meetmed on tõenäoliselt eriti tõhusad siis, kui need on suunatud ja kohandatud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning toimivad kindlakskujunenud ärivõrgustike kaudu. |
| --- | --- |

8.

Teadlikkuse suurendamise kampaaniad või ettevõtete toetamine rahaliselt, otsuste tegemisel või muul viisil. Sellised meetmed on tõenäoliselt eriti tõhusad siis, kui need on suunatud ja kohandatud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning toimivad kindlakskujunenud ärivõrgustike kaudu.

| 9. | Vabatahtlike kokkulepete, tarbijate/tootjate komiteede või sektoriviisiliste läbirääkimiste kasutamine selleks, et asjaomased ettevõtted või tööstussektorid seaksid sisse oma jäätmetekke vältimise kavad või eesmärgid või parandaksid rohkesti jäätmeid tekitavaid tooteid või pakendeid. |
| --- | --- |

9.

Vabatahtlike kokkulepete, tarbijate/tootjate komiteede või sektoriviisiliste läbirääkimiste kasutamine selleks, et asjaomased ettevõtted või tööstussektorid seaksid sisse oma jäätmetekke vältimise kavad või eesmärgid või parandaksid rohkesti jäätmeid tekitavaid tooteid või pakendeid.

| 10. | Usaldusväärsete keskkonnajuhtimissüsteemide, sealhulgas EMASi ja ISO 14001 edendamine. |
| --- | --- |

10.

Usaldusväärsete keskkonnajuhtimissüsteemide, sealhulgas EMASi ja ISO 14001 edendamine.

Meetmed, millega saab mõjutada tarbimise ja kasutamise etappi

| 11. | Majandushoovad, nagu keskkonnahoidlike ostude soodustamine või kohustusliku tarbijamakse sisseseadmine sellistelt pakenditelt või pakendielementidelt, mis muidu oleksid tasuta. |
| --- | --- |

11.

Majandushoovad, nagu keskkonnahoidlike ostude soodustamine või kohustusliku tarbijamakse sisseseadmine sellistelt pakenditelt või pakendielementidelt, mis muidu oleksid tasuta.

| 12. | Üldsusele või konkreetsele tarbijarühmale suunatud teadlikkuse tõstmise kampaaniad ja teabe jagamine. |
| --- | --- |

12.

Üldsusele või konkreetsele tarbijarühmale suunatud teadlikkuse tõstmise kampaaniad ja teabe jagamine.

| 13. | Usaldusväärsete ökomärgiste edendamine. |
| --- | --- |

13.

Usaldusväärsete ökomärgiste edendamine.

| 14. | Jäätmetekke vältimise alast teavet ja väiksema keskkonnamõjuga toodete kättesaadavust käsitlevad kokkulepped tööstusega (näiteks selliste tootekomiteede kasutamine, mida kasutatakse integreeritud tootepoliitika raames) või jaemüüjatega. |
| --- | --- |

14.

Jäätmetekke vältimise alast teavet ja väiksema keskkonnamõjuga toodete kättesaadavust käsitlevad kokkulepped tööstusega (näiteks selliste tootekomiteede kasutamine, mida kasutatakse integreeritud tootepoliitika raames) või jaemüüjatega.

| 15. | Riigihangete ja erasektori hangetega seoses keskkonnaalaste ja jäätmetekke vältimise kriteeriumide integreerimine pakkumiskutsetesse ja lepingutesse vastavalt komisjoni poolt 29. oktoobril 2004 avaldatud „Keskkonnahoidlike riigihangete käsiraamatule”. |
| --- | --- |

15.

Riigihangete ja erasektori hangetega seoses keskkonnaalaste ja jäätmetekke vältimise kriteeriumide integreerimine pakkumiskutsetesse ja lepingutesse vastavalt komisjoni poolt 29. oktoobril 2004 avaldatud „Keskkonnahoidlike riigihangete käsiraamatule”.

| 16. | Sobivate kõrvaldatud toodete või nende osade korduskasutamise ja/või parandamise edendamine, eriti harivate, majanduslike, logistiliste või muude meetmete kaudu, nagu akrediteeritud parandus- või korduskasutuskeskuste või -võrgustike toetamine või rajamine eelkõige tihedalt asustatud piirkondades. |
| --- | --- |

16.

Sobivate kõrvaldatud toodete või nende osade korduskasutamise ja/või parandamise edendamine, eriti harivate, majanduslike, logistiliste või muude meetmete kaudu, nagu akrediteeritud parandus- või korduskasutuskeskuste või -võrgustike toetamine või rajamine eelkõige tihedalt asustatud piirkondades.

---

V LISA

VASTAVUSTABEL

| Direktiiv 2006/12/EÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõike 1 punkt a | Artikli 3 punkt 1 |
| Artikli 1 lõike 1 punkt b | Artikli 3 punkt 5 |
| Artikli 1 lõike 1 punkt c | Artikli 3 punkt 6 |
| Artikli 1 lõike 1 punkt d | Artikli 3 punkt 9 |
| Artikli 1 lõike 1 punkt e | Artikli 3 punkt 19 |
| Artikli 1 lõike 1 punkt f | Artikli 3 punkt 15 |
| Artikli 1 lõike 1 punkt g | Artikli 3 punkt 10 |
| Artikli 1 lõige 2 | Artikkel 7 |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikli 2 lõige 1 |
| Artikli 2 lõike 1 punkt a | Artikli 2 lõike 1 punkt a |
| Artikli 2 lõike 1 punkt b | Artikli 2 lõige 2 |
| Artikli 2 lõike 1 punkti b alapunkt i | Artikli 2 lõike 1 punkt d |
| Artikli 2 lõike 1 punkti b alapunkt ii | Artikli 2 lõike 2 punkt d |
| Artikli 2 lõike 1 punkti b alapunkt iii | Artikli 2 lõike 1 punkt f ja lõike 2 punkt c |
| Artikli 2 lõike 1 punkti b alapunkt iv | Artikli 2 lõike 2 punkt a |
| Artikli 2 lõike 1 punkti b alapunkt v | Artikli 2 lõike 1 punkt e |
| Artikli 2 lõige 2 | Artikli 2 lõige 4 |
| Artikli 3 lõige 1 | Artikkel 4 |
| Artikli 4 lõige 1 | Artikkel 13 |
| Artikli 4 lõige 2 | Artikli 36 lõige 1 |
| Artikkel 5 | Artikkel 16 |
| Artikkel 6 | — |
| Artikkel 7 | Artikkel 28 |
| Artikkel 8 | Artikkel 15 |
| Artikkel 9 | Artikkel 23 |
| Artikkel 10 | Artikkel 23 |
| Artikkel 11 | Artiklid 24 ja 25 |
| Artikkel 12 | Artikkel 26 |
| Artikkel 13 | Artikkel 34 |
| Artikkel 14 | Artikkel 35 |
| Artikkel 15 | Artikkel 14 |
| Artikkel 16 | Artikkel 37 |
| Artikkel 17 | Artikkel 38 |
| Artikli 18 lõige 1 | Artikli 39 lõige 1 |
| — | Artikli 39 lõige 2 |
| Artikli 18 lõige 2 | — |
| Artikli 18 lõige 3 | Artikli 39 lõige 3 |
| Artikkel 19 | Artikkel 40 |
| Artikkel 20 | — |
| Artikkel 21 | Artikkel 42 |
| Artikkel 22 | Artikkel 43 |
| I lisa | — |
| IIA lisa | I lisa |
| IIB lisa | II lisa |

Direktiiv 2006/12/EÜ

Käesolev direktiiv

Artikli 1 lõike 1 punkt a

Artikli 3 punkt 1

Artikli 1 lõike 1 punkt b

Artikli 3 punkt 5

Artikli 1 lõike 1 punkt c

Artikli 3 punkt 6

Artikli 1 lõike 1 punkt d

Artikli 3 punkt 9

Artikli 1 lõike 1 punkt e

Artikli 3 punkt 19

Artikli 1 lõike 1 punkt f

Artikli 3 punkt 15

Artikli 1 lõike 1 punkt g

Artikli 3 punkt 10

Artikli 1 lõige 2

Artikkel 7

Artikli 2 lõige 1

Artikli 2 lõige 1

Artikli 2 lõike 1 punkt a

Artikli 2 lõike 1 punkt a

Artikli 2 lõike 1 punkt b

Artikli 2 lõige 2

Artikli 2 lõike 1 punkti b alapunkt i

Artikli 2 lõike 1 punkt d

Artikli 2 lõike 1 punkti b alapunkt ii

Artikli 2 lõike 2 punkt d

Artikli 2 lõike 1 punkti b alapunkt iii

Artikli 2 lõike 1 punkt f ja lõike 2 punkt c

Artikli 2 lõike 1 punkti b alapunkt iv

Artikli 2 lõike 2 punkt a

Artikli 2 lõike 1 punkti b alapunkt v

Artikli 2 lõike 1 punkt e

Artikli 2 lõige 2

Artikli 2 lõige 4

Artikli 3 lõige 1

Artikkel 4

Artikli 4 lõige 1

Artikkel 13

Artikli 4 lõige 2

Artikli 36 lõige 1

Artikkel 5

Artikkel 16

Artikkel 6

—

Artikkel 7

Artikkel 28

Artikkel 8

Artikkel 15

Artikkel 9

Artikkel 23

Artikkel 10

Artikkel 23

Artikkel 11

Artiklid 24 ja 25

Artikkel 12

Artikkel 26

Artikkel 13

Artikkel 34

Artikkel 14

Artikkel 35

Artikkel 15

Artikkel 14

Artikkel 16

Artikkel 37

Artikkel 17

Artikkel 38

Artikli 18 lõige 1

Artikli 39 lõige 1

—

Artikli 39 lõige 2

Artikli 18 lõige 2

—

Artikli 18 lõige 3

Artikli 39 lõige 3

Artikkel 19

Artikkel 40

Artikkel 20

—

Artikkel 21

Artikkel 42

Artikkel 22

Artikkel 43

I lisa

—

IIA lisa

I lisa

IIB lisa

II lisa

| Direktiiv 75/439/EMÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | Artikli 3 punkt 18 |
| Artikkel 2 | Artiklid 13 ja 21 |
| Artikli 3 lõiked 1 ja 2 | — |
| Artikli 3 lõige 3 | Artikkel 13 |
| Artikkel 4 | Artikkel 13 |
| Artikli 5 lõige 1 | — |
| Artikli 5 lõige 2 | — |
| Artikli 5 lõige 3 | — |
| Artikli 5 lõige 4 | Artiklid 26 ja 34 |
| Artikkel 6 | Artikkel 23 |
| Artikli 7 punkt a | Artikkel 13 |
| Artikli 7 punkt b | — |
| Artikli 8 lõige 1 | — |
| Artikli 8 lõike 2 punkt a | — |
| Artikli 8 lõike 2 punkt b | — |
| Artikli 8 lõige 3 | — |
| Artikkel 9 | — |
| Artikli 10 lõige 1 | Artikkel 18 |
| Artikli 10 lõige 2 | Artikkel 13 |
| Artikli 10 lõiked 3 ja 4 | — |
| Artikli 10 lõige 5 | Artiklid 19, 21, 25, 34 ja 35 |
| Artikkel 11 | — |
| Artikkel 12 | Artikkel 35 |
| Artikli 13 lõige 1 | Artikkel 34 |
| Artikli 13 lõige 2 | — |
| Artikkel 14 | — |
| Artikkel 15 | — |
| Artikkel 16 | — |
| Artikkel 17 | — |
| Artikkel 18 | Artikkel 37 |
| Artikkel 19 | — |
| Artikkel 20 | — |
| Artikkel 21 | — |
| Artikkel 22 | — |
| I lisa | — |

Direktiiv 75/439/EMÜ

Käesolev direktiiv

Artikli 1 lõige 1

Artikli 3 punkt 18

Artikkel 2

Artiklid 13 ja 21

Artikli 3 lõiked 1 ja 2

—

Artikli 3 lõige 3

Artikkel 13

Artikkel 4

Artikkel 13

Artikli 5 lõige 1

—

Artikli 5 lõige 2

—

Artikli 5 lõige 3

—

Artikli 5 lõige 4

Artiklid 26 ja 34

Artikkel 6

Artikkel 23

Artikli 7 punkt a

Artikkel 13

Artikli 7 punkt b

—

Artikli 8 lõige 1

—

Artikli 8 lõike 2 punkt a

—

Artikli 8 lõike 2 punkt b

—

Artikli 8 lõige 3

—

Artikkel 9

—

Artikli 10 lõige 1

Artikkel 18

Artikli 10 lõige 2

Artikkel 13

Artikli 10 lõiked 3 ja 4

—

Artikli 10 lõige 5

Artiklid 19, 21, 25, 34 ja 35

Artikkel 11

—

Artikkel 12

Artikkel 35

Artikli 13 lõige 1

Artikkel 34

Artikli 13 lõige 2

—

Artikkel 14

—

Artikkel 15

—

Artikkel 16

—

Artikkel 17

—

Artikkel 18

Artikkel 37

Artikkel 19

—

Artikkel 20

—

Artikkel 21

—

Artikkel 22

—

I lisa

—

| Direktiiv 91/689/EMÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | — |
| Artikli 1 lõige 2 | — |
| Artikli 1 lõige 3 | — |
| Artikli 1 lõige 4 | Artikli 3 punkt 2 ja artikkel 7 |
| Artikli 1 lõige 5 | Artikkel 20 |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikkel 23 |
| Artikli 2 lõiked 2–4 | Artikkel 18 |
| Artikkel 3 | Artiklid 24, 25 ja 26 |
| Artikli 4 lõige 1 | Artikli 34 lõige 1 |
| Artikli 4 lõike 2 punkt 3 | Artikkel 35 |
| Artikli 5 lõige 1 | Artikli 19 lõige 1 |
| Artikli 5 lõige 2 | Artikli 34 lõige 2 |
| Artikli 5 lõige 3 | Artikli 19 lõige 2 |
| Artikkel 6 | Artikkel 28 |
| Artikkel 7 | — |
| Artikkel 8 | — |
| Artikkel 9 | — |
| Artikkel 10 | — |
| Artikkel 11 | — |
| Artikkel 12 | — |
| I ja II lisa | — |
| III lisa | III lisa |

Direktiiv 91/689/EMÜ

Käesolev direktiiv

Artikli 1 lõige 1

—

Artikli 1 lõige 2

—

Artikli 1 lõige 3

—

Artikli 1 lõige 4

Artikli 3 punkt 2 ja artikkel 7

Artikli 1 lõige 5

Artikkel 20

Artikli 2 lõige 1

Artikkel 23

Artikli 2 lõiked 2–4

Artikkel 18

Artikkel 3

Artiklid 24, 25 ja 26

Artikli 4 lõige 1

Artikli 34 lõige 1

Artikli 4 lõike 2 punkt 3

Artikkel 35

Artikli 5 lõige 1

Artikli 19 lõige 1

Artikli 5 lõige 2

Artikli 34 lõige 2

Artikli 5 lõige 3

Artikli 19 lõige 2

Artikkel 6

Artikkel 28

Artikkel 7

—

Artikkel 8

—

Artikkel 9

—

Artikkel 10

—

Artikkel 11

—

Artikkel 12

—

I ja II lisa

—

III lisa

III lisa

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 22.11.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 312/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 312/31

---

KOMISJONI OTSUS,

2. juuli 2008,

riigiabi C 18/07 (ex N 874/06) kohta, mida Saksamaa kavatseb anda DHL-ile

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3178 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/878/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud artiklitele, (1)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 21. detsembri 2006. aasta kirjaga teatas Saksamaa, et kavatseb anda koolitusabi äriühingule DHL. |
| --- | --- |

(1)

21. detsembri 2006. aasta kirjaga teatas Saksamaa, et kavatseb anda koolitusabi äriühingule DHL.

| (2) | 27. juuni 2007. aasta kirjaga teavitas komisjon Saksamaad oma otsusest algatada DHL-ile abi andmise suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetlus. Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Saksamaa esitas oma märkused 26. septembri 2007. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(2)

27. juuni 2007. aasta kirjaga teavitas komisjon Saksamaad oma otsusest algatada DHL-ile abi andmise suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetlus. Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Saksamaa esitas oma märkused 26. septembri 2007. aasta kirjas.

| (3) | Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi. DHL esitas märkused 15. oktoobri 2007. aasta kirjaga ja UPS Deutschland 26. oktoobri 2007. aasta kirjaga. Asjaomased märkused edastati Saksamaale arvamuse saamiseks 16. novembri ja 20. novembri 2007. aasta kirjadega. Saksamaa vastas 14. detsembri 2007. aasta kirjaga. Komisjon taotles 12. veebruari ja 5. juuni 2008. aasta e-kirjadega lisateavet. Saksamaa vastas 14. veebruari, 31. märtsi ja 17. juuni 2008. aasta kirjadega. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi. DHL esitas märkused 15. oktoobri 2007. aasta kirjaga ja UPS Deutschland 26. oktoobri 2007. aasta kirjaga. Asjaomased märkused edastati Saksamaale arvamuse saamiseks 16. novembri ja 20. novembri 2007. aasta kirjadega. Saksamaa vastas 14. detsembri 2007. aasta kirjaga. Komisjon taotles 12. veebruari ja 5. juuni 2008. aasta e-kirjadega lisateavet. Saksamaa vastas 14. veebruari, 31. märtsi ja 17. juuni 2008. aasta kirjadega.

2.   ABIMEETME KIRJELDUS

2.1.   Abisaaja

| (4) | Äriühing DHL, kelle ülemaailmne käive oli 2005. aastal 18,2 miljardit eurot, kuulub juhtivate ekspress- ja kiirkullerteenuste osutajate hulka. Äriühing on Deutsche Post AG 100 %-line tütarettevõte. |
| --- | --- |

(4)

Äriühing DHL, kelle ülemaailmne käive oli 2005. aastal 18,2 miljardit eurot, kuulub juhtivate ekspress- ja kiirkullerteenuste osutajate hulka. Äriühing on Deutsche Post AG 100 %-line tütarettevõte.

| (5) | Äriühing DHL rajas oma tegevuskohas Leipzig–Halles, Saksamaal, ekspress- ja lennupostisaadetiste logistikakeskuse, mis pidi tegevust alustama 2007. aasta oktoobri lõpus. Kõnealuse projekti investeerimiskogukulud olid 250 miljonit eurot. 2004. aasta aprillis anti äriühingule DHL 70 miljoni euro ulatuses investeeringuteks ettenähtud regionaalabi, mille komisjon kiitis heaks riigiabina N 608/2003 ja mille puhul abi suurim osatähtsus oli 28 %. |
| --- | --- |

(5)

Äriühing DHL rajas oma tegevuskohas Leipzig–Halles, Saksamaal, ekspress- ja lennupostisaadetiste logistikakeskuse, mis pidi tegevust alustama 2007. aasta oktoobri lõpus. Kõnealuse projekti investeerimiskogukulud olid 250 miljonit eurot. 2004. aasta aprillis anti äriühingule DHL 70 miljoni euro ulatuses investeeringuteks ettenähtud regionaalabi, mille komisjon kiitis heaks riigiabina N 608/2003 ja mille puhul abi suurim osatähtsus oli 28 %.

| (6) | Ekspress- ja lennupostisaadetiste keskust käitavad kaks abi saavat äriühingut: DHL Hub Leipzig GmbH (edaspidi „DHL Hub”) ja European Air Transport Leipzig GmbH (edaspidi „DHL EAT”), kes mõlemad kuuluvad teiste tütarettevõtete kaudu 100 % Deutsche Post AG omandisse. DHL Hub osutab maapealseid teenuseid seoses lastilendudega, DHL EAT-i pädevuses on DHL-i lennukipargi tehniline ülevaatus. |
| --- | --- |

(6)

Ekspress- ja lennupostisaadetiste keskust käitavad kaks abi saavat äriühingut: DHL Hub Leipzig GmbH (edaspidi „DHL Hub”) ja European Air Transport Leipzig GmbH (edaspidi „DHL EAT”), kes mõlemad kuuluvad teiste tütarettevõtete kaudu 100 % Deutsche Post AG omandisse. DHL Hub osutab maapealseid teenuseid seoses lastilendudega, DHL EAT-i pädevuses on DHL-i lennukipargi tehniline ülevaatus.

| (7) | DHL Hub ja DHL EAT asuvad mõlemad abikõlblikus piirkonnas, kus tohib piirkondlikku abi anda EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel. |
| --- | --- |

(7)

DHL Hub ja DHL EAT asuvad mõlemad abikõlblikus piirkonnas, kus tohib piirkondlikku abi anda EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel.

2.2.   Koolituskava

| (8) | DHL osutab logistikakeskuses kõikidele saabuvatele ja väljuvatele lennukitele kõiki maapealseid teenuseid ning teostab lennueelset kontrolli ja perroonikontrolli. Äriühing kavatseb nimetatud valdkondades järk-järgult tööle võtta ligikaudu 1 500 inimest ning korraldada neile asjaomase koolituse. Riigiabi, millest teavitati, hõlmab siiski üksnes 485 töötaja jaoks ette nähtud koolitusmeetmeid. |
| --- | --- |

(8)

DHL osutab logistikakeskuses kõikidele saabuvatele ja väljuvatele lennukitele kõiki maapealseid teenuseid ning teostab lennueelset kontrolli ja perroonikontrolli. Äriühing kavatseb nimetatud valdkondades järk-järgult tööle võtta ligikaudu 1 500 inimest ning korraldada neile asjaomase koolituse. Riigiabi, millest teavitati, hõlmab siiski üksnes 485 töötaja jaoks ette nähtud koolitusmeetmeid.

| (9) | Saksamaa teavitas koolitusmeetmeteks antavast 7 753 307 miljoni euro suurusest otsetoetusest, millest Saksimaa ja Saksi-Anhaldi liidumaa eraldavad kumbki poole. |
| --- | --- |

(9)

Saksamaa teavitas koolitusmeetmeteks antavast 7 753 307 miljoni euro suurusest otsetoetusest, millest Saksimaa ja Saksi-Anhaldi liidumaa eraldavad kumbki poole.

| (10) | DHL-i kavandatud koolituse korraldavad DHL Hub (320 töötajale) ja DHL EAT (165 töötajale). (3) |
| --- | --- |

(10)

DHL-i kavandatud koolituse korraldavad DHL Hub (320 töötajale) ja DHL EAT (165 töötajale). (3)

2.2.1.   DHL Hub

| (11) | DHL Hub-i pakutava koolituse puhul on tegemist eelkõige üldiste koolitusmeetmetega, mille kaudu töötajad omandavad teadmisi ja oskusi konkreetsete toimingute teostamiseks. Koolitus sisaldab teoreetilist osa ja praktiliste teadmiste vahendamist otse töökohal. DHL Hub-i koolitus hõlmab ühtekokku 320 töötajat valdkondades, mida on täpsemalt kirjeldatud allpool:
  Tabel 1







  Ametikoht | Arv | Ülesanded |
| --- | --- | --- | --- |
| II kategooria maapealse teenuse osutajad | 210 | Saadetiste peale- ja mahalaadimine |
| Julgestustöötajad | 110 | Isikute ja lasti kontroll |
| (Operatiiv)juhid | (110) (4) | Keskastme juhtide ülesanded; personalijuhtimine ja -planeerimine; juhtimisülesanded |

(11)

DHL Hub-i pakutava koolituse puhul on tegemist eelkõige üldiste koolitusmeetmetega, mille kaudu töötajad omandavad teadmisi ja oskusi konkreetsete toimingute teostamiseks. Koolitus sisaldab teoreetilist osa ja praktiliste teadmiste vahendamist otse töökohal. DHL Hub-i koolitus hõlmab ühtekokku 320 töötajat valdkondades, mida on täpsemalt kirjeldatud allpool:

Tabel 1

Ametikoht

Arv

Ülesanded

II kategooria maapealse teenuse osutajad

210

Saadetiste peale- ja mahalaadimine

Julgestustöötajad

110

Isikute ja lasti kontroll

(Operatiiv)juhid

(110) (4)

Keskastme juhtide ülesanded; personalijuhtimine ja -planeerimine; juhtimisülesanded

a)   II kategooria maapealse teenuse osutajad

| (12) | Maapealse teenuse osutajate põhiülesannete hulka kuuluvad saadetiste laadimine lennukisse ja lennukist mahalaadimine, nn maapealse teenindamise seadmete käsitsemine ja juhtimine, lennudokumentide üleandmine, aruannete koostamine ning suhtlemine pilootide ja lennujaama talitustega. |
| --- | --- |

(12)

Maapealse teenuse osutajate põhiülesannete hulka kuuluvad saadetiste laadimine lennukisse ja lennukist mahalaadimine, nn maapealse teenindamise seadmete käsitsemine ja juhtimine, lennudokumentide üleandmine, aruannete koostamine ning suhtlemine pilootide ja lennujaama talitustega.

| (13) | Maapealse teenuse osutajate koolitus hõlmab 19 kursust, millele lisandub praktiline väljaõpe, ja kestab 77 õppepäeva, sellest 47 päeva töökohal. Koolitusmeede on ette nähtud töötajatele, kes on saanud väljaõppe, mis ei ole seotud kõnealuse koolitusega. Koolituse teoreetiline osa peab toimuma enne seda, kui Hub käitlemist alustab. Koolitus hõlmab ka laadimisseadmete käsitsemise alast jätkukursust, mida loetakse erikoolituseks, sest selles käsitletakse teatavate ainult DHL-i kasutatavate konteinerite ehitust. Lisaks sellele hõlmab üldkoolitus järgmist:






  a) | üldine ohutusalane koolitus – tuleohutus, laadimisuste käsitsemine, esmaabi, ohtlike ainete käitlemine ja ohutusnõuded perroonil; |
| --- | --- | --- |

(13)

Maapealse teenuse osutajate koolitus hõlmab 19 kursust, millele lisandub praktiline väljaõpe, ja kestab 77 õppepäeva, sellest 47 päeva töökohal. Koolitusmeede on ette nähtud töötajatele, kes on saanud väljaõppe, mis ei ole seotud kõnealuse koolitusega. Koolituse teoreetiline osa peab toimuma enne seda, kui Hub käitlemist alustab. Koolitus hõlmab ka laadimisseadmete käsitsemise alast jätkukursust, mida loetakse erikoolituseks, sest selles käsitletakse teatavate ainult DHL-i kasutatavate konteinerite ehitust. Lisaks sellele hõlmab üldkoolitus järgmist:

a)

üldine ohutusalane koolitus – tuleohutus, laadimisuste käsitsemine, esmaabi, ohtlike ainete käitlemine ja ohutusnõuded perroonil;

| b) | üldine erialakoolitus, mille läbimisel antakse välja tunnistus asjaomaste oskuste omandamise kohta, näiteks juhiluba perroonil liiklemiseks, maapealse teenindamise seadmete käsitsemise luba (ülevaade seadmete kasutamisest) ja tõstukijuhiluba; |
| --- | --- |

b)

üldine erialakoolitus, mille läbimisel antakse välja tunnistus asjaomaste oskuste omandamise kohta, näiteks juhiluba perroonil liiklemiseks, maapealse teenindamise seadmete käsitsemise luba (ülevaade seadmete kasutamisest) ja tõstukijuhiluba;

| c) | muu tehniline koolitus – lennutransport, jäätõrjemeetodid ja sissejuhatus perroonitöösse ning |
| --- | --- |

c)

muu tehniline koolitus – lennutransport, jäätõrjemeetodid ja sissejuhatus perroonitöösse ning

| d) | teatavad üldkoolitused – keskkonnajuhtimine (ISO/DIN standard 14001) ja kvaliteedijuhtimine ning protsessid (ISO/DIN standard 9001). |
| --- | --- |

d)

teatavad üldkoolitused – keskkonnajuhtimine (ISO/DIN standard 14001) ja kvaliteedijuhtimine ning protsessid (ISO/DIN standard 9001).

| (14) | Riiklikes ja ühenduse õigusnormides ei ole põhimõtteliselt ette nähtud maapealse teenuse osutajate vähimat arvu ega erinõudeid või tunnistuse omamist maapealse teenuse osutajana töötamiseks. Saksamaa teatas siiski, et kehtivate õigusnormide kohaselt on ettenähtud kursustest viis kohustuslikud kõikidele töötajatele (muu hulgas tuleohutus, esmaabi, ohtliku kauba käitlemine ja ohutusnõuded perroonil) (5) ning et täiendavad kursused, konkreetselt laadimisuste käsitsemise alase kursuse ja tunnistuse väljaandmisega seotud üldkoolituse, sealhulgas asjaomase töökohal korraldatava koolituse, peab läbima teatav vähim arv inimesi (ligikaudu 70). Asjaomase väljaõppega inimesed võiksid seejärel oma teadmisi kaastöötajatele lühikoolituste vormis edasi anda. |
| --- | --- |

(14)

Riiklikes ja ühenduse õigusnormides ei ole põhimõtteliselt ette nähtud maapealse teenuse osutajate vähimat arvu ega erinõudeid või tunnistuse omamist maapealse teenuse osutajana töötamiseks. Saksamaa teatas siiski, et kehtivate õigusnormide kohaselt on ettenähtud kursustest viis kohustuslikud kõikidele töötajatele (muu hulgas tuleohutus, esmaabi, ohtliku kauba käitlemine ja ohutusnõuded perroonil) (5) ning et täiendavad kursused, konkreetselt laadimisuste käsitsemise alase kursuse ja tunnistuse väljaandmisega seotud üldkoolituse, sealhulgas asjaomase töökohal korraldatava koolituse, peab läbima teatav vähim arv inimesi (ligikaudu 70). Asjaomase väljaõppega inimesed võiksid seejärel oma teadmisi kaastöötajatele lühikoolituste vormis edasi anda.

| (15) | Saksamaa teatas, et võimalik on ka teenuste sisseostmine, ning edastas asjaomase kuluanalüüsi. |
| --- | --- |

(15)

Saksamaa teatas, et võimalik on ka teenuste sisseostmine, ning edastas asjaomase kuluanalüüsi.

b)   Julgestustöötajad

| (16) | Julgestustöötaja tegevus hõlmab nii isikute kui ka lasti kontrolli häireteta käitamise tagamiseks. Julgestustöötajate koolitus on ainult üldise iseloomuga:






  a) | üldine ohutusalane koolitus tuleohutuse, esmaabi ja ohtliku kauba käitlemise valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

(16)

Julgestustöötaja tegevus hõlmab nii isikute kui ka lasti kontrolli häireteta käitamise tagamiseks. Julgestustöötajate koolitus on ainult üldise iseloomuga:

a)

üldine ohutusalane koolitus tuleohutuse, esmaabi ja ohtliku kauba käitlemise valdkonnas;

| b) | julgestustöötajatele seaduse alusel ette nähtud kutsealane julgestuskoolitus nagu terrorismiohu tõrjumine, juurdepääsu kontroll, kontroll ja läbiotsimine, pagasi ja lasti ohutus, relvad ja muud julgestusega seotud valdkonnad; |
| --- | --- |

b)

julgestustöötajatele seaduse alusel ette nähtud kutsealane julgestuskoolitus nagu terrorismiohu tõrjumine, juurdepääsu kontroll, kontroll ja läbiotsimine, pagasi ja lasti ohutus, relvad ja muud julgestusega seotud valdkonnad;

| c) | muu üldine kutsealane koolitus, mille läbimisel antakse välja tunnistus konkreetsete oskuste omandamise kohta, näiteks juhiluba perroonil liiklemiseks; |
| --- | --- |

c)

muu üldine kutsealane koolitus, mille läbimisel antakse välja tunnistus konkreetsete oskuste omandamise kohta, näiteks juhiluba perroonil liiklemiseks;

| d) | muu üldine kutsealane ohutuskoolitus muu hulgas järgnevates valdkondades: õigus, relvad ja lõhkeained, kontrolliprotseduuride põhialused ja röntgenpiltide lugemine; |
| --- | --- |

d)

muu üldine kutsealane ohutuskoolitus muu hulgas järgnevates valdkondades: õigus, relvad ja lõhkeained, kontrolliprotseduuride põhialused ja röntgenpiltide lugemine;

| e) | teatavad üldise iseloomuga koolitused nagu kvaliteedijuhtimine ja protsessid (ISO/DIN standard 9001). |
| --- | --- |

e)

teatavad üldise iseloomuga koolitused nagu kvaliteedijuhtimine ja protsessid (ISO/DIN standard 9001).

| (17) | Koolitusmeetmed on kooskõlas kohaldatavate riiklike ja ühenduse õigusnormidega. DHL kavandab kõigi julgestustöötajate jaoks ulatuslikku julgestusalast koolitust, mis riigiabi ärajäämise korral piirdub siiski miinimumiga, st üldise kutsealase julgestuskoolitusega. Ka siin on muud üldist julgestuskoolitust kavandatud pakkuda ainult piiratud arvule töötajatele, kes peavad seejärel oma teadmised edasi andma kaastöötajatele. |
| --- | --- |

(17)

Koolitusmeetmed on kooskõlas kohaldatavate riiklike ja ühenduse õigusnormidega. DHL kavandab kõigi julgestustöötajate jaoks ulatuslikku julgestusalast koolitust, mis riigiabi ärajäämise korral piirdub siiski miinimumiga, st üldise kutsealase julgestuskoolitusega. Ka siin on muud üldist julgestuskoolitust kavandatud pakkuda ainult piiratud arvule töötajatele, kes peavad seejärel oma teadmised edasi andma kaastöötajatele.

| (18) | Ka kõnealusel juhul on Saksamaa andmetel alternatiivina võimalik teenuseid sisse osta, kusjuures sellega seotud kulud oleksid ligikaudu [(15–30 %)] (6) võrra väiksemad DHL-i tööjõukuludest. |
| --- | --- |

(18)

Ka kõnealusel juhul on Saksamaa andmetel alternatiivina võimalik teenuseid sisse osta, kusjuures sellega seotud kulud oleksid ligikaudu [(15–30 %)] (6) võrra väiksemad DHL-i tööjõukuludest.

c)   Keskastme juhtide koolitus

| (19) | Keskastme operatiivjuhtide koolitus on ette nähtud töötajatele, keda rakendatakse logistikakeskuses. Komisjoni arusaama kohaselt läbivad nad kõigepealt eespool nimetatud koolituse ning seejärel antakse neile üksikasjalikumaid teadmisi nende juhitavate valdkondade kohta. Koolitus hõlmab ka selliseid valdkondi nagu tööõigus, suhtlemise alused, personali- ja konfliktijuhtimine, võõrkeeled ja meeskonna moodustamine. |
| --- | --- |

(19)

Keskastme operatiivjuhtide koolitus on ette nähtud töötajatele, keda rakendatakse logistikakeskuses. Komisjoni arusaama kohaselt läbivad nad kõigepealt eespool nimetatud koolituse ning seejärel antakse neile üksikasjalikumaid teadmisi nende juhitavate valdkondade kohta. Koolitus hõlmab ka selliseid valdkondi nagu tööõigus, suhtlemise alused, personali- ja konfliktijuhtimine, võõrkeeled ja meeskonna moodustamine.

2.2.2.   DHL EAT

| (20) | DHL EAT-i tegevus on seotud peamiselt lennukite hooldusega enne lennuloa andmist. DHL EAT-i koolitus hõlmab järgmisi tööülesandeid ja on ette nähtud kokku 165 töötajale:
  Tabel 2







  Ametikoht | Arv | Ülesanded |
| --- | --- | --- | --- |
| Lennukimehaanikud, kellel on lennuki hooldustõendi väljaandmise õigus A-kategooria | 97 | Lennuki igapäevane ülevaatus (liinihooldus) ja lihtsate vigade kõrvaldamine enne lennuloa andmist |
| Lennukitehnikud/mehaanikud, kellel on lennuki hooldustõendi väljaandmise õigus B1-kategooria | 68 | Hooldustööd, kaasa arvatud lennuki sõlmede ja detailide, mootorite ja elektrisüsteemide hooldus enne lennuloa andmist |

(20)

DHL EAT-i tegevus on seotud peamiselt lennukite hooldusega enne lennuloa andmist. DHL EAT-i koolitus hõlmab järgmisi tööülesandeid ja on ette nähtud kokku 165 töötajale:

Tabel 2

Ametikoht

Arv

Ülesanded

Lennukimehaanikud, kellel on lennuki hooldustõendi väljaandmise õigus A-kategooria

97

Lennuki igapäevane ülevaatus (liinihooldus) ja lihtsate vigade kõrvaldamine enne lennuloa andmist

Lennukitehnikud/mehaanikud, kellel on lennuki hooldustõendi väljaandmise õigus B1-kategooria

68

Hooldustööd, kaasa arvatud lennuki sõlmede ja detailide, mootorite ja elektrisüsteemide hooldus enne lennuloa andmist

2.3.   Abikõlblikud koolituskulud ja kavandatud abi

| (21) | Saksamaa esitas teatises abikõlblike kulude ülevaate, mida kajastati uurimismenetluse algatamise otsuses. Abikõlblikud kogukulud olid koolituskava raames [(10–15)] miljonit eurot ja kavandatud koolitusabi 7 753 307 eurot. |
| --- | --- |

(21)

Saksamaa esitas teatises abikõlblike kulude ülevaate, mida kajastati uurimismenetluse algatamise otsuses. Abikõlblikud kogukulud olid koolituskava raames [(10–15)] miljonit eurot ja kavandatud koolitusabi 7 753 307 eurot.

3.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE OTSUS

| (22) | Algatati ametlik uurimismenetlus, sest komisjon kahtles koolitusabi kokkusobivuses ühisturuga. |
| --- | --- |

(22)

Algatati ametlik uurimismenetlus, sest komisjon kahtles koolitusabi kokkusobivuses ühisturuga.

| (23) | Eriti kahtles komisjon selles, kas riigiabi oli koolituskava elluviimiseks tõepoolest vajalik. Komisjon osutas sellele, et koolitusabi saab EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ühisturuga kokkusobivana käsitleda üksnes siis, kui see ei ole abisaaja majandustegevuseks otseselt vajalik. Kõnealuses seoses viitas komisjon oma varasematele otsustele. (7) Komisjonil oli alust eeldada, et abisaaja peab oma töötajatele pakkuma samasugust koolitust vähemalt teatavas mahus ka ilma riigiabita. |
| --- | --- |

(23)

Eriti kahtles komisjon selles, kas riigiabi oli koolituskava elluviimiseks tõepoolest vajalik. Komisjon osutas sellele, et koolitusabi saab EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ühisturuga kokkusobivana käsitleda üksnes siis, kui see ei ole abisaaja majandustegevuseks otseselt vajalik. Kõnealuses seoses viitas komisjon oma varasematele otsustele. (7) Komisjonil oli alust eeldada, et abisaaja peab oma töötajatele pakkuma samasugust koolitust vähemalt teatavas mahus ka ilma riigiabita.

| (24) | Esiteks oli DHL logistikakeskusesse investeerinud ilmselt väga palju vahendeid ja tahtis keskust ka käiku anda. Saksamaa kinnitas, et Belgia töötajad ei olnud põhimõtteliselt valmis Saksamaale tööle tulema. Logistikakeskuse käitamise alustamiseks pidi DHL seega tööle võtma uued töötajad. |
| --- | --- |

(24)

Esiteks oli DHL logistikakeskusesse investeerinud ilmselt väga palju vahendeid ja tahtis keskust ka käiku anda. Saksamaa kinnitas, et Belgia töötajad ei olnud põhimõtteliselt valmis Saksamaale tööle tulema. Logistikakeskuse käitamise alustamiseks pidi DHL seega tööle võtma uued töötajad.

| (25) | Teiseks näis, et logistikakeskuse käitamiseks oli vaja töötajate teatavat kutsealast koolitust, mis pidi hõlmama järgmisi valdkondi:






  a) | Majandustegevuseks vajalike ettevõttespetsiifiliste teadmiste andmine: st teadmised teatavate DHL-i tarvis välja töötatud kaubaveosüsteemide kohta. |
| --- | --- | --- |

(25)

Teiseks näis, et logistikakeskuse käitamiseks oli vaja töötajate teatavat kutsealast koolitust, mis pidi hõlmama järgmisi valdkondi:

a)

Majandustegevuseks vajalike ettevõttespetsiifiliste teadmiste andmine: st teadmised teatavate DHL-i tarvis välja töötatud kaubaveosüsteemide kohta.

| b) | Teatavate majandustegevuseks seadusega ette nähtud kvalifikatsioonide andmine: teisisõnu tähendab see, et teatav arv töötajaid peab tundma ohutusnõudeid. See on seadusega ette nähtud ja tuleb ametlikult sertifitseerida. Kõnealune nõue tuleneb asjaolust, et DHL-i teenused sisaldavad olemuslikult olulist ohutusriski. |
| --- | --- |

b)

Teatavate majandustegevuseks seadusega ette nähtud kvalifikatsioonide andmine: teisisõnu tähendab see, et teatav arv töötajaid peab tundma ohutusnõudeid. See on seadusega ette nähtud ja tuleb ametlikult sertifitseerida. Kõnealune nõue tuleneb asjaolust, et DHL-i teenused sisaldavad olemuslikult olulist ohutusriski.

| c) | Logistikakeskuse käitamiseks otseselt vajaliku üldise kutsealase koolituse pakkumine: koolitus hõlmab kursusi maapealse teenuse osutajatele ja selliseid valdkondi nagu lennuki pukseerimine, lennuki jäätõrje, perroonil liiklemine (koos juhiloa väljaandmisega), tõstukite käsitsemine (koos juhiloa väljaandmisega) ja ohutus perroonil. |
| --- | --- |

c)

Logistikakeskuse käitamiseks otseselt vajaliku üldise kutsealase koolituse pakkumine: koolitus hõlmab kursusi maapealse teenuse osutajatele ja selliseid valdkondi nagu lennuki pukseerimine, lennuki jäätõrje, perroonil liiklemine (koos juhiloa väljaandmisega), tõstukite käsitsemine (koos juhiloa väljaandmisega) ja ohutus perroonil.

| d) | Koolitus töökohal lennutranspordisõlme häireteta käitamise tagamiseks: nimetatud koolituse raames tutvustatakse koolitatavatele tööprotsesse, mis on õhutranspordi jaoks eriti tähtsad, kuna lennukite laadimine peab toimuma range ajakava alusel ning üksainus viga võib endaga kaasa tuua tohutuid hilinemisi. |
| --- | --- |

d)

Koolitus töökohal lennutranspordisõlme häireteta käitamise tagamiseks: nimetatud koolituse raames tutvustatakse koolitatavatele tööprotsesse, mis on õhutranspordi jaoks eriti tähtsad, kuna lennukite laadimine peab toimuma range ajakava alusel ning üksainus viga võib endaga kaasa tuua tohutuid hilinemisi.

| e) | Muude üldteadmiste vahendamine, mis ei kuulu punktide b–d alla. |
| --- | --- |

e)

Muude üldteadmiste vahendamine, mis ei kuulu punktide b–d alla.

| (26) | Kolmandaks kahtles komisjon selles, kas DHL on võimeline kohalikul või Euroopa tööturul värbama käitamiseks vajalikku arvu eespool nimetatud oskustega töötajaid. |
| --- | --- |

(26)

Kolmandaks kahtles komisjon selles, kas DHL on võimeline kohalikul või Euroopa tööturul värbama käitamiseks vajalikku arvu eespool nimetatud oskustega töötajaid.

| (27) | Neljandaks kahtles komisjon selles, kas juba kvalifitseeritud spetsialistide värbamine on mõistlik alternatiiv ettevõttesisesele koolitusele. Komisjon lähtus sellest, et vähemalt erikoolituse ja ohutusalase koolituse peab igal juhul korraldama DHL, kuna kutsealast erikoolitust ei saa läbi viia väliskoolitajad ning DHL peab näitama, et suudab nõuetekohast ohutusalast koolitust korraldada. |
| --- | --- |

(27)

Neljandaks kahtles komisjon selles, kas juba kvalifitseeritud spetsialistide värbamine on mõistlik alternatiiv ettevõttesisesele koolitusele. Komisjon lähtus sellest, et vähemalt erikoolituse ja ohutusalase koolituse peab igal juhul korraldama DHL, kuna kutsealast erikoolitust ei saa läbi viia väliskoolitajad ning DHL peab näitama, et suudab nõuetekohast ohutusalast koolitust korraldada.

| (28) | Viiendaks kahtles komisjon selles, kas DHL saab tegelikult loobuda koolituspaketi mõnest kursusest, liiatigi kuna teatise kohaselt on eeskätt maapealse teenuse osutajate suhtes ette nähtud, et ka isikud, kellel juba on asjaomane kutsetunnistus, peavad kogu koolituse läbima uuesti. Lisaks näis küsitav, kas väljaõpet võib tõepoolest pakkuda ainult piiratud arvule töötajatele, sest see võib mõjutada häireteta tööd. Lisaks sellele oli DHL koolitust silmas pidades kõik töötajad teadlikult juba tööle võtnud, nii et kavandatud koolitusest ei oleks olnud otstarbekas loobuda ja maksta töötajatele, kes tööd ei tee. |
| --- | --- |

(28)

Viiendaks kahtles komisjon selles, kas DHL saab tegelikult loobuda koolituspaketi mõnest kursusest, liiatigi kuna teatise kohaselt on eeskätt maapealse teenuse osutajate suhtes ette nähtud, et ka isikud, kellel juba on asjaomane kutsetunnistus, peavad kogu koolituse läbima uuesti. Lisaks näis küsitav, kas väljaõpet võib tõepoolest pakkuda ainult piiratud arvule töötajatele, sest see võib mõjutada häireteta tööd. Lisaks sellele oli DHL koolitust silmas pidades kõik töötajad teadlikult juba tööle võtnud, nii et kavandatud koolitusest ei oleks olnud otstarbekas loobuda ja maksta töötajatele, kes tööd ei tee.

| (29) | Kuuendaks kahtles komisjon DHL-i väites, et riigiabi saamata jäämisel ostab ta kavandatud koolitusest loobumiseks erinevad teenused mujalt sisse, sest esiteks oleksid isegi sellisel juhul olnud mõned punktides a, b ja d esitatud koolitusmeetmed täiendavalt vajalikud ning teiseks on kogu DHL-i investeering Leipzig-Halles ette nähtud just selleks, et osutada kiirkullerteenust tervikuna oma töötajatega ja – nagu järeldas komisjon arutelust Saksa ametkondadega – pakkuda nimetatud teenuseid isegi teistele samas lennujaamas tegutsevatele konkurentidele. |
| --- | --- |

(29)

Kuuendaks kahtles komisjon DHL-i väites, et riigiabi saamata jäämisel ostab ta kavandatud koolitusest loobumiseks erinevad teenused mujalt sisse, sest esiteks oleksid isegi sellisel juhul olnud mõned punktides a, b ja d esitatud koolitusmeetmed täiendavalt vajalikud ning teiseks on kogu DHL-i investeering Leipzig-Halles ette nähtud just selleks, et osutada kiirkullerteenust tervikuna oma töötajatega ja – nagu järeldas komisjon arutelust Saksa ametkondadega – pakkuda nimetatud teenuseid isegi teistele samas lennujaamas tegutsevatele konkurentidele.

| (30) | Seevastu ei olnud komisjonil, välja arvatud ühes punktis, kahtlusi selles, et koolituskulud olid põhimõtteliselt õigesti kalkuleeritud. Ainus komisjoni esitatud kahtlus tulenes asjaolust, et suur osa koolitusest pidi toimuma töökohal ja on võimalik, et see tuleks kasulike töötundidena koolitatavatele tehtud kuludest maha arvata. |
| --- | --- |

(30)

Seevastu ei olnud komisjonil, välja arvatud ühes punktis, kahtlusi selles, et koolituskulud olid põhimõtteliselt õigesti kalkuleeritud. Ainus komisjoni esitatud kahtlus tulenes asjaolust, et suur osa koolitusest pidi toimuma töökohal ja on võimalik, et see tuleks kasulike töötundidena koolitatavatele tehtud kuludest maha arvata.

4.   SAKSAMAA MÄRKUSED

| (31) | Saksamaa väidab, et teatatud koolitusabi vastab kõikidele komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruses (EÜ) nr 68/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes) (8) sätestatud ühisturuga kokkusobivuse tingimustele. Esiteks tõendas Saksamaa piisavalt, et töökohal toimuv koolitus ei hõlma kasulikke töötunde. |
| --- | --- |

(31)

Saksamaa väidab, et teatatud koolitusabi vastab kõikidele komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruses (EÜ) nr 68/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes) (8) sätestatud ühisturuga kokkusobivuse tingimustele. Esiteks tõendas Saksamaa piisavalt, et töökohal toimuv koolitus ei hõlma kasulikke töötunde.

| (32) | Teiseks vaidleb Saksamaa vastu sellele, et komisjonil on kõnealuse juhtumi puhul õigus kohaldada vajalikkuse kriteeriumi, sest sellega rikub ta võrdse kohtlemise põhimõtet. Nimetatud uueks käsitluseks ei ole õiguslikku alust ning see oleks vastuolus ühenduse õiguse asjaomaste sätetega ja/või komisjoni otsustega. |
| --- | --- |

(32)

Teiseks vaidleb Saksamaa vastu sellele, et komisjonil on kõnealuse juhtumi puhul õigus kohaldada vajalikkuse kriteeriumi, sest sellega rikub ta võrdse kohtlemise põhimõtet. Nimetatud uueks käsitluseks ei ole õiguslikku alust ning see oleks vastuolus ühenduse õiguse asjaomaste sätetega ja/või komisjoni otsustega.

| (33) | Saksamaa väidab, et määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjenduses 11 on esitatud kolm kriteeriumi, mille alusel tuleb kontrollida, kas riigiabi piirdub üksnes vajaliku miinimumiga: pakutava koolituse laad, ettevõtte suurus ja geograafiline asend. Nimetatud kolme kriteeriumi põhjal otsustatakse, kas koolitusmeetmetel on ergutav mõju ja kas need on proportsionaalsed. Vastavalt koolitusabi käsitlevale ühenduse raamistikule (9) ei nõuta ergutavat mõju üksnes erikoolitusmeetmeteks ettenähtud abi andmisel suurtele ettevõtetele, mis ei asu piirkonnas, kus tohib piirkondlikku abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel anda. Kuna teatatud koolituskava koosneb siiski rohkem kui 80 % ulatuses üldkoolitusmeetmetest ja on seotud äriühinguga, mis asub EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel abikõlblikus piirkonnas, siis on koolitusabi ergutav mõju olemas. Lisaks sellele ei ületata teatatud abi puhul abi lubatud suurimat osatähtsust, seega on koolitusabi positiivsed tagajärjed konkurentsikahjustustega kohases vahekorras ning sellega on proportsionaalsuse kriteerium täidetud. |
| --- | --- |

(33)

Saksamaa väidab, et määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjenduses 11 on esitatud kolm kriteeriumi, mille alusel tuleb kontrollida, kas riigiabi piirdub üksnes vajaliku miinimumiga: pakutava koolituse laad, ettevõtte suurus ja geograafiline asend. Nimetatud kolme kriteeriumi põhjal otsustatakse, kas koolitusmeetmetel on ergutav mõju ja kas need on proportsionaalsed. Vastavalt koolitusabi käsitlevale ühenduse raamistikule (9) ei nõuta ergutavat mõju üksnes erikoolitusmeetmeteks ettenähtud abi andmisel suurtele ettevõtetele, mis ei asu piirkonnas, kus tohib piirkondlikku abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel anda. Kuna teatatud koolituskava koosneb siiski rohkem kui 80 % ulatuses üldkoolitusmeetmetest ja on seotud äriühinguga, mis asub EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel abikõlblikus piirkonnas, siis on koolitusabi ergutav mõju olemas. Lisaks sellele ei ületata teatatud abi puhul abi lubatud suurimat osatähtsust, seega on koolitusabi positiivsed tagajärjed konkurentsikahjustustega kohases vahekorras ning sellega on proportsionaalsuse kriteerium täidetud.

| (34) | Kolmandaks rõhutab Saksamaa, et ka teatamiskohustuslike kavade kontrollimisel on komisjonile punktis 32 nimetatud ühisturuga kokkusobivuse kriteeriumid siduvad. Saksamaa väidab, et teatamiskohustusest vabastatud abi suhtes ja abi suhtes, mis ületab 1 miljoni euro läve ning on seega teatamiskohustuslik, ei tohiks kohaldada erinevaid ühisturuga kokkusobivuse kriteeriume; teatamiskohustuslike kavade kontroll ei tohi olla kitsama ulatusega kui teatamiskohustuseta kavade kontroll. Niisiis on koolitusabi ühisturuga kokkusobiv, kui see vastab kõikidele määruses (EÜ) nr 68/2001 sätestatud tingimustele. Saksamaa arvates kinnitavad niisugust tõlgendust paljud komisjoni otsused, näiteks Volvo Gent’i käsitlev otsus. (10) Saksamaa osutab sõnaselgelt sellele, et komisjon peaks arvesse võtma ka asjaolu, et DHL-i koolituskava vastab Webasto’t käsitlevas otsuses (11) sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(34)

Kolmandaks rõhutab Saksamaa, et ka teatamiskohustuslike kavade kontrollimisel on komisjonile punktis 32 nimetatud ühisturuga kokkusobivuse kriteeriumid siduvad. Saksamaa väidab, et teatamiskohustusest vabastatud abi suhtes ja abi suhtes, mis ületab 1 miljoni euro läve ning on seega teatamiskohustuslik, ei tohiks kohaldada erinevaid ühisturuga kokkusobivuse kriteeriume; teatamiskohustuslike kavade kontroll ei tohi olla kitsama ulatusega kui teatamiskohustuseta kavade kontroll. Niisiis on koolitusabi ühisturuga kokkusobiv, kui see vastab kõikidele määruses (EÜ) nr 68/2001 sätestatud tingimustele. Saksamaa arvates kinnitavad niisugust tõlgendust paljud komisjoni otsused, näiteks Volvo Gent’i käsitlev otsus. (10) Saksamaa osutab sõnaselgelt sellele, et komisjon peaks arvesse võtma ka asjaolu, et DHL-i koolituskava vastab Webasto’t käsitlevas otsuses (11) sätestatud tingimustele.

| (35) | Neljandaks on erinevate kontrollikriteeriumide kohaldamine vastuolus õiguskindluse ja võrdse kohtlemise põhimõtetega. |
| --- | --- |

(35)

Neljandaks on erinevate kontrollikriteeriumide kohaldamine vastuolus õiguskindluse ja võrdse kohtlemise põhimõtetega.

| (36) | Viiendaks väidab Saksamaa, et komisjoni otsused Ford Genk’ile ja GM Antwerp’ile antava riigiabi kohta ei ole kõnealuse juhtumi jaoks sobivad pretsedendid, sest nende aluseks on teistsugused asjaolud. Kui mõlema esmalt nimetatud juhtumi puhul oli koolitusabi ette nähtud uue mudeli juurutamiseks ja/või töötajate edasiseks töölerakendamiseks, siis DHL-i puhul on koolitusabi eesmärk töötajate väljaõpe uue logistikakeskuse käitamiseks. Lisaks erineb DHL-i kava mõlemast eespool nimetatud juhtumist järgmistes punktides: 80 % DHL-i koolitusmeetmetest on üldkoolitus; äriühing asub piirkonnas, mis on kõlblik saama piirkondlikku abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel, DHL tahab uue logistikakeskuse ehitamisega luua uusi töökohti; lisaks sellele ei ole lennutranspordi valdkonnas erinevalt autotööstusest üleliigseid võimsusi, seda iseloomustab hoopis kiire kasvutempo. |
| --- | --- |

(36)

Viiendaks väidab Saksamaa, et komisjoni otsused Ford Genk’ile ja GM Antwerp’ile antava riigiabi kohta ei ole kõnealuse juhtumi jaoks sobivad pretsedendid, sest nende aluseks on teistsugused asjaolud. Kui mõlema esmalt nimetatud juhtumi puhul oli koolitusabi ette nähtud uue mudeli juurutamiseks ja/või töötajate edasiseks töölerakendamiseks, siis DHL-i puhul on koolitusabi eesmärk töötajate väljaõpe uue logistikakeskuse käitamiseks. Lisaks erineb DHL-i kava mõlemast eespool nimetatud juhtumist järgmistes punktides: 80 % DHL-i koolitusmeetmetest on üldkoolitus; äriühing asub piirkonnas, mis on kõlblik saama piirkondlikku abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel, DHL tahab uue logistikakeskuse ehitamisega luua uusi töökohti; lisaks sellele ei ole lennutranspordi valdkonnas erinevalt autotööstusest üleliigseid võimsusi, seda iseloomustab hoopis kiire kasvutempo.

| (37) | Kuuendaks edastab Saksamaa lisateavet menetluse algatamise otsuses tõstatatud küsimuste kohta. Saksamaa märgib, et kohaldatavates õigusnormides on sätestatud miinimumstandardid koolituse taseme kohta. Nendes ei ole aga siiski esitatud asjaomase koolituse saanud töötajate vähimat arvu, kelle ettevõte peab tööle võtma. Ühtlasi teatab Saksamaa, kui palju töötajaid on tarvis logistikakeskuse käitamise alustamiseks, ja teeb järelduse, et lisatöötajate jaoks ettenähtud koolitus ületab ettevõtte käitamiseks vajaliku määra. Saksamaa esitatud ettevõttevälise koolitusnõustaja uurimuse kohaselt saab DHL-i Leipzig-Halle logistikakeskuse käitamist probleemideta alustada ka väiksema töötajate arvuga kui teatatud koolituskavas ettenähtud väljaõppega töötajate arv. |
| --- | --- |

(37)

Kuuendaks edastab Saksamaa lisateavet menetluse algatamise otsuses tõstatatud küsimuste kohta. Saksamaa märgib, et kohaldatavates õigusnormides on sätestatud miinimumstandardid koolituse taseme kohta. Nendes ei ole aga siiski esitatud asjaomase koolituse saanud töötajate vähimat arvu, kelle ettevõte peab tööle võtma. Ühtlasi teatab Saksamaa, kui palju töötajaid on tarvis logistikakeskuse käitamise alustamiseks, ja teeb järelduse, et lisatöötajate jaoks ettenähtud koolitus ületab ettevõtte käitamiseks vajaliku määra. Saksamaa esitatud ettevõttevälise koolitusnõustaja uurimuse kohaselt saab DHL-i Leipzig-Halle logistikakeskuse käitamist probleemideta alustada ka väiksema töötajate arvuga kui teatatud koolituskavas ettenähtud väljaõppega töötajate arv.

5.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (38) | Ka abisaaja DHL esitas arvamuse, milles ta Saksamaaga sarnaselt väidab, et ühisturuga kokkusobivuse kontrolli puhul kaldub komisjon kõrvale varasematel juhtudel tehtud otsustest. Seejuures vastab teatatud riigiabi kõikidele määruses (EÜ) nr 68/2001 sätestatud kriteeriumidele. Niisugune lähenemisviis on vastuolus õiguskindluse ja võrdse kohtlemise põhimõtetega, mille kohaselt ei tohi toimida teisiti kui varasemates koolitusabi käsitlevates otsustes, kus vajalikkuse küsimust üksikasjalikult ei kontrollitud. Lisaks sellele ei peegelda Ford Genk’ile ja GM Antwerp’ile antavat riigiabi käsitlevad otsused üldist otsustamispraktikat, sest need olid teistsugused juhtumid ning nende asjaolusid ei saa üle kanda DHL Leipzigi juhtumile. Selle asemel osutab DHL kriteeriumidele, mille komisjon võttis aluseks 2006. aasta juuni otsuses Webasto’le antava koolitusabi heakskiitmise kohta, ja millest tulenevalt peab ka DHL-i koolituskava olema ühisturuga kokkusobiv. Lõpuks kordab DHL, et erinev tomimisviis teatatud koolituskava puhul seab DHL-i lubamatult ebasoodsasse olukorda. |
| --- | --- |

(38)

Ka abisaaja DHL esitas arvamuse, milles ta Saksamaaga sarnaselt väidab, et ühisturuga kokkusobivuse kontrolli puhul kaldub komisjon kõrvale varasematel juhtudel tehtud otsustest. Seejuures vastab teatatud riigiabi kõikidele määruses (EÜ) nr 68/2001 sätestatud kriteeriumidele. Niisugune lähenemisviis on vastuolus õiguskindluse ja võrdse kohtlemise põhimõtetega, mille kohaselt ei tohi toimida teisiti kui varasemates koolitusabi käsitlevates otsustes, kus vajalikkuse küsimust üksikasjalikult ei kontrollitud. Lisaks sellele ei peegelda Ford Genk’ile ja GM Antwerp’ile antavat riigiabi käsitlevad otsused üldist otsustamispraktikat, sest need olid teistsugused juhtumid ning nende asjaolusid ei saa üle kanda DHL Leipzigi juhtumile. Selle asemel osutab DHL kriteeriumidele, mille komisjon võttis aluseks 2006. aasta juuni otsuses Webasto’le antava koolitusabi heakskiitmise kohta, ja millest tulenevalt peab ka DHL-i koolituskava olema ühisturuga kokkusobiv. Lõpuks kordab DHL, et erinev tomimisviis teatatud koolituskava puhul seab DHL-i lubamatult ebasoodsasse olukorda.

| (39) | Lisaks sellele edastab DHL lisateavet menetluse algatamise otsuses komisjoni tõstatatud küsimuste kohta. Esiteks on kohaldatavates riiklikes, ühenduse ja rahvusvahelistes õigusnormides sätestatud üksnes lennutranspordi ja õhusõidukite käitlemise valdkonna töötajate koolitusele ja kvalifikatsioonile esitatavad sisulised nõuded, töötajate miinimumarvu sätestatud ei ole. Teiseks ei ole kavandatud koolitusmeetmete eesmärk mitte ainult õiguslike eelduste täitmine, vaid need lähevad vajalikust ulatusest kaugemale. Kõigi meetmete korral, mis lähevad õiguslikest nõuetest kaugemale, võiks seega kaaluda alternatiive (nt allhange ja teenuste sisseostmine). Kuna nimetatud alternatiivid on siiski üksnes mõeldavad variandid, siis ei tellinud DHL üksikasjalikku kuluanalüüsi, mis hõlmaks igal juhul vajalikku kohustuslikku ja/või miinimumkoolitust ning kus oleks ühtlasi ära näidatud lisakulutused teenuste sisseostmiseks ja/või juba väljaõppinud spetsialistide värbamiseks. DHL-il ei ole ka teavet selles valdkonnas tavapärase koolituse mahu kohta. |
| --- | --- |

(39)

Lisaks sellele edastab DHL lisateavet menetluse algatamise otsuses komisjoni tõstatatud küsimuste kohta. Esiteks on kohaldatavates riiklikes, ühenduse ja rahvusvahelistes õigusnormides sätestatud üksnes lennutranspordi ja õhusõidukite käitlemise valdkonna töötajate koolitusele ja kvalifikatsioonile esitatavad sisulised nõuded, töötajate miinimumarvu sätestatud ei ole. Teiseks ei ole kavandatud koolitusmeetmete eesmärk mitte ainult õiguslike eelduste täitmine, vaid need lähevad vajalikust ulatusest kaugemale. Kõigi meetmete korral, mis lähevad õiguslikest nõuetest kaugemale, võiks seega kaaluda alternatiive (nt allhange ja teenuste sisseostmine). Kuna nimetatud alternatiivid on siiski üksnes mõeldavad variandid, siis ei tellinud DHL üksikasjalikku kuluanalüüsi, mis hõlmaks igal juhul vajalikku kohustuslikku ja/või miinimumkoolitust ning kus oleks ühtlasi ära näidatud lisakulutused teenuste sisseostmiseks ja/või juba väljaõppinud spetsialistide värbamiseks. DHL-il ei ole ka teavet selles valdkonnas tavapärase koolituse mahu kohta.

| (40) | Lisaks esitas DHL-i konkurent UPS arvamuse, mis toetab komisjoni seisukohta. Esiteks väidab UPS, et uute töötajate töölevõtmisel peavad DHL Hub ja DHL EAT korraldama igal juhul teatavat liiki koolituse ja juhendamise. Seega on koolitusmeetmed teatavas ulatuses vajalikud ja äriühing peaks neid võtma ka ilma riigiabita. |
| --- | --- |

(40)

Lisaks esitas DHL-i konkurent UPS arvamuse, mis toetab komisjoni seisukohta. Esiteks väidab UPS, et uute töötajate töölevõtmisel peavad DHL Hub ja DHL EAT korraldama igal juhul teatavat liiki koolituse ja juhendamise. Seega on koolitusmeetmed teatavas ulatuses vajalikud ja äriühing peaks neid võtma ka ilma riigiabita.

| (41) | Teiseks väidab UPS, et kohaldatavate siseriiklike ja ühenduse õigusnormide kohaselt on DHL kohustatud pakkuma oma töötajatele – näiteks kokkuleppelistele esindajatele – koolitust vähimas ettenähtud ulatuses. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 2320/2002, millega kehtestatakse tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad, (12) peavad kokkuleppelised esindajad olema ametisse nimetatud, volitatud ja tunnustatud pädeva asutuse (käesoleval juhul SLV Lennuameti) poolt. Seetõttu võttis SLV Lennuamet vastu suunised ja andis välja näidisõppekava, milles on kindlaks määratud kohustuslikud koolitused. DHL EAT-i töötajate kohustuslik koolitus on ette nähtud komisjoni 20. novembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 2042/2003 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta. (13) Kolmandaks sai DHL regionaalabi uute töökohtade loomiseks, nii et ei ole alust eeldada, et DHL koolitusmeetmetest loobuks, võtaks tööle vähem töötajaid ja otsustaks selle asemel teenuste sisseostmise või allhanke kasuks. |
| --- | --- |

(41)

Teiseks väidab UPS, et kohaldatavate siseriiklike ja ühenduse õigusnormide kohaselt on DHL kohustatud pakkuma oma töötajatele – näiteks kokkuleppelistele esindajatele – koolitust vähimas ettenähtud ulatuses. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 2320/2002, millega kehtestatakse tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad, (12) peavad kokkuleppelised esindajad olema ametisse nimetatud, volitatud ja tunnustatud pädeva asutuse (käesoleval juhul SLV Lennuameti) poolt. Seetõttu võttis SLV Lennuamet vastu suunised ja andis välja näidisõppekava, milles on kindlaks määratud kohustuslikud koolitused. DHL EAT-i töötajate kohustuslik koolitus on ette nähtud komisjoni 20. novembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 2042/2003 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta. (13) Kolmandaks sai DHL regionaalabi uute töökohtade loomiseks, nii et ei ole alust eeldada, et DHL koolitusmeetmetest loobuks, võtaks tööle vähem töötajaid ja otsustaks selle asemel teenuste sisseostmise või allhanke kasuks.

6.   ABI HINDAMINE

6.1.   Riigiabi olemasolu

| (42) | Komisjon on arvamusel, et meede on riigiabi EÜ asutamislepingu artkli 87 lõike 1 tähenduses, mida antakse riigi ressurssidest tagastamatu abi vormis. Meede on valikuline, sest see piirdub DHL-iga. Valikuline riigiabi ähvardab kahjustada konkurentsi, sest seab DHL-i võrreldes konkurentidega, kes toetust ei saa, soodsamasse olukorda. Lõpuks tuleb sedastada, et kiirkuller- ja ekspressteenuste turul, kus DHL kuulub juhtivate ettevõtjate hulka, toimub liikmesriikide vahel tihe kaubandustegevus. |
| --- | --- |

(42)

Komisjon on arvamusel, et meede on riigiabi EÜ asutamislepingu artkli 87 lõike 1 tähenduses, mida antakse riigi ressurssidest tagastamatu abi vormis. Meede on valikuline, sest see piirdub DHL-iga. Valikuline riigiabi ähvardab kahjustada konkurentsi, sest seab DHL-i võrreldes konkurentidega, kes toetust ei saa, soodsamasse olukorda. Lõpuks tuleb sedastada, et kiirkuller- ja ekspressteenuste turul, kus DHL kuulub juhtivate ettevõtjate hulka, toimub liikmesriikide vahel tihe kaubandustegevus.

| (43) | Saksamaa taotleb määruse (EÜ) nr 68/2001 alusel riigiabi heakskiitmist. |
| --- | --- |

(43)

Saksamaa taotleb määruse (EÜ) nr 68/2001 alusel riigiabi heakskiitmist.

| (44) | EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustusest vabastamist ei kohaldata vastavalt määruse (EÜ) nr 68/2001 artiklile 5 juhul, kui ühele ettevõttele üheks koolitusmeetmeks antav abi on suurem kui 1 miljon eurot. Komisjon sedastab, et kavandatava koolitusabi summa on 7 753 307 eurot ning see kavatsetakse maksta ühele äriühingule ja koolitusmeetmed kujutavad endast üksikkava. Komisjoni arvates on kavandatav abi seega teatamiskohustuslik ja Saksamaa on nimetatud teatamiskohustuse täitnud. |
| --- | --- |

(44)

EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustusest vabastamist ei kohaldata vastavalt määruse (EÜ) nr 68/2001 artiklile 5 juhul, kui ühele ettevõttele üheks koolitusmeetmeks antav abi on suurem kui 1 miljon eurot. Komisjon sedastab, et kavandatava koolitusabi summa on 7 753 307 eurot ning see kavatsetakse maksta ühele äriühingule ja koolitusmeetmed kujutavad endast üksikkava. Komisjoni arvates on kavandatav abi seega teatamiskohustuslik ja Saksamaa on nimetatud teatamiskohustuse täitnud.

| (45) | Määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjenduses 16 kinnitatakse artikli 5 aluseks olevat kavatsust ning märgitakse, et niisugust abi ei saa teatamiskohustusest vabastada: „On asjakohane, et suured abisummad vaatab komisjon ka edaspidi enne nende kasutamist ükshaaval läbi.” |
| --- | --- |

(45)

Määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjenduses 16 kinnitatakse artikli 5 aluseks olevat kavatsust ning märgitakse, et niisugust abi ei saa teatamiskohustusest vabastada: „On asjakohane, et suured abisummad vaatab komisjon ka edaspidi enne nende kasutamist ükshaaval läbi.”

| (46) | Üksikut koolitusmeedet, mis ei kuulu määruse (EÜ) nr 68/2001 vabastussätte alla, peab komisjon seega kooskõlas oma varasemate otsustega (14) hindama EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel eraldi, (15) enne kui ta saab abi andmise heaks kiita. Nimetatud üksikjuhtumi kontrollimisel tugineb komisjon siiski samamoodi määruse (EÜ) nr 68/2001 põhimõtetele. See tähendab eeskätt seda, et kontrollitakse, kas nimetatud määruse artiklis 4 sätestatud formaalsed vabastamiskriteeriumid on täidetud ja kas abi on vajalik selleks, et ergutada abisaajat koolitust korraldama. |
| --- | --- |

(46)

Üksikut koolitusmeedet, mis ei kuulu määruse (EÜ) nr 68/2001 vabastussätte alla, peab komisjon seega kooskõlas oma varasemate otsustega (14) hindama EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel eraldi, (15) enne kui ta saab abi andmise heaks kiita. Nimetatud üksikjuhtumi kontrollimisel tugineb komisjon siiski samamoodi määruse (EÜ) nr 68/2001 põhimõtetele. See tähendab eeskätt seda, et kontrollitakse, kas nimetatud määruse artiklis 4 sätestatud formaalsed vabastamiskriteeriumid on täidetud ja kas abi on vajalik selleks, et ergutada abisaajat koolitust korraldama.

6.2.   Ühisturuga kokkusobivus

| (47) | Komisjon kontrollis juba menetluse algatamise otsuses, kas teatatud koolituskava vastab määruse (EÜ) nr 68/2001 artiklis 4 sätestatud vabastamiskriteeriumidele. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon kontrollis juba menetluse algatamise otsuses, kas teatatud koolituskava vastab määruse (EÜ) nr 68/2001 artiklis 4 sätestatud vabastamiskriteeriumidele.

| (48) | Kõigepealt tuleb märkida, et teatatud abi osatähtsus ei ületa määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõikes 2 või lõikes 3 sätestatud 35 % suurimat osatähtsust erikoolituse puhul (35 % [...st] = [(ca 5–25 %)]) ja 60 % suurimat osatähtsust üldkoolituse puhul (60 % [...st] = [(ca 75–95 %)]). Kuna koolitus toimub piirkonnas, mis on kõlblik saama piirkondlikku abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel, võib Saksamaa suurendada abi 25 % ja 50 % suurimat osatähtsust 10 protsendi võrra. |
| --- | --- |

(48)

Kõigepealt tuleb märkida, et teatatud abi osatähtsus ei ületa määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõikes 2 või lõikes 3 sätestatud 35 % suurimat osatähtsust erikoolituse puhul (35 % [...st] = [(ca 5–25 %)]) ja 60 % suurimat osatähtsust üldkoolituse puhul (60 % [...st] = [(ca 75–95 %)]). Kuna koolitus toimub piirkonnas, mis on kõlblik saama piirkondlikku abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel, võib Saksamaa suurendada abi 25 % ja 50 % suurimat osatähtsust 10 protsendi võrra.

| (49) | Teiseks on meetme abikõlblikud kulud kooskõlas määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõikega 7. Uurimine kinnitas, et abikõlblikud tööjõukulud koolitusest osavõtjatele jäävad ilmselt muude abikõlblike kulude kogusumma piiresse. Saksamaa tõendas, et suur osa koolitusest toimub küll töökohal, kuid kasulikke töötunde siiski ei esine. |
| --- | --- |

(49)

Teiseks on meetme abikõlblikud kulud kooskõlas määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõikega 7. Uurimine kinnitas, et abikõlblikud tööjõukulud koolitusest osavõtjatele jäävad ilmselt muude abikõlblike kulude kogusumma piiresse. Saksamaa tõendas, et suur osa koolitusest toimub küll töökohal, kuid kasulikke töötunde siiski ei esine.

6.3.   Abi vajalikkus

| (50) | Menetluse algatamise otsuse põhiargument oli, et koolitust võib lugeda EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ühisturuga kokkusobivaks üksnes siis, kui see ei ole abisaaja majandustegevuseks otseselt vajalik. Komisjon sedastas, et abi vajalikkus on ühisturuga kokkusobivuse üldkriteerium ning tegi järgmise järelduse: kui abi ei too kaasa seda, et võetakse rohkem meetmeid kui üksnes turujõudude alusel, siis ei ole oodata, et abil on positiivsed ja kaubanduse kahjustamist kõrvaldavad tagajärjed, seega ei saa abi andmist lubada. Kui äriühing oleks toetatava koolituse korraldanud igal juhul, seega eelkõige ka ilma abita, siis ei saa iga kõnealuse koolitusabi puhul lähtuda sellest, et see peab soodustama teatud majanduspiirkondade arengut EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses või et vastavalt määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjendusele 10 aitab see kõrvaldada turu toimimise ebakohta, mis toob kaasa selle, et ettevõtted investeerivad oma töötajate koolitamisse liiga vähe. (16) See ei kehti määruse (EÜ) nr 68/2001 alusel teatamiskohustusest vabastatud abi suhtes, mille puhul lähtutakse prima facie sellest, et sellega soodustatakse majanduslikku arengut. |
| --- | --- |

(50)

Menetluse algatamise otsuse põhiargument oli, et koolitust võib lugeda EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ühisturuga kokkusobivaks üksnes siis, kui see ei ole abisaaja majandustegevuseks otseselt vajalik. Komisjon sedastas, et abi vajalikkus on ühisturuga kokkusobivuse üldkriteerium ning tegi järgmise järelduse: kui abi ei too kaasa seda, et võetakse rohkem meetmeid kui üksnes turujõudude alusel, siis ei ole oodata, et abil on positiivsed ja kaubanduse kahjustamist kõrvaldavad tagajärjed, seega ei saa abi andmist lubada. Kui äriühing oleks toetatava koolituse korraldanud igal juhul, seega eelkõige ka ilma abita, siis ei saa iga kõnealuse koolitusabi puhul lähtuda sellest, et see peab soodustama teatud majanduspiirkondade arengut EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses või et vastavalt määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjendusele 10 aitab see kõrvaldada turu toimimise ebakohta, mis toob kaasa selle, et ettevõtted investeerivad oma töötajate koolitamisse liiga vähe. (16) See ei kehti määruse (EÜ) nr 68/2001 alusel teatamiskohustusest vabastatud abi suhtes, mille puhul lähtutakse prima facie sellest, et sellega soodustatakse majanduslikku arengut.

| (51) | Asjaolu, et komisjon kontrollib ergutava mõju olemasolu ja eitab seda seadusega ette nähtud koolituste puhul, on Saksamaa arvates uus lähenemisviis, mis ei ole kooskõlas ühenduse õigusnormidega, kaldub meelevaldselt kõrvale senisest otsustamispraktikast ning muudab koolitusabi regionaalpoliitilistel eesmärkidel andmise võimatuks. Komisjon ei saa nimetatud väidetega nõustuda järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(51)

Asjaolu, et komisjon kontrollib ergutava mõju olemasolu ja eitab seda seadusega ette nähtud koolituste puhul, on Saksamaa arvates uus lähenemisviis, mis ei ole kooskõlas ühenduse õigusnormidega, kaldub meelevaldselt kõrvale senisest otsustamispraktikast ning muudab koolitusabi regionaalpoliitilistel eesmärkidel andmise võimatuks. Komisjon ei saa nimetatud väidetega nõustuda järgmistel põhjustel.

| (52) | Kõigepealt tuleb meenutada, et koolitusabi kontrollitakse määruse (EÜ) nr 68/2001 alusel, mille põhjenduses 4 on sätestatud: „Käesolev määrus ei piira liikmesriikide võimalust teatada koolitusabist. Komisjon hindab selliseid teateid eelkõige käesolevas määruses sätestatud tingimuste põhjal või kooskõlas kohaldatavate ühenduse suuniste ja raamistikega.” |
| --- | --- |

(52)

Kõigepealt tuleb meenutada, et koolitusabi kontrollitakse määruse (EÜ) nr 68/2001 alusel, mille põhjenduses 4 on sätestatud: „Käesolev määrus ei piira liikmesriikide võimalust teatada koolitusabist. Komisjon hindab selliseid teateid eelkõige käesolevas määruses sätestatud tingimuste põhjal või kooskõlas kohaldatavate ühenduse suuniste ja raamistikega.”

| (53) | Lisaks sellele on põhjenduses 16 sätestatud: „Suured abisummad vaatab komisjon ka edaspidi enne nende kasutamist ükshaaval läbi. Sellest tulenevalt ei saa kindlat, 1 miljoni euro suurust summat ületavad abisummad käesolevas määruses sätestatud vabastust ja nende suhtes kohaldatakse ka edaspidi EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 sätteid.” |
| --- | --- |

(53)

Lisaks sellele on põhjenduses 16 sätestatud: „Suured abisummad vaatab komisjon ka edaspidi enne nende kasutamist ükshaaval läbi. Sellest tulenevalt ei saa kindlat, 1 miljoni euro suurust summat ületavad abisummad käesolevas määruses sätestatud vabastust ja nende suhtes kohaldatakse ka edaspidi EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 sätteid.”

| (54) | Põhjenduses 4 on sätestatud: „Koolitusabi raamistik tuleks kaotada käesoleva määruse jõustumise kuupäevast, sest selle sisu asendab käesolev määrus.” |
| --- | --- |

(54)

Põhjenduses 4 on sätestatud: „Koolitusabi raamistik tuleks kaotada käesoleva määruse jõustumise kuupäevast, sest selle sisu asendab käesolev määrus.”

| (55) | Kuna kavandatud abi ületab 1 miljonit eurot, ei ole kahtlust, et sellest tuleb teatada ja komisjon peab selleks andma oma nõusoleku. Lisaks on kindel, et niisugune abi peab põhimõtteliselt vastama määruse (EÜ) nr 68/2001 artiklis 4 sätestatud vabastamiskriteeriumidele. |
| --- | --- |

(55)

Kuna kavandatud abi ületab 1 miljonit eurot, ei ole kahtlust, et sellest tuleb teatada ja komisjon peab selleks andma oma nõusoleku. Lisaks on kindel, et niisugune abi peab põhimõtteliselt vastama määruse (EÜ) nr 68/2001 artiklis 4 sätestatud vabastamiskriteeriumidele.

| (56) | Saksamaa peab siiski küsitavaks, et komisjonil on lisaks sellele õigus kontrollida, kas abil on ergutav mõju. Komisjoni arvates eeldab riigiabi kontseptsioon ja eriti vajalikkuse kriteerium seda, et abi avaldab abisaajale ergutavat mõju. Ühenduse huvides ei saa olla see, et riik toetab meetmeid (ka koolitusmeetmeid), mida abisaaja võtaks nagunii. Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 68/2001, riigiabi tegevuskavaga ja kohtupraktikaga, mis käsitleb eeldusi, mille alusel saab tunnistada abi ühisturuga kokkusobivaks, on komisjon oma viimastes otsustes (Ford Genk, GM Antwerp) kontrollinud sihipäraselt asjaomase koolitusabi ergutavat mõju. |
| --- | --- |

(56)

Saksamaa peab siiski küsitavaks, et komisjonil on lisaks sellele õigus kontrollida, kas abil on ergutav mõju. Komisjoni arvates eeldab riigiabi kontseptsioon ja eriti vajalikkuse kriteerium seda, et abi avaldab abisaajale ergutavat mõju. Ühenduse huvides ei saa olla see, et riik toetab meetmeid (ka koolitusmeetmeid), mida abisaaja võtaks nagunii. Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 68/2001, riigiabi tegevuskavaga ja kohtupraktikaga, mis käsitleb eeldusi, mille alusel saab tunnistada abi ühisturuga kokkusobivaks, on komisjon oma viimastes otsustes (Ford Genk, GM Antwerp) kontrollinud sihipäraselt asjaomase koolitusabi ergutavat mõju.

| (57) | Oma seisukoha kinnituseks väidab Saksamaa esiteks, et teatamiskohustusliku koolitusabi kokkusobivust ühisturuga tuleb kontrollida määruses sätestatud kriteeriumide alusel, ja tsiteerib sellega seoses määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjendust 4, milles on märgitud, et „komisjon hindab selliseid teateid eelkõige käesolevas määruses sätestatud tingimuste põhjal.” Seejuures jätab komisjon tähelepanuta, et väljend „eelkõige” tähendab just seda, et üksikjuhtumi kontrollimine ei ole piiratud määruses (EÜ) nr 68/2001 ette nähtud riigiabi kontrolliga. Kuna põhjenduses 16 viidatakse sõnaselgelt sellele, et asjaomane abi vaadatakse ka edaspidi ükshaaval läbi, siis ei ole kahtlust selles, et kõnealune kontroll ei piirdu nimetatud määruses sätestatud kriteeriumidega ning peab toimuma vahetult EÜ asutamislepingu artikli 87 alusel. |
| --- | --- |

(57)

Oma seisukoha kinnituseks väidab Saksamaa esiteks, et teatamiskohustusliku koolitusabi kokkusobivust ühisturuga tuleb kontrollida määruses sätestatud kriteeriumide alusel, ja tsiteerib sellega seoses määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjendust 4, milles on märgitud, et „komisjon hindab selliseid teateid eelkõige käesolevas määruses sätestatud tingimuste põhjal.” Seejuures jätab komisjon tähelepanuta, et väljend „eelkõige” tähendab just seda, et üksikjuhtumi kontrollimine ei ole piiratud määruses (EÜ) nr 68/2001 ette nähtud riigiabi kontrolliga. Kuna põhjenduses 16 viidatakse sõnaselgelt sellele, et asjaomane abi vaadatakse ka edaspidi ükshaaval läbi, siis ei ole kahtlust selles, et kõnealune kontroll ei piirdu nimetatud määruses sätestatud kriteeriumidega ning peab toimuma vahetult EÜ asutamislepingu artikli 87 alusel.

| (58) | Teiseks väidab Saksamaa, et määruse (EÜ) nr 68/2001 tõlgendamisel tuleb arvesse võttes ühenduse 1998. aasta raamistikku koolitusabi kohta, mida kohaldati enne nimetatud määruse jõustumist ja milles olid sätestatud kriteeriumid, mille kohaselt tuli suure abisumma korral kontrollida ergutava mõju olemasolu. Ühenduse raamistiku kohaselt tuli ergutavat mõju eeldada eeskätt siis, kui koolituskava rakendati piirkonnas, mis on kõlblik saama piirkondlikku abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a või punkti c alusel. Komisjon ei saa selle väitega nõustuda, sest määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjendus 4 ei luba kahelda selles, et nimetatud määruse jõustumine kaotas koolitusabi käsitleva ühenduse raamistiku. Komisjoni kavatses asendada ühenduse raamistiku määrusega (EÜ) nr 68/2001 ja nimetatud määrusel oligi niisugune toime. See selgub ühelt poolt ka teistest keeleversioonidest, mille puhul on määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjenduses 4 sõnaselgelt sätestatud, et ühenduse raamistik kaotatakse, sest selle sisu asendatakse. Teiselt poolt sedastatakse seda selgelt ka komisjoni varasemates otsustes. (17) Lisaks sellele ei võta nimetatud määrus ergutava mõju õiguslikku eeldust üle ühenduse raamistikust, vaid selles sätestatakse pigem üldises vormis täiesti teadlikult, et teatavatel tingimustel võib koolitusabi käsitleda ühisturuga kokkusobivana. (18) Kui ettevõtja oleks toetatavad meetmed võtnud igal juhul, seega eelkõige ka riigiabi saamata, siis ei oleks riigiabil ergutavat mõju. |
| --- | --- |

(58)

Teiseks väidab Saksamaa, et määruse (EÜ) nr 68/2001 tõlgendamisel tuleb arvesse võttes ühenduse 1998. aasta raamistikku koolitusabi kohta, mida kohaldati enne nimetatud määruse jõustumist ja milles olid sätestatud kriteeriumid, mille kohaselt tuli suure abisumma korral kontrollida ergutava mõju olemasolu. Ühenduse raamistiku kohaselt tuli ergutavat mõju eeldada eeskätt siis, kui koolituskava rakendati piirkonnas, mis on kõlblik saama piirkondlikku abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a või punkti c alusel. Komisjon ei saa selle väitega nõustuda, sest määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjendus 4 ei luba kahelda selles, et nimetatud määruse jõustumine kaotas koolitusabi käsitleva ühenduse raamistiku. Komisjoni kavatses asendada ühenduse raamistiku määrusega (EÜ) nr 68/2001 ja nimetatud määrusel oligi niisugune toime. See selgub ühelt poolt ka teistest keeleversioonidest, mille puhul on määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjenduses 4 sõnaselgelt sätestatud, et ühenduse raamistik kaotatakse, sest selle sisu asendatakse. Teiselt poolt sedastatakse seda selgelt ka komisjoni varasemates otsustes. (17) Lisaks sellele ei võta nimetatud määrus ergutava mõju õiguslikku eeldust üle ühenduse raamistikust, vaid selles sätestatakse pigem üldises vormis täiesti teadlikult, et teatavatel tingimustel võib koolitusabi käsitleda ühisturuga kokkusobivana. (18) Kui ettevõtja oleks toetatavad meetmed võtnud igal juhul, seega eelkõige ka riigiabi saamata, siis ei oleks riigiabil ergutavat mõju.

| (59) | Kolmandaks väidavad Saksamaa ja abisaaja, et abi vajalikkuse täiendav kontroll EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel tähendaks, et määrus (EÜ) nr 68/2001 oleks asutamislepingu nimetatud sättega tervikuna vastuolus. Seejuures eeldatakse ilmselt, et abi vajalikkust ei kontrollita. Ka selle argumendiga ei saa komisjon nõustuda, sest seejuures jäetakse ilmselgelt tähelepanuta, et alla 1 miljoni euro suuruse abi korral, mis vastab nimetatud määruse kriteeriumidele, lähtutakse sellest, et ka vajalikkuse kriteerium on täidetud. |
| --- | --- |

(59)

Kolmandaks väidavad Saksamaa ja abisaaja, et abi vajalikkuse täiendav kontroll EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel tähendaks, et määrus (EÜ) nr 68/2001 oleks asutamislepingu nimetatud sättega tervikuna vastuolus. Seejuures eeldatakse ilmselt, et abi vajalikkust ei kontrollita. Ka selle argumendiga ei saa komisjon nõustuda, sest seejuures jäetakse ilmselgelt tähelepanuta, et alla 1 miljoni euro suuruse abi korral, mis vastab nimetatud määruse kriteeriumidele, lähtutakse sellest, et ka vajalikkuse kriteerium on täidetud.

| (60) | Neljandaks väidab Saksamaa, et komisjon kaldub kõrvale oma varasemast praktikast, kus ta ei kontrollinud, kas ergutav mõju on olemas. See peab paika. Komisjon selgitas siiski, et ta muutis oma praktikat täiustatud majandusliku käsitlusviisi alusel. Nimetatud muudatus toimus riigiabi juhtumite Ford Genk ja GM Antwerp üksikasjalikul kontrollimisel, kus osutati sõnaselgelt uuele lähenemisviisile. Saksamaa väidab siiski, et komisjoni toimimisviis ei ole ühtlane, sest pärast ametliku uurimismenetluse algatamist Ford Genk asjas tegi ta vähemalt kahe juhtumi – nimelt BMW Österreich (riigiabi N 304/2005) (19) ja Webasto (riigiabi N 653/2005) – puhul otsuse ilma asjaomase uurimiseta või teise uurimise alusel. Komisjon osutab siiski sellele, et need ilma üksikasjaliku uurimiseta tehtud otsused võeti vastu enne seda, kui kaks esimest eespool nimetatud üksikasjalikku uurimist, mille puhul võttis komisjon üle diferentseeritud käsitluse, olid lõpetatud. Ei vaidlustata, et komisjon võib oma kontrollimeetodit täiustada ja muuta, kui selleks on piisavalt põhjusi. See oli nii riigiabi juhtumite Ford Genk ja GM Antwerp puhul, kuid mitte varasemate riigiabi juhtumite puhul. Seega võis komisjon enne lõpliku otsuse vastuvõtmist Ford Genk asjas tugineda endiselt oma vanale otsustamispraktikale. |
| --- | --- |

(60)

Neljandaks väidab Saksamaa, et komisjon kaldub kõrvale oma varasemast praktikast, kus ta ei kontrollinud, kas ergutav mõju on olemas. See peab paika. Komisjon selgitas siiski, et ta muutis oma praktikat täiustatud majandusliku käsitlusviisi alusel. Nimetatud muudatus toimus riigiabi juhtumite Ford Genk ja GM Antwerp üksikasjalikul kontrollimisel, kus osutati sõnaselgelt uuele lähenemisviisile. Saksamaa väidab siiski, et komisjoni toimimisviis ei ole ühtlane, sest pärast ametliku uurimismenetluse algatamist Ford Genk asjas tegi ta vähemalt kahe juhtumi – nimelt BMW Österreich (riigiabi N 304/2005) (19) ja Webasto (riigiabi N 653/2005) – puhul otsuse ilma asjaomase uurimiseta või teise uurimise alusel. Komisjon osutab siiski sellele, et need ilma üksikasjaliku uurimiseta tehtud otsused võeti vastu enne seda, kui kaks esimest eespool nimetatud üksikasjalikku uurimist, mille puhul võttis komisjon üle diferentseeritud käsitluse, olid lõpetatud. Ei vaidlustata, et komisjon võib oma kontrollimeetodit täiustada ja muuta, kui selleks on piisavalt põhjusi. See oli nii riigiabi juhtumite Ford Genk ja GM Antwerp puhul, kuid mitte varasemate riigiabi juhtumite puhul. Seega võis komisjon enne lõpliku otsuse vastuvõtmist Ford Genk asjas tugineda endiselt oma vanale otsustamispraktikale.

| (61) | Viiendaks vaidlustavad Saksamaa ja abisaaja selle, et komisjoni tugineb riigiabi juhtumitele Ford Genk ja GM Antwerp, sest nende aluseks on teistsugused asjaolud kui DHL-i puhul. Komisjon oleks pigem pidanud tuginema Webasto otsusele. Mitte mingi juhul ei saa väita, et abi andmist DHL-ile tuleks käsitleda teisiti seepärast, et abi ei ole seotud autotööstusega nagu mõlema teise juhtumi puhul. Ka Webasto asjas tehtud otsuse puhul, millele tuginevad Saksamaa ja abisaaja, on tegemist autotööstusega. Ainus erinevus on ehk selles, et mõlemal esimesel juhul oli tegemist olemasolevate tootmisüksustega, samas kui DHL-i ja Webasto asi on seotud äsja valminud käitistega. Komisjon ei suuda mõista, et kui mõlemal esimesel juhul on igasugune abi meetmetele, mida oleks nagunii võetud, vaieldamatult tegevusabi, siis äsja valminud käitises võetavate koolitusmeetmete puhul, mida oleks nagunii võetud, ei ole tegemist tegevusabiga. Ka sel juhul saaks ettevõtja toetust meetmeteks, mida ta peaks võtma igal juhul. |
| --- | --- |

(61)

Viiendaks vaidlustavad Saksamaa ja abisaaja selle, et komisjoni tugineb riigiabi juhtumitele Ford Genk ja GM Antwerp, sest nende aluseks on teistsugused asjaolud kui DHL-i puhul. Komisjon oleks pigem pidanud tuginema Webasto otsusele. Mitte mingi juhul ei saa väita, et abi andmist DHL-ile tuleks käsitleda teisiti seepärast, et abi ei ole seotud autotööstusega nagu mõlema teise juhtumi puhul. Ka Webasto asjas tehtud otsuse puhul, millele tuginevad Saksamaa ja abisaaja, on tegemist autotööstusega. Ainus erinevus on ehk selles, et mõlemal esimesel juhul oli tegemist olemasolevate tootmisüksustega, samas kui DHL-i ja Webasto asi on seotud äsja valminud käitistega. Komisjon ei suuda mõista, et kui mõlemal esimesel juhul on igasugune abi meetmetele, mida oleks nagunii võetud, vaieldamatult tegevusabi, siis äsja valminud käitises võetavate koolitusmeetmete puhul, mida oleks nagunii võetud, ei ole tegemist tegevusabiga. Ka sel juhul saaks ettevõtja toetust meetmeteks, mida ta peaks võtma igal juhul.

| (62) | Lisaks sellele ei saa äsja valminud käitises toimuvat koolitust, mida oleks nagunii korraldatud, õigustada regionaalabi andmise aluseks olevate põhjendustega, sest regionaalset halvemust tuleb kõrvaldada regionaalse investeerimisabiga ja mitte koolitusabiga. Sellega seoses väidab Saksamaa, et lõpliku otsuse tegemisel DHL-i asukoha üleviimise kohta mängis olulist rolli väljavaade saada vajaliku ja ulatusliku koolituse tarvis riigiabi. Komisjon sedastab siiski, et Euroopa Liidus on tavaks, et otsuste tegemisel tootmisüksuste asukoha ja asukoha üleviimise üle lähtuvad ettevõtjad kulude alandamise ja kasumlikkuse kasvu võimalusest. Ettevõtjad, kes kavatsevad oma tootmisüksused üle viia, kaaluvad sageli mitmes eri liikmesriigis asuva konkureeriva asukoha vahel. Asukoha üle otsustamisel ei lähtuta mitte ainult oodatavatest käitamiskuludest (kaasa arvatud asjaomase väljaõppeta töötajate koolituskulud) ja muudest majanduslikest eelistest või ebasoodsatest teguritest (nt kohalikud eeskirjad tööaegade kohta), vaid teataval määral ka riigi toetuse (st regionaalabi) saamise võimalusest. Komisjon ei saa eespool nimetatud väitega nõustuda, sest vastupidi regionaalsele investeerimisabile ei taheta koolitusabiga mõjutada otsuse langetamist asukoha üle, vaid korvata ühenduse ebapiisavaid investeeringuid koolitusse. Kvalifikatsiooni madal tase piirkonnas, mis on kõlblik saama piirkondlikku abi, on regionaalne probleem, mis tuleb lahendada regionaalse investeerimisabiga. |
| --- | --- |

(62)

Lisaks sellele ei saa äsja valminud käitises toimuvat koolitust, mida oleks nagunii korraldatud, õigustada regionaalabi andmise aluseks olevate põhjendustega, sest regionaalset halvemust tuleb kõrvaldada regionaalse investeerimisabiga ja mitte koolitusabiga. Sellega seoses väidab Saksamaa, et lõpliku otsuse tegemisel DHL-i asukoha üleviimise kohta mängis olulist rolli väljavaade saada vajaliku ja ulatusliku koolituse tarvis riigiabi. Komisjon sedastab siiski, et Euroopa Liidus on tavaks, et otsuste tegemisel tootmisüksuste asukoha ja asukoha üleviimise üle lähtuvad ettevõtjad kulude alandamise ja kasumlikkuse kasvu võimalusest. Ettevõtjad, kes kavatsevad oma tootmisüksused üle viia, kaaluvad sageli mitmes eri liikmesriigis asuva konkureeriva asukoha vahel. Asukoha üle otsustamisel ei lähtuta mitte ainult oodatavatest käitamiskuludest (kaasa arvatud asjaomase väljaõppeta töötajate koolituskulud) ja muudest majanduslikest eelistest või ebasoodsatest teguritest (nt kohalikud eeskirjad tööaegade kohta), vaid teataval määral ka riigi toetuse (st regionaalabi) saamise võimalusest. Komisjon ei saa eespool nimetatud väitega nõustuda, sest vastupidi regionaalsele investeerimisabile ei taheta koolitusabiga mõjutada otsuse langetamist asukoha üle, vaid korvata ühenduse ebapiisavaid investeeringuid koolitusse. Kvalifikatsiooni madal tase piirkonnas, mis on kõlblik saama piirkondlikku abi, on regionaalne probleem, mis tuleb lahendada regionaalse investeerimisabiga.

| (63) | Esitatud teabe alusel teeb komisjon järelduse, et DHL peaks suurema osa oma töötajate koolitusmeetmetest korraldama igal juhul ilma riigiabita. See tuleneb peamiselt kahest sedastusest, mida selgitatakse järgnevalt lähemalt. Esiteks on töötajate koolitus vajalik logistikakeskuse käitamise alustamiseks ja teiseks on suurem osa koolitusmeetmeid seadusega ette nähtud. |
| --- | --- |

(63)

Esitatud teabe alusel teeb komisjon järelduse, et DHL peaks suurema osa oma töötajate koolitusmeetmetest korraldama igal juhul ilma riigiabita. See tuleneb peamiselt kahest sedastusest, mida selgitatakse järgnevalt lähemalt. Esiteks on töötajate koolitus vajalik logistikakeskuse käitamise alustamiseks ja teiseks on suurem osa koolitusmeetmeid seadusega ette nähtud.

a)   
  Käitamiseks vajalikud koolitusmeetmed

| (64) | Koolitusmeetmete vajalikkuse kohta tuleb sedastada, et DHL-i asukoha üleviimisel Leipzig-Hallesse (Saksamaa) on samasugused tagajärjed nagu uue ettevõtte asutamisel, kuna DHL peab käitamise alustamiseks tööle võtma uusi töötajaid. Ettevõtte käitamiseks vajalikke nõudeid saab täita kolmel viisil: DHL võib tööle võtta uusi töötajaid, keda tuleks välja koolitada; DHL võib värvata juba väljaõppinud spetsialiste; või juhul kui asjaomased spetsialistid puuduvad, teatavaid teenuseid sisse osta. |
| --- | --- |

(64)

Koolitusmeetmete vajalikkuse kohta tuleb sedastada, et DHL-i asukoha üleviimisel Leipzig-Hallesse (Saksamaa) on samasugused tagajärjed nagu uue ettevõtte asutamisel, kuna DHL peab käitamise alustamiseks tööle võtma uusi töötajaid. Ettevõtte käitamiseks vajalikke nõudeid saab täita kolmel viisil: DHL võib tööle võtta uusi töötajaid, keda tuleks välja koolitada; DHL võib värvata juba väljaõppinud spetsialiste; või juhul kui asjaomased spetsialistid puuduvad, teatavaid teenuseid sisse osta.

| (65) | Esiteks ei ole Saksamaa esitanud täiendavat teavet, et kõrvaldada komisjoni kahtlusi DHL-i võimaluste suhtes võtta oma uue asukoha jaoks tööle piisaval hulgal uusi väljaõppinud töötajaid. Pigem kinnitas Saksamaa, et töötajad Brüsselist, DHL-i senisest asukohast, ei ole põhimõtteliselt valmis Saksamaale tööle tulema. Teiseks ei ole DHL tõendanud, et ta suudaks kohalikult või Euroopa tööturult värvata käitamiseks vajalikku arvu juba väljaõppinud töötajaid. Ilmselt puuduvad kohalikul tööturul asjaomase väljaõppega töötajad ja ka Euroopa turult on asjaomaste spetsialistide leidmine ilmselt suhteliselt keeruline. |
| --- | --- |

(65)

Esiteks ei ole Saksamaa esitanud täiendavat teavet, et kõrvaldada komisjoni kahtlusi DHL-i võimaluste suhtes võtta oma uue asukoha jaoks tööle piisaval hulgal uusi väljaõppinud töötajaid. Pigem kinnitas Saksamaa, et töötajad Brüsselist, DHL-i senisest asukohast, ei ole põhimõtteliselt valmis Saksamaale tööle tulema. Teiseks ei ole DHL tõendanud, et ta suudaks kohalikult või Euroopa tööturult värvata käitamiseks vajalikku arvu juba väljaõppinud töötajaid. Ilmselt puuduvad kohalikul tööturul asjaomase väljaõppega töötajad ja ka Euroopa turult on asjaomaste spetsialistide leidmine ilmselt suhteliselt keeruline.

| (66) | Teiseks ei põhistanud Saksamaa veenvalt DHL-i väidet, et ilma riigiabita ostetaks paljud teenused sisse kohalikelt ettevõtjatelt ning seetõttu võib kavandatud koolitusmeetmetest loobuda. Lisaks sellele ei tõendanud Saksamaa, et Leipzigi lennujaamas on asjaomaste teenuste osutajad olemas. Kuna esiteks oleksid mõned koolitusmeetmed vajalikud isegi teenuste sisseostmise puhul ja teiseks soovitakse DHL-i investeeringu tulemusel Leipzig-Halles osutada kõiki kiirkullerteenuseid oma töötajatega ning pakkuda nimetatud teenuseid koguni teistele samas lennujaamas tegutsevatele konkurentidele, teeb komisjon järelduse, et teenuste sisseostmine ei sobi tegevuskavasse ja tekitaks lisakulusid. |
| --- | --- |

(66)

Teiseks ei põhistanud Saksamaa veenvalt DHL-i väidet, et ilma riigiabita ostetaks paljud teenused sisse kohalikelt ettevõtjatelt ning seetõttu võib kavandatud koolitusmeetmetest loobuda. Lisaks sellele ei tõendanud Saksamaa, et Leipzigi lennujaamas on asjaomaste teenuste osutajad olemas. Kuna esiteks oleksid mõned koolitusmeetmed vajalikud isegi teenuste sisseostmise puhul ja teiseks soovitakse DHL-i investeeringu tulemusel Leipzig-Halles osutada kõiki kiirkullerteenuseid oma töötajatega ning pakkuda nimetatud teenuseid koguni teistele samas lennujaamas tegutsevatele konkurentidele, teeb komisjon järelduse, et teenuste sisseostmine ei sobi tegevuskavasse ja tekitaks lisakulusid.

| (67) | Lisaks sellele väidab Saksamaa, et DHL loob piirkonnas, mis on kõlblik saama piirkondlikku abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 alusel, uusi töökohti, nii et erinevalt Belgia autotootja juhtumist ei ole asi lihtsalt tegevusabis, vaid abis äsja valminud käitisele, kus puuduvad väljaõppinud töötajad. Komisjon peab nimetatud väite tagasi lükkama, sest DHL oleks väljaspool Brüsselit asuva uue käitise jaoks asukohast sõltumatult pidanud koolituse korraldama igal juhul. |
| --- | --- |

(67)

Lisaks sellele väidab Saksamaa, et DHL loob piirkonnas, mis on kõlblik saama piirkondlikku abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 alusel, uusi töökohti, nii et erinevalt Belgia autotootja juhtumist ei ole asi lihtsalt tegevusabis, vaid abis äsja valminud käitisele, kus puuduvad väljaõppinud töötajad. Komisjon peab nimetatud väite tagasi lükkama, sest DHL oleks väljaspool Brüsselit asuva uue käitise jaoks asukohast sõltumatult pidanud koolituse korraldama igal juhul.

b)   
  Seadusega ette nähtud koolitusmeetmed

| (68) | Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt on enamik koolitusmeetmeid ette nähtud riikliku või ühenduse õigusega. Kuna DHL-i osutatavad teenused sisaldavad oma olemusest tulenevalt olulist ohutusriski, kohaldatakse veoste käitlemise ja lennukite ülevaatuse ning tehnilise kontrolli suhtes kooskõlas asjaomaste õigusnormidega teatavaid miinimumstandardeid ja ohutusnõudeid. |
| --- | --- |

(68)

Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt on enamik koolitusmeetmeid ette nähtud riikliku või ühenduse õigusega. Kuna DHL-i osutatavad teenused sisaldavad oma olemusest tulenevalt olulist ohutusriski, kohaldatakse veoste käitlemise ja lennukite ülevaatuse ning tehnilise kontrolli suhtes kooskõlas asjaomaste õigusnormidega teatavaid miinimumstandardeid ja ohutusnõudeid.

| (69) | Seda kohaldatakse lennueelse ülevaatuse ja perroonikontrolli valdkonnas pakutavate koolitusmeetmete suhtes, mis on ette nähtud DHL EAT-i mehaanikute ja tehnikute jaoks. Määruse (EÜ) nr 2042/2003 kohaselt peab lennukite hooldusega tegelevatel töötajatel olema hooldustõendi väljaandmiseks luba. Niisuguse loa tingimused on sätestatud eespool nimetatud määruses ja käsitlevad asjaomaste koolitusmeetmete ulatust ning sisu. |
| --- | --- |

(69)

Seda kohaldatakse lennueelse ülevaatuse ja perroonikontrolli valdkonnas pakutavate koolitusmeetmete suhtes, mis on ette nähtud DHL EAT-i mehaanikute ja tehnikute jaoks. Määruse (EÜ) nr 2042/2003 kohaselt peab lennukite hooldusega tegelevatel töötajatel olema hooldustõendi väljaandmiseks luba. Niisuguse loa tingimused on sätestatud eespool nimetatud määruses ja käsitlevad asjaomaste koolitusmeetmete ulatust ning sisu.

| (70) | Kavandatavad koolitusmeetmed vastavad eespool nimetatud õigusakti sätetele ja hõlmavad kahte kutserühma: hooldustõendi väljaandmise õigusega lennukimehaanikud (A-kategooria) ja hooldustõendi väljaandmise õigusega lennukitehnikud/-mehaanikud (B1-kategooria). Mõlema kutserühma koolitus hõlmab järgmisi mooduleid:






  a) | inglise keele kursus (kaasa arvatud tehniline inglise keel); |
| --- | --- | --- |

(70)

Kavandatavad koolitusmeetmed vastavad eespool nimetatud õigusakti sätetele ja hõlmavad kahte kutserühma: hooldustõendi väljaandmise õigusega lennukimehaanikud (A-kategooria) ja hooldustõendi väljaandmise õigusega lennukitehnikud/-mehaanikud (B1-kategooria). Mõlema kutserühma koolitus hõlmab järgmisi mooduleid:

a)

inglise keele kursus (kaasa arvatud tehniline inglise keel);

| b) | tehniliste teadmiste põhialused elektrotehnikas, elektroonikas ja aerodünaamikas; |
| --- | --- |

b)

tehniliste teadmiste põhialused elektrotehnikas, elektroonikas ja aerodünaamikas;

| c) | tehniliste teadmiste põhialuste praktiline kasutamine; |
| --- | --- |

c)

tehniliste teadmiste põhialuste praktiline kasutamine;

| d) | B1-kategooria puhul süvendatud koolitus. |
| --- | --- |

d)

B1-kategooria puhul süvendatud koolitus.

| (71) | Kõiki DHL EAT-i koolitusmeetmeid täiendavad koolituspäevad töökohal, mille arv ületab tunduvalt koolituse teoreetilise osa päevade arvu. |
| --- | --- |

(71)

Kõiki DHL EAT-i koolitusmeetmeid täiendavad koolituspäevad töökohal, mille arv ületab tunduvalt koolituse teoreetilise osa päevade arvu.

| (72) | Saksamaa on teadlik, et DHL ei saa oma tegevust alustada asjakohase koolitusega ja asjaomaseid lube omavate spetsialistideta. Kuna kõik ettenähtud koolitusmeetmed on määruse (EÜ) nr 68/2001 kohaselt kohustuslikud, möönavad Saksa ametiasutused, et DHL ei saa koolitusmeetmeid kärpida. Nad väidavad siiski, et riigiabi ärajäämisel ei korraldaks DHL koolitust, vaid kasutaks konkurentide töötajaid, kellel juba on vajalikud load, või ostaks teenused sisse. |
| --- | --- |

(72)

Saksamaa on teadlik, et DHL ei saa oma tegevust alustada asjakohase koolitusega ja asjaomaseid lube omavate spetsialistideta. Kuna kõik ettenähtud koolitusmeetmed on määruse (EÜ) nr 68/2001 kohaselt kohustuslikud, möönavad Saksa ametiasutused, et DHL ei saa koolitusmeetmeid kärpida. Nad väidavad siiski, et riigiabi ärajäämisel ei korraldaks DHL koolitust, vaid kasutaks konkurentide töötajaid, kellel juba on vajalikud load, või ostaks teenused sisse.

| (73) | Vastavalt Saksamaa esitatud kuluanalüüsile on teenuste sisseostmise kulud madalamad kui tööjõukulud koos koolituskuludega (ja nimelt ligikaudu [(5–20 %)] võrra A-kategooria puhul ja ligikaudu [(10–30 %)] võrra B1-kategooria puhul). Saksamaa ei tõendanud siiski, et asjaomaste teenuste osutajad on üldse olemas või et neid on võimalik enda käsutusse saada. |
| --- | --- |

(73)

Vastavalt Saksamaa esitatud kuluanalüüsile on teenuste sisseostmise kulud madalamad kui tööjõukulud koos koolituskuludega (ja nimelt ligikaudu [(5–20 %)] võrra A-kategooria puhul ja ligikaudu [(10–30 %)] võrra B1-kategooria puhul). Saksamaa ei tõendanud siiski, et asjaomaste teenuste osutajad on üldse olemas või et neid on võimalik enda käsutusse saada.

| (74) | Konkurentide juba väljaõppinud spetsialistide töölevõtmise suhtes tuleb sedastada, et Saksamaa ei esitanud tõendeid selle kohta, et Euroopa tööturul on väljaõppinud ja kvalifitseeritud töötajaid, kes oleksid valmis asuma tööle Leipzig-Hallesse. Saksamaa ise möönis, et Euroopa lennuliiklusteenuste osutajate tööturul on vähe väljaõppinud ja kvalifitseeritud mehaanikud ja tehnikud. |
| --- | --- |

(74)

Konkurentide juba väljaõppinud spetsialistide töölevõtmise suhtes tuleb sedastada, et Saksamaa ei esitanud tõendeid selle kohta, et Euroopa tööturul on väljaõppinud ja kvalifitseeritud töötajaid, kes oleksid valmis asuma tööle Leipzig-Hallesse. Saksamaa ise möönis, et Euroopa lennuliiklusteenuste osutajate tööturul on vähe väljaõppinud ja kvalifitseeritud mehaanikud ja tehnikud.

| (75) | Lisaks sellele esitas Saksamaa DHL EAT-i mehaanikute ja tehnikute inglise keele kursuste kuluanalüüsi. Saksamaa väidab, et tegemist on üldkoolitusega, mis väljub kohustuslike koolitusmeetmete raamidest. Seega kalkuleeris Saksamaa nimetatud kursuste abikõlblikeks kuludeks [(0,5–1)] miljonit eurot. Komisjon sedastab siiski esiteks, et nimetatud kursustel õpetatakse tehnilist inglise keelt. Teiseks märgib ta, et lennukite tehniline ülevaatus on kogu Euroopas ühtlustatud, nii et DHL EAT-i mehaanikud ja tehnikud peavad valdama tehnilist inglise keelt. Lisaks sellele kuuluvad nimetatud tehnilise inglise keele kursused komisjoni arusaama kohaselt kohustusliku standardkoolituse hulka. Seega on komisjon arvamusel, et DHL peaks tehnilise inglise keele kursusi pakkuma igal juhul ka riigiabi saamata. |
| --- | --- |

(75)

Lisaks sellele esitas Saksamaa DHL EAT-i mehaanikute ja tehnikute inglise keele kursuste kuluanalüüsi. Saksamaa väidab, et tegemist on üldkoolitusega, mis väljub kohustuslike koolitusmeetmete raamidest. Seega kalkuleeris Saksamaa nimetatud kursuste abikõlblikeks kuludeks [(0,5–1)] miljonit eurot. Komisjon sedastab siiski esiteks, et nimetatud kursustel õpetatakse tehnilist inglise keelt. Teiseks märgib ta, et lennukite tehniline ülevaatus on kogu Euroopas ühtlustatud, nii et DHL EAT-i mehaanikud ja tehnikud peavad valdama tehnilist inglise keelt. Lisaks sellele kuuluvad nimetatud tehnilise inglise keele kursused komisjoni arusaama kohaselt kohustusliku standardkoolituse hulka. Seega on komisjon arvamusel, et DHL peaks tehnilise inglise keele kursusi pakkuma igal juhul ka riigiabi saamata.

| (76) | Kõnealuste sedastuste alusel järeldab komisjon, et eespool nimetatud koolitus on nii seadusega ette nähtud kui ka DHL EAT-i häireteta tegevuse tagamiseks vajalik ja ettevõtja korraldaks seda igal juhul, seega ka riigiabi saamata. Seetõttu on komisjon arvamusel, et DHL EAT-i mehaanikute ja tehnikute koolituskulud ei ole abikõlblikud. |
| --- | --- |

(76)

Kõnealuste sedastuste alusel järeldab komisjon, et eespool nimetatud koolitus on nii seadusega ette nähtud kui ka DHL EAT-i häireteta tegevuse tagamiseks vajalik ja ettevõtja korraldaks seda igal juhul, seega ka riigiabi saamata. Seetõttu on komisjon arvamusel, et DHL EAT-i mehaanikute ja tehnikute koolituskulud ei ole abikõlblikud.

| (77) | II kategooria maapealse teenuse osutajad täidavad järgmisi ülesandeid: maapealse teenindamise seadmete käsitsemine ja juhtimine; saadetiste lennukisse laadimine ja lennukist mahalaadimine; lennudokumentide üleandmine; aruannete koostamine ja suhtlemine pilootide ning lennujaama talitustega. Teatatud kava raames koolitatakse 210 II kategooria maapealse teenuse osutajat, milleks arvestatakse abikõlblikke kulusid summas [(2–3)] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(77)

II kategooria maapealse teenuse osutajad täidavad järgmisi ülesandeid: maapealse teenindamise seadmete käsitsemine ja juhtimine; saadetiste lennukisse laadimine ja lennukist mahalaadimine; lennudokumentide üleandmine; aruannete koostamine ja suhtlemine pilootide ning lennujaama talitustega. Teatatud kava raames koolitatakse 210 II kategooria maapealse teenuse osutajat, milleks arvestatakse abikõlblikke kulusid summas [(2–3)] miljonit eurot.

| (78) | Saksa õiguse kohaselt tohib II kategooria maapealse teenuse osutajaid rakendada perroonil üksnes siis, kui nad on saanud koolituse maapealse teenindamise seadmete käsitsemise („Töökaitseseadus”) ja ohutuse (BGV C 10 FBO) valdkondades ning neil on tõstukijuhiluba (BGG 925 – Tõstukijuhtide koolitus ja rakendamine). Lisaks peavad nad olema läbinud ohtlike kaupade käitlemise ja sellega seotud ohtude alase koolituse („Ohtlike ainete määrus”). Samuti peab II kategooria maapealse teenuse osutajatel olema lõpetatud ohtlike kaupade käitlemise kursus vastavalt Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (IATA) ohtlike kaupade transportimise eeskirjadele. |
| --- | --- |

(78)

Saksa õiguse kohaselt tohib II kategooria maapealse teenuse osutajaid rakendada perroonil üksnes siis, kui nad on saanud koolituse maapealse teenindamise seadmete käsitsemise („Töökaitseseadus”) ja ohutuse (BGV C 10 FBO) valdkondades ning neil on tõstukijuhiluba (BGG 925 – Tõstukijuhtide koolitus ja rakendamine). Lisaks peavad nad olema läbinud ohtlike kaupade käitlemise ja sellega seotud ohtude alase koolituse („Ohtlike ainete määrus”). Samuti peab II kategooria maapealse teenuse osutajatel olema lõpetatud ohtlike kaupade käitlemise kursus vastavalt Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (IATA) ohtlike kaupade transportimise eeskirjadele.

| (79) | Punktides 77 ja 78 esitatud selgitustest nähtub, et suurem osa teatatud kava raames kavandatud koolitusmeetmetest on seadusega ette nähtud: lennukite pukseerimisseadmete käsitsemine, jäätõrje (põhikursus), jäätõrje (jätkukursus), perroonil liiklemine (koos juhiloa väljaandmisega), perroonitöö ja -tingimused; tuleohutuseeskirjad; laadimisuste käsitsemine; esmaabi, tõstukite käsitsemine (koos juhiloa väljaandmisega), IATA PK 7/8, maapealse teenindamise seadmed (ülevaade teenindamisseadmete käsitsemise kohta), perroonitöö ohud, ohutusnõuded perroonil, lennujaama julgestusnõuded. Laadimisseadmete käsitsemise alane jätkukursus, kus tutvustatakse kaubakonteinerite ehitust, on seotud konkreetselt DHL-i konteinerite käsitsemisega. |
| --- | --- |

(79)

Punktides 77 ja 78 esitatud selgitustest nähtub, et suurem osa teatatud kava raames kavandatud koolitusmeetmetest on seadusega ette nähtud: lennukite pukseerimisseadmete käsitsemine, jäätõrje (põhikursus), jäätõrje (jätkukursus), perroonil liiklemine (koos juhiloa väljaandmisega), perroonitöö ja -tingimused; tuleohutuseeskirjad; laadimisuste käsitsemine; esmaabi, tõstukite käsitsemine (koos juhiloa väljaandmisega), IATA PK 7/8, maapealse teenindamise seadmed (ülevaade teenindamisseadmete käsitsemise kohta), perroonitöö ohud, ohutusnõuded perroonil, lennujaama julgestusnõuded. Laadimisseadmete käsitsemise alane jätkukursus, kus tutvustatakse kaubakonteinerite ehitust, on seotud konkreetselt DHL-i konteinerite käsitsemisega.

| (80) | Üksnes kursused „G25/41 töömeditsiiniline kontroll” (4 tundi kokku 240 koolitustunnist), „DIN EN 9001:2000 Kvaliteet ja protsess” ja „DIN EN 14001 Keskkonnajuhtimine ja organisatsioonistruktuur” (8 tundi kokku 240 koolitustunnist) ei ole seadusega ette nähtud. Kuna Saksamaa siiski rõhutas, et DHL tahab ise osutada kõiki logistikakeskuse käitamisega seotud teenuseid ja pakkuda neid isegi konkurentidele Leipzig-Halle lennujaamas, ja kuna Saksamaa ei tõendanud, et DHL ei pakuks neid kursusi abi saamata, kuuluvad kursused ilmselt DHL-i töötajate koolituspaketti, mis on vajalik logistikakeskuse käitamise häireteta alustamise tagamiseks. Kõnealune logistikakeskus on – Hongkongi (Hiina) ja Wilmingtoni (USA) kõrval – DHL-i ülemaailmselt tähtsaim logistikakeskus. Hädavajalik näib olevat eeskätt töömeditsiinilise kontrolli kursus, mille raames koolitatakse personali aru saama, kas töötajast võib lähtuda oht töökeskkonnale, sest DHL-i häireteta käitamine eeldab ettenägematute hilinemiste vältimist ja kõrvaldamist. Olemasoleva teabe kohaselt on sellise koolituse läbinud II kategooria maapealse teenuse osutajad lisaks võimelised kontrollima tulevaste töötajate üldist kutsesobivust. Kooskõlas punktis 25 esitatud hindamissuunistega jõuab komisjon järeldusele, et koolitusmeetmed ei ole küll seadusega ette nähtud, kuid on vajalikud logistikakeskuse häireteta käitamiseks ja seega korraldaks DHL koolituse igal juhul. Samuti ei ole seadusega ette nähtud kvaliteedistandardeid käsitlev kursus, kuid Deutsche Post’i juhtkond on teinud selle kohustuslikuks kõikides DHL-i filiaalides. DHL teatas, et DIN EN 9001 kohast sertifitseerimist silmas pidades koolitatakse sihipäraselt kõiki DHL-i töötajaid. (20) Lisaks viidati sellele, et DIN EN 14001 nõuetele vastav sertifitseerimine toimub alates 2008. aasta juulist. (21) Järelikult on käesoleva otsuse esemeks olevad koolitusmeetmed ettevõtja äristrateegias taotletavate standardite täitmiseks selgelt vajalikud ning need oleks võetud ka abi saamata. Lisaks sellele reklaamivad DHL-i tütarühingud, et nende teenused – nagu tõendavad vastavad DIN-sertifikaadid – vastavad kõige kõrgematele standarditele, seega on DHL kui juhtiv teenuste pakkuja ilmselt võimeline võtma nimetatud kulusid oma hinnastrateegia väljatöötamisel arvesse. Seega on komisjon arvamusel, et DHL oleks eespool nimetatud koolitused korraldanud ka riigiabi saamata. |
| --- | --- |

(80)

Üksnes kursused „G25/41 töömeditsiiniline kontroll” (4 tundi kokku 240 koolitustunnist), „DIN EN 9001:2000 Kvaliteet ja protsess” ja „DIN EN 14001 Keskkonnajuhtimine ja organisatsioonistruktuur” (8 tundi kokku 240 koolitustunnist) ei ole seadusega ette nähtud. Kuna Saksamaa siiski rõhutas, et DHL tahab ise osutada kõiki logistikakeskuse käitamisega seotud teenuseid ja pakkuda neid isegi konkurentidele Leipzig-Halle lennujaamas, ja kuna Saksamaa ei tõendanud, et DHL ei pakuks neid kursusi abi saamata, kuuluvad kursused ilmselt DHL-i töötajate koolituspaketti, mis on vajalik logistikakeskuse käitamise häireteta alustamise tagamiseks. Kõnealune logistikakeskus on – Hongkongi (Hiina) ja Wilmingtoni (USA) kõrval – DHL-i ülemaailmselt tähtsaim logistikakeskus. Hädavajalik näib olevat eeskätt töömeditsiinilise kontrolli kursus, mille raames koolitatakse personali aru saama, kas töötajast võib lähtuda oht töökeskkonnale, sest DHL-i häireteta käitamine eeldab ettenägematute hilinemiste vältimist ja kõrvaldamist. Olemasoleva teabe kohaselt on sellise koolituse läbinud II kategooria maapealse teenuse osutajad lisaks võimelised kontrollima tulevaste töötajate üldist kutsesobivust. Kooskõlas punktis 25 esitatud hindamissuunistega jõuab komisjon järeldusele, et koolitusmeetmed ei ole küll seadusega ette nähtud, kuid on vajalikud logistikakeskuse häireteta käitamiseks ja seega korraldaks DHL koolituse igal juhul. Samuti ei ole seadusega ette nähtud kvaliteedistandardeid käsitlev kursus, kuid Deutsche Post’i juhtkond on teinud selle kohustuslikuks kõikides DHL-i filiaalides. DHL teatas, et DIN EN 9001 kohast sertifitseerimist silmas pidades koolitatakse sihipäraselt kõiki DHL-i töötajaid. (20) Lisaks viidati sellele, et DIN EN 14001 nõuetele vastav sertifitseerimine toimub alates 2008. aasta juulist. (21) Järelikult on käesoleva otsuse esemeks olevad koolitusmeetmed ettevõtja äristrateegias taotletavate standardite täitmiseks selgelt vajalikud ning need oleks võetud ka abi saamata. Lisaks sellele reklaamivad DHL-i tütarühingud, et nende teenused – nagu tõendavad vastavad DIN-sertifikaadid – vastavad kõige kõrgematele standarditele, seega on DHL kui juhtiv teenuste pakkuja ilmselt võimeline võtma nimetatud kulusid oma hinnastrateegia väljatöötamisel arvesse. Seega on komisjon arvamusel, et DHL oleks eespool nimetatud koolitused korraldanud ka riigiabi saamata.

| (81) | Eespool esitatu põhjal järeldab komisjon, et mõned II kategooria maapealse teenuse osutajate koolitusmeetmed on seadusega ette nähtud, teised moodustavad aga ettevõtja kvaliteedistrateegia osa ning seega on eranditult kõik meetmed logistikakeskuse häireteta käitamiseks vajalikud ja äriühing peaks neid võtma igal juhul, ka riigiabi saamata. Sellest tulenevalt on komisjon arvamusel, et II kategooria maapealse teenuse osutajate koolituskulud ei ole abikõlblikud. |
| --- | --- |

(81)

Eespool esitatu põhjal järeldab komisjon, et mõned II kategooria maapealse teenuse osutajate koolitusmeetmed on seadusega ette nähtud, teised moodustavad aga ettevõtja kvaliteedistrateegia osa ning seega on eranditult kõik meetmed logistikakeskuse häireteta käitamiseks vajalikud ja äriühing peaks neid võtma igal juhul, ka riigiabi saamata. Sellest tulenevalt on komisjon arvamusel, et II kategooria maapealse teenuse osutajate koolituskulud ei ole abikõlblikud.

| (82) | Kõnealust valdkonda reguleerib määrus (EÜ) nr 2320/2002. Saksamaa LV lennuohutuse seaduse artiklite 8–9 kohaselt on lennuvälja käitajad ja lennundusettevõtjad kohustatud koolitama oma julgestustöötajaid ja kõiki muid töötajaid. |
| --- | --- |

(82)

Kõnealust valdkonda reguleerib määrus (EÜ) nr 2320/2002. Saksamaa LV lennuohutuse seaduse artiklite 8–9 kohaselt on lennuvälja käitajad ja lennundusettevõtjad kohustatud koolitama oma julgestustöötajaid ja kõiki muid töötajaid.

| (83) | DHL-i kavandatud julgestustöötajate kursused vastavad põhiosas nii sisult kui ka koolitustundide arvult koolitusmeetmetele, mis on ette nähtud näidisõppekavaga lennundusjulgestustöötajate jaoks, kes teostavad määruses (EÜ) nr 2320/2002 ette nähtud isikute ja kauba kontrolli. Koolitusmoodul IATA PK 7/8 on samuti ette nähtud IATA ohtliku kauba käitlemise eeskirjade kohaselt, mis võeti Saksa õigusesse üle dokumendiga NfL II-36/05. Saksa töökaitseseaduse järgi kuuluvad kohustusliku väljaõppe hulka ka esmaabikursus ja sissejuhatus tuleohutusse. |
| --- | --- |

(83)

DHL-i kavandatud julgestustöötajate kursused vastavad põhiosas nii sisult kui ka koolitustundide arvult koolitusmeetmetele, mis on ette nähtud näidisõppekavaga lennundusjulgestustöötajate jaoks, kes teostavad määruses (EÜ) nr 2320/2002 ette nähtud isikute ja kauba kontrolli. Koolitusmoodul IATA PK 7/8 on samuti ette nähtud IATA ohtliku kauba käitlemise eeskirjade kohaselt, mis võeti Saksa õigusesse üle dokumendiga NfL II-36/05. Saksa töökaitseseaduse järgi kuuluvad kohustusliku väljaõppe hulka ka esmaabikursus ja sissejuhatus tuleohutusse.

| (84) | Üksnes perroonil liiklemise kursust (koos juhiloa väljaandmisega) ja kvaliteedijuhtimisalast kursust (kumbki vastavalt 8 tundi kokku rohkem kui 300 koolitustunnist) pakutakse ilmselt valikulistena, st need ei ole seadusega ette nähtud. Kuna Saksamaa siiski rõhutas, et DHL tahab kõiki logistikakeskuse käitamisega seotud teenuseid ise osutada, ja ei tõendanud, et DHL ei korraldaks nimetatud kursusi riigiabi saamata, on komisjon arvamusel, et need kuuluvad üldkoolituspaketti. Ka julgestustöötajate kursused „DIN EN 9001:2000” ja „DIN EN 14001” vastavad Deutsche Post’i tavalisele äritavale ja on seega DHL-i töötajate jaoks kohustuslikud (vt punkt 80). Perroonil liiklemise kursus (koos juhiloa väljaandmisega) näib olevat julgestustöötajatele samuti hädavajalik, kuna neil peab olema igal ajal juurdepääs ruleerimisteedele ja perroonile. Ei oleks mingit mõtet ohustada logistikakeskuse häireteta käitamist sellega, et julgestustöötajal ei ole juurdepääsu perroonile (nagu punktis 99 jj märgitud, on sel juhul siiski võimalik piirata koolitust teatava arvu isikutega). Kooskõlas punktis 25 märgitud hindamisraamistikuga teeb komisjon järelduse, et koolitusmeetmed ei ole küll seadusega ette nähtud, kuid on vajalikud logistikakeskuse häireteta käitamiseks ja seetõttu korraldaks DHL koolituse igal juhul. Komisjon sedastab niisiis, et nimetatud kahest kursusest ei saaks loobuda ka riigiabi saamata. |
| --- | --- |

(84)

Üksnes perroonil liiklemise kursust (koos juhiloa väljaandmisega) ja kvaliteedijuhtimisalast kursust (kumbki vastavalt 8 tundi kokku rohkem kui 300 koolitustunnist) pakutakse ilmselt valikulistena, st need ei ole seadusega ette nähtud. Kuna Saksamaa siiski rõhutas, et DHL tahab kõiki logistikakeskuse käitamisega seotud teenuseid ise osutada, ja ei tõendanud, et DHL ei korraldaks nimetatud kursusi riigiabi saamata, on komisjon arvamusel, et need kuuluvad üldkoolituspaketti. Ka julgestustöötajate kursused „DIN EN 9001:2000” ja „DIN EN 14001” vastavad Deutsche Post’i tavalisele äritavale ja on seega DHL-i töötajate jaoks kohustuslikud (vt punkt 80). Perroonil liiklemise kursus (koos juhiloa väljaandmisega) näib olevat julgestustöötajatele samuti hädavajalik, kuna neil peab olema igal ajal juurdepääs ruleerimisteedele ja perroonile. Ei oleks mingit mõtet ohustada logistikakeskuse häireteta käitamist sellega, et julgestustöötajal ei ole juurdepääsu perroonile (nagu punktis 99 jj märgitud, on sel juhul siiski võimalik piirata koolitust teatava arvu isikutega). Kooskõlas punktis 25 märgitud hindamisraamistikuga teeb komisjon järelduse, et koolitusmeetmed ei ole küll seadusega ette nähtud, kuid on vajalikud logistikakeskuse häireteta käitamiseks ja seetõttu korraldaks DHL koolituse igal juhul. Komisjon sedastab niisiis, et nimetatud kahest kursusest ei saaks loobuda ka riigiabi saamata.

| (85) | Kuna punktides 83 ja 84 nimetatud julgestustöötajate koolituskursused on kohustuslikud, ei saa komisjon nõustuda Saksamaa väitega, et DHL saab tööle võtta ainult miinimumarvu kvalifitseeritud töötajaid, kes seejärel õpetavad ülejäänud töötajad töökohal välja. Komisjon järeldab esitatud teabest, et kõik julgestustöötajad peavad eespool nimetatud koolituse läbima täies mahus. |
| --- | --- |

(85)

Kuna punktides 83 ja 84 nimetatud julgestustöötajate koolituskursused on kohustuslikud, ei saa komisjon nõustuda Saksamaa väitega, et DHL saab tööle võtta ainult miinimumarvu kvalifitseeritud töötajaid, kes seejärel õpetavad ülejäänud töötajad töökohal välja. Komisjon järeldab esitatud teabest, et kõik julgestustöötajad peavad eespool nimetatud koolituse läbima täies mahus.

| (86) | Nimetatud sedastuste alusel jõuab komisjon otsusele, et julgestustöötajate koolituskulud ei ole abikõlblikud. |
| --- | --- |

(86)

Nimetatud sedastuste alusel jõuab komisjon otsusele, et julgestustöötajate koolituskulud ei ole abikõlblikud.

| (87) | Komisjon teeb teistsuguse järelduse üksnes operatiivjuhtide suhtes. Nimetatud kategooriasse kuuluvate töötajate koolitus hõlmab inglise keelt, tööõiguse põhialuseid, suhtlemist, vestluse juhtimist, personalijuhtimist, nõustamise põhialuseid, konfliktijuhtimist, meeskonna loomist, vestlust töökohakandidaatidega ja ettevõtluse aluseid. Teatatud kava raames tuleb välja koolitada 110 operatiivjuhti, kusjuures abikõlblikeks kuludeks on arvestatud [(1–2)] miljonit eurot. Keskastme juhid tuleb leida töötajate hulgast, kes on muu koolituse juba läbinud (st II kategooria maapealse teenuse osutajad ja julgestustöötajad). |
| --- | --- |

(87)

Komisjon teeb teistsuguse järelduse üksnes operatiivjuhtide suhtes. Nimetatud kategooriasse kuuluvate töötajate koolitus hõlmab inglise keelt, tööõiguse põhialuseid, suhtlemist, vestluse juhtimist, personalijuhtimist, nõustamise põhialuseid, konfliktijuhtimist, meeskonna loomist, vestlust töökohakandidaatidega ja ettevõtluse aluseid. Teatatud kava raames tuleb välja koolitada 110 operatiivjuhti, kusjuures abikõlblikeks kuludeks on arvestatud [(1–2)] miljonit eurot. Keskastme juhid tuleb leida töötajate hulgast, kes on muu koolituse juba läbinud (st II kategooria maapealse teenuse osutajad ja julgestustöötajad).

| (88) | Nimetatud juhtimiskoolitus lisandub II kategooria maapealse teenuse osutajate ja/või julgestustöötajate koolitusele ja ei näi olevat logistikakeskuse häireteta käitamiseks tingimata vajalik. Pigem kujutab see endast võimalust nende töötajate edutamiseks, kes juba töötavad DHL-is ning kelle isiklikku ja sotsiaalset pädevust tuleb edasi arendada. Pealegi on tegemist üldise, mitte üksnes lennundusvaldkonna jaoks vajaliku koolitusega, mille raames omandatud teadmisi saab probleemideta rakendada teistes ettevõtetes ning mis liiatigi aitavad parandada töökeskkonda ja inimestevahelisi suhteid. |
| --- | --- |

(88)

Nimetatud juhtimiskoolitus lisandub II kategooria maapealse teenuse osutajate ja/või julgestustöötajate koolitusele ja ei näi olevat logistikakeskuse häireteta käitamiseks tingimata vajalik. Pigem kujutab see endast võimalust nende töötajate edutamiseks, kes juba töötavad DHL-is ning kelle isiklikku ja sotsiaalset pädevust tuleb edasi arendada. Pealegi on tegemist üldise, mitte üksnes lennundusvaldkonna jaoks vajaliku koolitusega, mille raames omandatud teadmisi saab probleemideta rakendada teistes ettevõtetes ning mis liiatigi aitavad parandada töökeskkonda ja inimestevahelisi suhteid.

| (89) | Punktide 87 ja 88 põhjal järeldab komisjon, et operatiivjuhtide koolitus ei ole seadusega ette nähtud ning läheb kaugemale sellest, mis on vajalik DHL-i Leipzig-Halle logistikakeskuse häireteta käitamiseks. Seega tulevad nimetatud meetme kulud abikõlblikena kõne alla. |
| --- | --- |

(89)

Punktide 87 ja 88 põhjal järeldab komisjon, et operatiivjuhtide koolitus ei ole seadusega ette nähtud ning läheb kaugemale sellest, mis on vajalik DHL-i Leipzig-Halle logistikakeskuse häireteta käitamiseks. Seega tulevad nimetatud meetme kulud abikõlblikena kõne alla.

c)   
  Vajalike koolitusmeetmete ulatus

| (90) | Vastavalt Saksamaa esitatud kuluanalüüsile (vt punkt 37) saab logistikakeskuse häireteta käitamise tagada 134 II kategooria maapealse teenuse osutajaga. Kui 6-liikmelises laadimismeeskonnas asendada mõlemad sõidukijuhina tegutsevad II kategooria maapealse teenuse osutajad I kategooria maapealse teenuse osutajatega, oleks seadusega ette nähtud nõuded ja ettevõtte vajadused ikka veel täidetud. Saksamaa väidab, et seega ei peaks DHL koolitama 76 täiendavat II kategooria maapealse teenuse osutajat ja et nende koolitus jääks ilma riigiabita ära. Nimetatud 76 täiendava II kategooria maapealse teenuse osutaja abikõlblikud üldkoolituskulud on [(0,5–1,5)] miljonit eurot ja abikõlblikud erikoolituskulud [(0,01–0,03)] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(90)

Vastavalt Saksamaa esitatud kuluanalüüsile (vt punkt 37) saab logistikakeskuse häireteta käitamise tagada 134 II kategooria maapealse teenuse osutajaga. Kui 6-liikmelises laadimismeeskonnas asendada mõlemad sõidukijuhina tegutsevad II kategooria maapealse teenuse osutajad I kategooria maapealse teenuse osutajatega, oleks seadusega ette nähtud nõuded ja ettevõtte vajadused ikka veel täidetud. Saksamaa väidab, et seega ei peaks DHL koolitama 76 täiendavat II kategooria maapealse teenuse osutajat ja et nende koolitus jääks ilma riigiabita ära. Nimetatud 76 täiendava II kategooria maapealse teenuse osutaja abikõlblikud üldkoolituskulud on [(0,5–1,5)] miljonit eurot ja abikõlblikud erikoolituskulud [(0,01–0,03)] miljonit eurot.

| (91) | Kui DHL tõepoolest asendaks sõidukijuhtideks ette nähtud II kategooria maapealse teenuse osutajad I kategooria maapealse teenuse osutajatega, tuleks ka viimaseid teatavas mahus koolitada, pidades eeskätt silmas maapealse teenindamise seadmeid (koolitus hõlmab eelkõige perroonil liiklemist (koos juhiloa väljaandmisega), perroonitööd ja -tingimusi, tõstukite käsitsemist (koos juhiloa väljaandmisega), ülevaate andmist perroonitöö ohtudest, tuleohutuseeskirju, esmaabi jne). Saksamaa andmetel on nimetatud täiendavate I kategooria maapealse teenuse osutajate üldkoolituskulud [(0,1–0,5)] miljonit eurot ja erikoolituskulud [(0,01–0,03)] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(91)

Kui DHL tõepoolest asendaks sõidukijuhtideks ette nähtud II kategooria maapealse teenuse osutajad I kategooria maapealse teenuse osutajatega, tuleks ka viimaseid teatavas mahus koolitada, pidades eeskätt silmas maapealse teenindamise seadmeid (koolitus hõlmab eelkõige perroonil liiklemist (koos juhiloa väljaandmisega), perroonitööd ja -tingimusi, tõstukite käsitsemist (koos juhiloa väljaandmisega), ülevaate andmist perroonitöö ohtudest, tuleohutuseeskirju, esmaabi jne). Saksamaa andmetel on nimetatud täiendavate I kategooria maapealse teenuse osutajate üldkoolituskulud [(0,1–0,5)] miljonit eurot ja erikoolituskulud [(0,01–0,03)] miljonit eurot.

| (92) | Komisjoni arvamuse kohaselt tuleb maha arvata kulud, mille DHL peaks asjaomaste I kategooria maapealse teenuse osutajate täiendava koolituse korraldamiseks nagunii kandma, seega on 76 täiendava II kategooria maapealse teenuse osutaja koolituse abikõlblikud kulud (0,4–1) miljonit eurot. Kuna üksnes nimetatud koolitusmeetmed lähevad kaugemale sellest vajalikust, mille DHL peaks katma igal juhul, teeb komisjon järelduse, et abikõlblik on üksnes nimetatud summa. |
| --- | --- |

(92)

Komisjoni arvamuse kohaselt tuleb maha arvata kulud, mille DHL peaks asjaomaste I kategooria maapealse teenuse osutajate täiendava koolituse korraldamiseks nagunii kandma, seega on 76 täiendava II kategooria maapealse teenuse osutaja koolituse abikõlblikud kulud (0,4–1) miljonit eurot. Kuna üksnes nimetatud koolitusmeetmed lähevad kaugemale sellest vajalikust, mille DHL peaks katma igal juhul, teeb komisjon järelduse, et abikõlblik on üksnes nimetatud summa.

| (93) | Ka julgestustöötajate kohta märgib Saksamaa, et DHL-i logistikakeskuse häireteta käitamine on võimalik ainult 70 töötajaga algselt teatatud 110 töötaja asemel. 40 lisatöötajat saab probleemideta asendada tugevdatud kaamerakontrolliga, ilma et see kahjustaks logistikakeskuse julgeolekut. Asjaomases uuringus tehakse kindlaks isikute ja kauba julgestuskontrolli tegemiseks vajalike töötajate vähim arv ning korrutatakse see vahetuste arvuga. Arvestamisel võetakse arvesse ka tööpäevade arvu nädalas ja lisatöötajate rakendamist puhkuste või haiguste korral, et oleks tagatud pidev töö. Uuringus tehakse järeldus, et nimetatud täiendavate koolitusmeetmete abikõlblikud kulud on [(0,05–0,2)] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(93)

Ka julgestustöötajate kohta märgib Saksamaa, et DHL-i logistikakeskuse häireteta käitamine on võimalik ainult 70 töötajaga algselt teatatud 110 töötaja asemel. 40 lisatöötajat saab probleemideta asendada tugevdatud kaamerakontrolliga, ilma et see kahjustaks logistikakeskuse julgeolekut. Asjaomases uuringus tehakse kindlaks isikute ja kauba julgestuskontrolli tegemiseks vajalike töötajate vähim arv ning korrutatakse see vahetuste arvuga. Arvestamisel võetakse arvesse ka tööpäevade arvu nädalas ja lisatöötajate rakendamist puhkuste või haiguste korral, et oleks tagatud pidev töö. Uuringus tehakse järeldus, et nimetatud täiendavate koolitusmeetmete abikõlblikud kulud on [(0,05–0,2)] miljonit eurot.

| (94) | Saksamaa väidab siiski, et DHL kavatseb tööle võtta 110 julgestustöötajat, sest ülemaailmselt tegutseva hea mainega äriühinguna peab ta vältima igasuguseid julgestusalaseid vahejuhtumeid. Niisugused vahejuhtumid võivad kahjustada kaubaveo kvaliteeti, tuua kaasa suured hilinemised ja mõjuda halvasti kliendisuhetele. Selleks et mitte kahjustada häireteta kaubavedu, otsustas DHL niisiis teadlikult „ülekindlustatuse” kasuks. Nimetatud tingimustel ei saa komisjon nõustuda Saksamaa argumendiga, et logistikakeskuse häireteta käitamine on tagatud ka 70 julgestustöötajaga 110 asemel. Kooskõlas punktis 25 esitatud hindamisraamistikuga teeb komisjon järelduse, et koolitusmeetmed ei ole küll seadusega ette nähtud, kuid on logistikakeskuse häireteta käitamiseks vajalikud ja seega korraldaks DHL koolituse igal juhul. |
| --- | --- |

(94)

Saksamaa väidab siiski, et DHL kavatseb tööle võtta 110 julgestustöötajat, sest ülemaailmselt tegutseva hea mainega äriühinguna peab ta vältima igasuguseid julgestusalaseid vahejuhtumeid. Niisugused vahejuhtumid võivad kahjustada kaubaveo kvaliteeti, tuua kaasa suured hilinemised ja mõjuda halvasti kliendisuhetele. Selleks et mitte kahjustada häireteta kaubavedu, otsustas DHL niisiis teadlikult „ülekindlustatuse” kasuks. Nimetatud tingimustel ei saa komisjon nõustuda Saksamaa argumendiga, et logistikakeskuse häireteta käitamine on tagatud ka 70 julgestustöötajaga 110 asemel. Kooskõlas punktis 25 esitatud hindamisraamistikuga teeb komisjon järelduse, et koolitusmeetmed ei ole küll seadusega ette nähtud, kuid on logistikakeskuse häireteta käitamiseks vajalikud ja seega korraldaks DHL koolituse igal juhul.

| (95) | Seega võib järeldada, et kõik koolitusmeetmed, mille raames vahendatakse 110 julgestustöötajale logistikakeskuse tegevuse alustamiseks ja edasiseks häireteta käitamiseks vajalikke teadmisi, oleks võetud igal juhul. Seega on komisjon arvamusel, et nimetatud kulud ei tule koolitusabikõlblikud.
  Tabel 3








  Kutserühm | Teatatud arv | Kohustuslikult koolitatavate arv | Täiendavalt koolitatavate arv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| II kategooria maapealse teenuse osutajad | 210 | 134 | 76 |
| Julgestustöötajad | 110 | 110 | 0 |
| (Operatiiv)juhid | 110 | 0 | 110 |
| Lennukimehaanikud, kellel on lennuki hooldustõendi väljaandmise õigus A-kategooria | 97 | 97 | 0 |
| Lennukitehnikud/-mehaanikud, kellel on lennuki hooldustõendi väljaandmise õigus B1-kategooria | 68 | 68 | 0 |

(95)

Seega võib järeldada, et kõik koolitusmeetmed, mille raames vahendatakse 110 julgestustöötajale logistikakeskuse tegevuse alustamiseks ja edasiseks häireteta käitamiseks vajalikke teadmisi, oleks võetud igal juhul. Seega on komisjon arvamusel, et nimetatud kulud ei tule koolitusabikõlblikud.

Tabel 3

Kutserühm

Teatatud arv

Kohustuslikult koolitatavate arv

Täiendavalt koolitatavate arv

II kategooria maapealse teenuse osutajad

210

134

76

Julgestustöötajad

110

110

0

(Operatiiv)juhid

110

0

110

Lennukimehaanikud, kellel on lennuki hooldustõendi väljaandmise õigus A-kategooria

97

97

0

Lennukitehnikud/-mehaanikud, kellel on lennuki hooldustõendi väljaandmise õigus B1-kategooria

68

68

0

| (96) | Saksamaa esitatud kuluanalüüsi alusel arvutas komisjon täiendava koolituse kulud järgmiselt: (22)

  Tabel 4








  (eurodes) |
| --- | --- |
| Kululiik | II kategooria maapealse teenuse osutajad (23) | Keskastme juhid | Kokku |
| Koolitajad (teooria ja praktika) | [...] | [...] | |
| Halduskulud | [...] | [...] | |
| Sõidukulud | [...] (24) | [...] | |
| Koolitajate kogukulud | [...] | [...] | [...] |
| Koolitatavate tööjõukulud | [...] | [...] | [...]
  (ainult osaliselt abikõlblikud) |
| Abikõlblikud kulud kokku: [...] |
| Abi suurim osatähtsus: 60 % |
| Abisumma: 1 578 109 |

(96)

Saksamaa esitatud kuluanalüüsi alusel arvutas komisjon täiendava koolituse kulud järgmiselt: (22)

Tabel 4

(eurodes)

Kululiik

II kategooria maapealse teenuse osutajad (23)

Keskastme juhid

Kokku

Koolitajad (teooria ja praktika)

[...]

[...]

Halduskulud

[...]

[...]

Sõidukulud

[...] (24)

[...]

Koolitajate kogukulud

[...]

[...]

[...]

Koolitatavate tööjõukulud

[...]

[...]

[...]

(ainult osaliselt abikõlblikud)

Abikõlblikud kulud kokku: [...]

Abi suurim osatähtsus: 60 %

Abisumma: 1 578 109

d)   
  Lubatud abisumma arvutamine

| (97) | Teatatud meede (teatatud abikõlblikud kulud summas [(10–15)] miljonit eurot) hõlmab muu hulgas kulusid summas [(8-12)] miljonit eurot, mida DHL peaks kandma igal juhul, ka ilma koolitusabita. Teatatud riigiabi nimetatud osa ei too kaasa täiendavaid koolitusmeetmeid, vaid on seotud ettevõtja tavaliste tegevuskuludega. Abi tulemusena väheneksid kulud, mida ettevõtjal tuleks tavatingimustes kanda. Seega ei saa riigiabi heaks kiita. |
| --- | --- |

(97)

Teatatud meede (teatatud abikõlblikud kulud summas [(10–15)] miljonit eurot) hõlmab muu hulgas kulusid summas [(8-12)] miljonit eurot, mida DHL peaks kandma igal juhul, ka ilma koolitusabita. Teatatud riigiabi nimetatud osa ei too kaasa täiendavaid koolitusmeetmeid, vaid on seotud ettevõtja tavaliste tegevuskuludega. Abi tulemusena väheneksid kulud, mida ettevõtjal tuleks tavatingimustes kanda. Seega ei saa riigiabi heaks kiita.

| (98) | Ülejäänud meetmete puhul on abikõlblikud kulud [(2–3)] miljonit eurot. See vastab 1 578 109 euro suurusele abisummale. Ainult see osa riigiabist vastab ühisturuga kokkusobivuse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(98)

Ülejäänud meetmete puhul on abikõlblikud kulud [(2–3)] miljonit eurot. See vastab 1 578 109 euro suurusele abisummale. Ainult see osa riigiabist vastab ühisturuga kokkusobivuse kriteeriumidele.

7.   KOKKUVÕTE

| (99) | Kokkuvõtteks leiab komisjon, et DHL Leipzigi jaoks ette nähtud teatatud riigiabi hõlmab esiteks kulusid summas [(8–12)] miljonit eurot, mida DHL peab kandma igal juhul, seega ka ilma riigiabita, ning teiseks koolitusmeetmete kulusid summas 2 630 182 eurot, mis ületavad seadusega ette nähtud ja/või käitamiseks vajaliku määra. |
| --- | --- |

(99)

Kokkuvõtteks leiab komisjon, et DHL Leipzigi jaoks ette nähtud teatatud riigiabi hõlmab esiteks kulusid summas [(8–12)] miljonit eurot, mida DHL peab kandma igal juhul, seega ka ilma riigiabita, ning teiseks koolitusmeetmete kulusid summas 2 630 182 eurot, mis ületavad seadusega ette nähtud ja/või käitamiseks vajaliku määra.

| (100) | Seetõttu on komisjon arvamusel, et teatatud riigiabi see osa, mis ei ole asjaomaste koolitusmeetmete jaoks vajalik, ei too kaasa täiendavate koolitusmeetmete võtmist, vaid katab ettevõtja tavalisi tegevuskulusid ning võimaldab seega vähendada ettevõtja kulusid, mida tal tuleks tavatingimustes kanda. Komisjoni arvates kahjustaks riigiabi konkurentsi ja kaubandust, mis on vastuolus ühiste huvidega. Seega ei saa riigiabi andmist EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel õigustada. Kuna kohaldatav ei ole ka ükski teine EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erand, ei vasta riigiabi summas 6 175 198 eurot ühisturuga kokkusobivuse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(100)

Seetõttu on komisjon arvamusel, et teatatud riigiabi see osa, mis ei ole asjaomaste koolitusmeetmete jaoks vajalik, ei too kaasa täiendavate koolitusmeetmete võtmist, vaid katab ettevõtja tavalisi tegevuskulusid ning võimaldab seega vähendada ettevõtja kulusid, mida tal tuleks tavatingimustes kanda. Komisjoni arvates kahjustaks riigiabi konkurentsi ja kaubandust, mis on vastuolus ühiste huvidega. Seega ei saa riigiabi andmist EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel õigustada. Kuna kohaldatav ei ole ka ükski teine EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erand, ei vasta riigiabi summas 6 175 198 eurot ühisturuga kokkusobivuse kriteeriumidele.

| (101) | Ülejäänud teatatud meetmed, mille abikõlblikud kulud ulatuvad [(2-3)] miljoni euroni ja mille tarvis on ette nähtud 1 578 109 euro suurune riigiabi, vastavad EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud ühisturuga kokkusobivuse kriteeriumidele, |
| --- | --- |

(101)

Ülejäänud teatatud meetmed, mille abikõlblikud kulud ulatuvad [(2-3)] miljoni euroni ja mille tarvis on ette nähtud 1 578 109 euro suurune riigiabi, vastavad EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud ühisturuga kokkusobivuse kriteeriumidele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Saksamaa kavatseb anda DHL-ile, ei ole ühisturuga kokkusobiv 6 175 198 euro ulatuses.

Ülejäänud osa riigiabist summas 1 578 109 eurot, mida Saksamaa kavatseb anda DHL-ile, on EÜ asutamislepingu artikli 87 kohaselt ühisturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

Saksamaa peab teavitama komisjoni otsuse täitmiseks võetud meetmetest kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 2. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 213, 12.9.2007, lk 28.

1

(2)  Vt joonealune märkus nr 1.

2

(3)  Menetluse algatamise otsuses kirjeldatakse koolituskava lähemalt.

3

(4)  DHL korraldab 110 töötajale, kes on juba osalenud muus koolituses, nt II kategooria maapealse teenuse osutajatele, julgestustöötajatele ja tehnik/mehaanikutele, täiendava juhtimiskoolituse.

4

(5)  Otseselt kauba käitlemisega seotud töötajatel peab olema ametlik tunnistus kauba käitlemise pädevuse kohta; kõik töötajad, kes töötavad lennujaama osas, millele avalikkusel puudub juurdepääs, peavad läbima lennuohutus- ja julgestuskoolituse; lennuki teenindamisega tegelevad töötajad peavad läbima laadimisuste käsitsemise kursuse; lisaks sellele peab töötajatel – sõltuvalt konkreetsest tööst – olema seadmete käsitsemise ja sõidukite juhtimise kvalifikatsioon.

5

(6)  Konfidentsiaalne teave.

6

(7)  Vt komisjoni 4. aprilli 2007. aasta otsus 2007/612/EÜ riigiabi C 14/06 kohta, mida Belgia kavatseb anda Antwerpenis asuvale General Motors Belgiumile, ELT L 243, 18.9.2007, lk 71, ja komisjoni 4. juuli 2006. aasta otsus 2006/938/EÜ riigiabi kohta, mida Belgia kavatseb anda Ford Genkile, ELT L 366, 21.12.2006, lk 32.

7

(8)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 20.

8

(9)  EÜT C 343, 11.11.1998, lk 10.

9

(10)  Komisjoni 11. märtsi 2008. aasta otsus riigiabi C 35/07 kohta, Volvo Cars Gent, seni avaldamata.

10

(11)  Komisjoni 16. mai 2006. aasta otsus riigiabi N 635/05 kohta, Webasto Portugal, ELT C 306, 15. detsember 2006, lk 12.

11

(12)  EÜT L 355, 30.12.2002, lk 1.

12

(13)  ELT L 315, 28.11.2003, lk 1.

13

(14)  Vt komisjoni otsus Ford Genk’ile antava riigiabi kohta; komisjoni otsus General Motors Belgium’ile antava riigiabi kohta; komisjon otsus Auto-Europa Portugal’ile antava riigiabi kohta; komisjoni otsus Volvo Cars Gent’ile antava riigiabi kohta.

14

Ford Genk’ile

General Motors Belgium’ile

Auto-Europa Portugal’ile

Volvo Cars Gent’ile

(15)  See tuleneb määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjendusest 16.

15

(16)  Koolitusabi kohta on määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjenduses 10 märgitud: „Tavaliselt mõjub koolitus soodsalt kogu ühiskonnale, sest see suurendab nende oskustööliste hulka, keda muud ettevõtted saavad kasutada, parandab ühenduse tööstuse konkurentsivõimet ja etendab olulist rolli tööhõivekavas. Üldiselt investeerivad ühenduses ettevõtted oma töötajate koolitamisse liiga vähe, aga selle turu toimimise ebakoha kõrvaldamisel võib kasu olla riigiabist, mistõttu seda võib teatavatel tingimustel käsitleda ühisturuga kokkusobivana ja selle võib etteteatamiskohustusest vabastada.” Põhjenduses 11 on täiendavalt sätestatud: „Tagamaks, et riigiabi piirduks üksnes miinimummääraga, mida on vaja sellise ühenduse eesmärgi saavutamiseks, mida turujõud üksi ei suudaks saavutada [...]. ”

16

(17)  Vt nt komisjoni 18. juuli 2001. aasta otsus 2001/698/EÜ, Sabena,
  EÜT L 249, 19.9.2001, lk 21, mille punktis 28 on sätestatud: „[...]Kõnealune raamistik on asendatud komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes.”

17

Sabena,

(18)  Punktis 50 käsitletakse lähemalt määruses (EÜ) nr 68/2001 ergutava mõju kohta tehtud sedastusi.

18

(19)  ELT C 87, 11.4.2006, lk 4.

19

(20)  http://www.dpwn.de/dpwn?skin=hi&check=yes&lang=de_DE&xmlFile=2000910

20

(21)  http://www.dpwn.de/dpwn%3Ftab%3D1 %26skin%3Dhi%26check%3Dyes%26lang%3Dde_DE%26xmlFile%3D2008898

21

(22)  Täiendav koolitus hõlmab suures osas üldkoolitust, üksnes II kategooria maapealse teenuse osutajate puhul on tegemist erikoolitusega, mille kulud on [...] eurot. Kuid ka I kategooria maapealse teenuse osutajate koolitus, kes – riigiabi ärajäämisel – asendaksid parema väljaõppega töötajaid, hõlmab erikoolitust summas [...] eurot, seega nullivad mõlemad summad üksteist.

22

(23)  Tabelis esitatud summadest on juba maha arvatud I kategooria maapealse teenuse osutajate koolituskulud. Viimati nimetatud kulud tekiksid igal juhul, st ka Saksamaa esitatud alternatiivse stsenaariumi korral (teatava arvu II kategooria maapealse teenuse osutajate asendamine väiksema ulatusega koolituse läbinud I kategooria maapease teenuse osutajatega).

23

(24)  Lähtudes Saksamaa esitatud teabest, ei ole märgitud sõidukulude puhul arvestatud erikoolitusega seotud sõidukulusid summas [...] eurot, mis oleksid abikõlblikud. Komisjon lähtub sellest, et Saksa ametiasutused loobusid kõnealuste kulude toetamisest.

24

---

22.11.2008

| 22.11.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 312/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 312/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---