# Eiropas Savienības L 339/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 339 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 18. decembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 339

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 18. decembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1273/2008 (2008. gada 17. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1274/2008 (2008. gada 17. decembris), ar kuru attiecībā uz 1. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1275/2008 (2008. gada 17. decembris), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/32/EK iestrādātās ekodizaina prasības attiecībā uz elektrisko, elektronisko mājsaimniecības un biroja iekārtu elektroenerģijas patēriņu gatavības un izslēgtā režīmā (
  1
  ) | 45 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1276/2008 (2008. gada 17. decembris) par pārraudzību, eksporta laikā fiziski pārbaudot tos lauksaimniecības produktus, par kuriem pienākas kompensācijas vai citas summas | 53 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1277/2008 (2008. gada 17. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1580/2007 par apjomiem, kuri iedarbina papildu nodokļu uzlikšanas mehānismu attiecībā uz bumbieriem, citroniem, āboliem un cukīni | 76 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1278/2008 (2008. gada 17. decembris), ar ko nosaka ārkārtējus atbalsta pasākumus cūkgaļas tirgum, piešķirot atbalstu par uzglabāšanu privātās noliktavās Īrijā | 78 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1279/2008 (2008. gada 17. decembris) par importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada decembris mēneša pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotu, kura Šveices izcelsmes desu un dažu gaļas izstrādājumu importēšanai atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1399/2007 | 82 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1280/2008 (2008. gada 17. decembris) par cūkgaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada decembris pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar cūkgaļas tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1382/2007 | 83 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1281/2008 (2008. gada 17. decembris) par importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada decembra pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotu, kura attiecībā uz cūkgaļu atvērta ar Regulu (EK) Nr. 812/2007 | 84 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1282/2008 (2008. gada 17. decembris) par importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada decembra pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotu, kura attiecībā uz cūkgaļu atvērta ar Regulu (EK) Nr. 979/2007 | 85 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1283/2008 (2008. gada 17. decembris) par importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada decembra pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz cūkgaļu atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 806/2007 | 86 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1284/2008 (2008. gada 17. decembris), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, lai izdotu importa licences, par kurām pieteikumi iesniegti no 2008. gada 8. līdz 12. decembrim, un kuras paredzētas cukura nozares produktu importam saskaņā ar tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem | 88 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 1273/2008 (2008. gada 17. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1274/2008 (2008. gada 17. decembris), ar kuru attiecībā uz 1. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (
  1
  )

1

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1275/2008 (2008. gada 17. decembris), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/32/EK iestrādātās ekodizaina prasības attiecībā uz elektrisko, elektronisko mājsaimniecības un biroja iekārtu elektroenerģijas patēriņu gatavības un izslēgtā režīmā (
  1
  )

1

45

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1276/2008 (2008. gada 17. decembris) par pārraudzību, eksporta laikā fiziski pārbaudot tos lauksaimniecības produktus, par kuriem pienākas kompensācijas vai citas summas

53

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1277/2008 (2008. gada 17. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1580/2007 par apjomiem, kuri iedarbina papildu nodokļu uzlikšanas mehānismu attiecībā uz bumbieriem, citroniem, āboliem un cukīni

76

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1278/2008 (2008. gada 17. decembris), ar ko nosaka ārkārtējus atbalsta pasākumus cūkgaļas tirgum, piešķirot atbalstu par uzglabāšanu privātās noliktavās Īrijā

78

Komisijas Regula (EK) Nr. 1279/2008 (2008. gada 17. decembris) par importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada decembris mēneša pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotu, kura Šveices izcelsmes desu un dažu gaļas izstrādājumu importēšanai atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1399/2007

82

Komisijas Regula (EK) Nr. 1280/2008 (2008. gada 17. decembris) par cūkgaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada decembris pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar cūkgaļas tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1382/2007

83

Komisijas Regula (EK) Nr. 1281/2008 (2008. gada 17. decembris) par importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada decembra pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotu, kura attiecībā uz cūkgaļu atvērta ar Regulu (EK) Nr. 812/2007

84

Komisijas Regula (EK) Nr. 1282/2008 (2008. gada 17. decembris) par importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada decembra pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotu, kura attiecībā uz cūkgaļu atvērta ar Regulu (EK) Nr. 979/2007

85

Komisijas Regula (EK) Nr. 1283/2008 (2008. gada 17. decembris) par importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada decembra pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz cūkgaļu atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 806/2007

86

Komisijas Regula (EK) Nr. 1284/2008 (2008. gada 17. decembris), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, lai izdotu importa licences, par kurām pieteikumi iesniegti no 2008. gada 8. līdz 12. decembrim, un kuras paredzētas cukura nozares produktu importam saskaņā ar tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

88

| | | IV   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | | EEZ kopīgā komiteja |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 110/2008 (2008. gada 5. novembris), ar ko groza EEZ līguma 32. protokolu par 82. panta īstenošanas finanšu kārtību | 93 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 111/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma I pielikumu (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi) | 98 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 112/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) un XX pielikumu (Vide) | 100 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 113/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma VI pielikumu (Sociālais nodrošinājums) | 102 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 114/2008 (2008. gada 7. novembris), ar kuru groza EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi) un XIX pielikumu (Patērētāju aizsardzība) | 103 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 115/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma XI pielikumu (Telekomunikāciju pakalpojumi) | 105 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 116/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports) | 106 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 117/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports) | 108 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 118/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports) | 109 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 119/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports) | 110 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 120/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma XV pielikumu (Valsts atbalsts) | 111 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 121/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma XX pielikumu (Vide) | 113 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 122/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma XX pielikumu (Vide) | 114 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 123/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika) | 115 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 124/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika) | 117 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 125/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika) | 118 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 126/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika) | 119 |

IV   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

EEZ kopīgā komiteja

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 110/2008 (2008. gada 5. novembris), ar ko groza EEZ līguma 32. protokolu par 82. panta īstenošanas finanšu kārtību

93

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 111/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma I pielikumu (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi)

98

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 112/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) un XX pielikumu (Vide)

100

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 113/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma VI pielikumu (Sociālais nodrošinājums)

102

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 114/2008 (2008. gada 7. novembris), ar kuru groza EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi) un XIX pielikumu (Patērētāju aizsardzība)

103

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 115/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma XI pielikumu (Telekomunikāciju pakalpojumi)

105

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 116/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

106

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 117/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

108

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 118/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

109

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 119/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

110

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 120/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma XV pielikumu (Valsts atbalsts)

111

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 121/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma XX pielikumu (Vide)

113

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 122/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma XX pielikumu (Vide)

114

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 123/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

115

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 124/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

117

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 125/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

118

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 126/2008 (2008. gada 7. novembris), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

119

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1273/2008

(2008. gada 17. decembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 18. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | CR | 110,3 |
| MA | 83,1 |
| TR | 72,4 |
| ZZ | 88,6 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 51,5 |
| TR | 133,9 |
| ZZ | 117,5 |
| 0709 90 70 | MA | 112,5 |
| TR | 140,3 |
| ZZ | 126,4 |
| 0805 10 20 | AR | 17,0 |
| BR | 44,6 |
| CL | 52,1 |
| EG | 51,1 |
| MA | 72,8 |
| TR | 46,9 |
| UY | 30,6 |
| ZA | 42,3 |
| ZZ | 44,7 |
| 0805 20 10 | MA | 72,5 |
| TR | 64,0 |
| ZZ | 68,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 49,3 |
| HR | 54,2 |
| IL | 75,7 |
| TR | 52,3 |
| ZZ | 57,9 |
| 0805 50 10 | MA | 64,0 |
| TR | 53,6 |
| ZZ | 58,8 |
| 0808 10 80 | CA | 82,7 |
| CN | 84,2 |
| MK | 34,6 |
| US | 103,1 |
| ZA | 118,0 |
| ZZ | 84,5 |
| 0808 20 50 | CN | 61,6 |
| TR | 104,0 |
| US | 122,0 |
| ZZ | 95,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

CR

110,3

MA

83,1

TR

72,4

ZZ

88,6

0707 00 05

JO

167,2

MA

51,5

TR

133,9

ZZ

117,5

0709 90 70

MA

112,5

TR

140,3

ZZ

126,4

0805 10 20

AR

17,0

BR

44,6

CL

52,1

EG

51,1

MA

72,8

TR

46,9

UY

30,6

ZA

42,3

ZZ

44,7

0805 20 10

MA

72,5

TR

64,0

ZZ

68,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

49,3

HR

54,2

IL

75,7

TR

52,3

ZZ

57,9

0805 50 10

MA

64,0

TR

53,6

ZZ

58,8

0808 10 80

CA

82,7

CN

84,2

MK

34,6

US

103,1

ZA

118,0

ZZ

84,5

0808 20 50

CN

61,6

TR

104,0

US

122,0

ZZ

95,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1274/2008

(2008. gada 17. decembris),

ar kuru attiecībā uz 1. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti noteikti starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti noteikti starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī.

| (2) | Starptautisko grāmatvedības standartu padome (IASB) 2007. gada 6. septembrī publicēja 1. starptautiskā grāmatvedības standarta (SGS) “Finanšu pārskatu sniegšana” pārskatīto redakciju, turpmāk “pārskatītais 1. SGS”. Ar pārskatīto 1. SGS groza dažas finanšu pārskatu sniegšanas prasības un dažos gadījumos pieprasa papildu informāciju, kā arī groza dažus citus grāmatvedības standartus. Ar pārskatīto 1. SGS aizstāj 2003. gadā pārskatīto 1. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) “Finanšu pārskatu sniegšana”, kurā grozījumi izdarīti 2005. gadā. |
| --- | --- |

(2)

Starptautisko grāmatvedības standartu padome (IASB) 2007. gada 6. septembrī publicēja 1. starptautiskā grāmatvedības standarta (SGS) “Finanšu pārskatu sniegšana” pārskatīto redakciju, turpmāk “pārskatītais 1. SGS”. Ar pārskatīto 1. SGS groza dažas finanšu pārskatu sniegšanas prasības un dažos gadījumos pieprasa papildu informāciju, kā arī groza dažus citus grāmatvedības standartus. Ar pārskatīto 1. SGS aizstāj 2003. gadā pārskatīto 1. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) “Finanšu pārskatu sniegšana”, kurā grozījumi izdarīti 2005. gadā.

| (3) | Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) tehnisko ekspertu grupu (TEG) apstiprina, ka pārskatītais 1. SGS atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā izklāstītajiem pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 14. jūlija Lēmumu 2006/505/EK, ar ko izveido Grāmatvedības standartu pārskata grupu, lai konsultētu Komisiju par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) atzinumu objektivitāti un neitralitāti (3), Grāmatvedības standartu pārskata grupa izskatīja EFRAG atzinumu par apstiprināšanu un informēja Eiropas Komisiju, ka tas ir objektīvs un līdzsvarots. |
| --- | --- |

(3)

Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) tehnisko ekspertu grupu (TEG) apstiprina, ka pārskatītais 1. SGS atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā izklāstītajiem pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 14. jūlija Lēmumu 2006/505/EK, ar ko izveido Grāmatvedības standartu pārskata grupu, lai konsultētu Komisiju par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) atzinumu objektivitāti un neitralitāti (3), Grāmatvedības standartu pārskata grupa izskatīja EFRAG atzinumu par apstiprināšanu un informēja Eiropas Komisiju, ka tas ir objektīvs un līdzsvarots.

| (4) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1126/2008. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1126/2008.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1126/2008 pielikumā 1. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) “Finanšu pārskatu sniegšana” (pārskatīts 2003. gadā), kurā grozījumi izdarīti 2005. gadā, aizstāj ar 1. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) “Finanšu pārskatu sniegšana” (pārskatīts 2007. gadā), kas iekļauts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Uzņēmums piemēro 1. SGS (pārskatīts 2007. gadā), kas iekļauts šīs regulas pielikumā, vēlākais no dienas, kurā sākas tā pirmais finanšu gads, pēc 2008. gada 31. decembra.

3. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 320, 29.11.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 199, 21.7.2006., 33. lpp.

3

---

PIELIKUMS

STARPTAUTISKIE GRĀMATVEDĪBAS STANDARTI

| 1. SGS | “1. SGS “Finanšu pārskatu sniegšana (pārskatīts 2007. gadā)”” |
| --- | --- |

1. SGS

“1. SGS “Finanšu pārskatu sniegšana (pārskatīts 2007. gadā)””

Pavairošana atļauta Eiropas ekonomikas zonā. Visas esošās tiesības saglabātas ārpus EEZ, izņemot tiesības pavairot personīgai lietošanai vai cita godīga darījuma nolūkā. Papildu informāciju var saņemt no Starptautisko grāmatvedības standartu padomes šādā tīmekļa vietnē: www.iasb.org

1. STARPTAUTISKAIS GRĀMATVEDĪBAS STANDARTS

Finanšu pārskatu sniegšana

MĒRĶIS

| 1. | Šis standarts nosaka vispārēja mērķa finanšu pārskatu sniegšanas principu, lai nodrošinātu salīdzināmību ar uzņēmuma iepriekšējo periodu finanšu pārskatiem un citu uzņēmumu finanšu pārskatiem. Tajā izklāstītas vispārējas prasības finanšu pārskatu sniegšanai, pamatnostādnes par to struktūru un minimālās prasības, kas attiecas uz finanšu pārskatu saturu. |
| --- | --- |

1.

Šis standarts nosaka vispārēja mērķa finanšu pārskatu sniegšanas principu, lai nodrošinātu salīdzināmību ar uzņēmuma iepriekšējo periodu finanšu pārskatiem un citu uzņēmumu finanšu pārskatiem. Tajā izklāstītas vispārējas prasības finanšu pārskatu sniegšanai, pamatnostādnes par to struktūru un minimālās prasības, kas attiecas uz finanšu pārskatu saturu.

DARBĪBAS JOMA

| 2. | Uzņēmumam šis standarts jāpiemēro vispārēja mērķa finanšu pārskatu sagatavošanā un sniegšanā saskaņā ar starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS). |
| --- | --- |

2.

Uzņēmumam šis standarts jāpiemēro vispārēja mērķa finanšu pārskatu sagatavošanā un sniegšanā saskaņā ar starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS).

| 3. | Pārējos SFPS izklāstītas konkrētu darījumu un citu notikumu atzīšanas, novērtēšanas un informācijas atklāšanas prasības. |
| --- | --- |

3.

Pārējos SFPS izklāstītas konkrētu darījumu un citu notikumu atzīšanas, novērtēšanas un informācijas atklāšanas prasības.

| 4. | Šis standarts neattiecas uz saskaņā ar 34. SGS Starpperioda finanšu pārskati sagatavotu saīsinātu starpperioda finanšu pārskatu struktūru un saturu. Tomēr 15.–35. punkts attiecas uz šādiem finanšu pārskatiem. Šis standarts ir vienlīdz attiecināms uz visiem uzņēmumiem: gan tiem, kuri sniedz konsolidētos finanšu pārskatus, gan tiem, kuri sniedz atsevišķos finanšu pārskatus, kā definēts 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati. |
| --- | --- |

4.

Šis standarts neattiecas uz saskaņā ar 34. SGS Starpperioda finanšu pārskati sagatavotu saīsinātu starpperioda finanšu pārskatu struktūru un saturu. Tomēr 15.–35. punkts attiecas uz šādiem finanšu pārskatiem. Šis standarts ir vienlīdz attiecināms uz visiem uzņēmumiem: gan tiem, kuri sniedz konsolidētos finanšu pārskatus, gan tiem, kuri sniedz atsevišķos finanšu pārskatus, kā definēts 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati.

| 5. | Šajā standartā izmantota terminoloģija, kas ir piemērota uz peļņu orientētiem uzņēmumiem, ieskaitot publiskā sektora uzņēmumus. Ja šo standartu vēlēsies piemērot privātā vai publiskā sektora bezpeļņas uzņēmumi, tiem, iespējams, vajadzēs koriģēt atsevišķu finanšu pārskatu posteņu un pašu finanšu pārskatu nosaukumus. |
| --- | --- |

5.

Šajā standartā izmantota terminoloģija, kas ir piemērota uz peļņu orientētiem uzņēmumiem, ieskaitot publiskā sektora uzņēmumus. Ja šo standartu vēlēsies piemērot privātā vai publiskā sektora bezpeļņas uzņēmumi, tiem, iespējams, vajadzēs koriģēt atsevišķu finanšu pārskatu posteņu un pašu finanšu pārskatu nosaukumus.

| 6. | Līdzīgi, uzņēmumiem, kuriem nav pašu kapitāla 32. SGS Finanšu instrumenti: informācijas atklāšana un sniegšana izpratnē (piemēram, daži kopējie fondi), kā arī uzņēmumiem, kuru pamatkapitāls nav pašu kapitāls (piem., dažiem kooperatīviem uzņēmumiem), iespējams, būs nepieciešams pielāgot uzņēmuma dalībnieku vai daļu īpašnieku līdzdalības atspoguļojumu finanšu pārskatos. |
| --- | --- |

6.

Līdzīgi, uzņēmumiem, kuriem nav pašu kapitāla 32. SGS Finanšu instrumenti: informācijas atklāšana un sniegšana izpratnē (piemēram, daži kopējie fondi), kā arī uzņēmumiem, kuru pamatkapitāls nav pašu kapitāls (piem., dažiem kooperatīviem uzņēmumiem), iespējams, būs nepieciešams pielāgot uzņēmuma dalībnieku vai daļu īpašnieku līdzdalības atspoguļojumu finanšu pārskatos.

DEFINĪCIJAS

| 7. | Šajā standartā lietoto terminu nozīme ir šāda:

  Vispārēja mērķa finanšu pārskati (saukti arī “finanšu pārskati”) ir pārskati, kas domāti lietotājiem, kuri nevar uzņēmumam pieprasīt sagatavot savām vajadzībām atbilstošas īpašas atskaites.

  Nepraktiska Prasības piemērošana ir nepraktiska, ja uzņēmums ir darījis visu, lai šo prasību ievērotu un konstatējis, ka to piemērot nespēj.

  Starptautiskie finanšu pārskatu standarti (SFPS) ir standarti un interpretācijas, kuras pieņēmusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome (SGSP). Tie ietver:






  (a) | Starptautiskos finanšu pārskatu standartus; |
| --- | --- | --- |

7.

Šajā standartā lietoto terminu nozīme ir šāda:

Vispārēja mērķa finanšu pārskati (saukti arī “finanšu pārskati”) ir pārskati, kas domāti lietotājiem, kuri nevar uzņēmumam pieprasīt sagatavot savām vajadzībām atbilstošas īpašas atskaites.

Nepraktiska Prasības piemērošana ir nepraktiska, ja uzņēmums ir darījis visu, lai šo prasību ievērotu un konstatējis, ka to piemērot nespēj.

Starptautiskie finanšu pārskatu standarti (SFPS) ir standarti un interpretācijas, kuras pieņēmusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome (SGSP). Tie ietver:

(a)

Starptautiskos finanšu pārskatu standartus;

| (b) | Starptautiskos grāmatvedības standartus un |
| --- | --- |

(b)

Starptautiskos grāmatvedības standartus un

| (c) | Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) vai bijušās Pastāvīgās interpretācijas komitejas (PIK) sniegtās interpretācijas. |
| --- | --- |

(c)

Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) vai bijušās Pastāvīgās interpretācijas komitejas (PIK) sniegtās interpretācijas.

Būtiska Posteņu neuzrādīšana vai nepareiza uzrādīšana ir būtiska, ja tā var individuāli vai kolektīvi ietekmēt finanšu pārskatu lietotāju saimnieciska rakstura lēmumus, kurus viņi pieņem, pamatojoties uz finanšu pārskatiem. Būtiskums ir atkarīgs no neuzrādīšanas vai nepareizas uzrādīšanas apjoma un veida, ko novērtē saistītajos apstākļos. Noteicošais faktors varētu būt posteņa lielums, veids vai abu minēto faktoru kombinācija.

Lai novērtētu, vai neuzrādīšana vai nepareiza uzrādīšana varētu ietekmēt lietotāju saimniecisko lēmumu pieņemšanu un līdz ar to būtu būtiska, jāņem vērā lietotāju vajadzības. Pamatnostādnes par finanšu pārskatu sagatavošanu un sniegšanu 25. punkts nosaka, ka “tiek pieņemts, ka lietotājiem ir pietiekama pieredze saimnieciskajā, uzņēmējdarbībā un grāmatvedībā un vēlme apgūt informāciju ar pietiekamu rūpību”. Tādēļ, veicot novērtējumu, jāņem vērā, kā neuzrādīšana vai nepareiza uzrādīšana visticamāk varētu ietekmēt šādu lietotāju pieņemtos saimnieciskos lēmumus.

Piezīmes satur papildus informāciju tai, kas ir sniegta finanšu stāvokļa pārskatā, apvienotajā ienākumu pārskatā, atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā (ja tāds sniegts), pārskatā par pašu kapitāla izmaiņām un naudas plūsmas pārskatā. Piezīmes sniedz paskaidrojumus par pārskatos uzrādītajiem posteņiem vai šo posteņu sīkāku sadalījumu, kā arī informāciju par posteņiem, kas šajos pārskatos netiek atzīti.

Citi ienākumi, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, ietver ienākumu un izdevumu posteņus (iekļaujot pārklasifikācijas korekcijas), kas netiek iekļauti peļņā vai zaudējumos, kā pieprasa vai pieļauj citi SFPS.

Citu ienākumu, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, sastāvdaļas ietver:

| (a) | izmaiņas pārvērtēšanas rezerves samazinājumā (sk. 16. SGS Pamatlīdzekļi un 38. SGS Nemateriālie aktīvi); |
| --- | --- |

(a)

izmaiņas pārvērtēšanas rezerves samazinājumā (sk. 16. SGS Pamatlīdzekļi un 38. SGS Nemateriālie aktīvi);

| (b) | aktuāros guvumus un zaudējumus par katru noteiktu pabalstu plānu, ko atzīst saskaņā ar 19. SGS Darbinieku pabalsti 93.A punktu; |
| --- | --- |

(b)

aktuāros guvumus un zaudējumus par katru noteiktu pabalstu plānu, ko atzīst saskaņā ar 19. SGS Darbinieku pabalsti 93.A punktu;

| (c) | guvumus un zaudējumus, kas radušies, pārrēķinot darbības ārvalstīs finanšu pārskatus (sk. 21. SGS Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme); |
| --- | --- |

(c)

guvumus un zaudējumus, kas radušies, pārrēķinot darbības ārvalstīs finanšu pārskatus (sk. 21. SGS Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme);

| (d) | guvumus un zaudējumus, kas radušies, pārvērtējot pārdošanai pieejamos finanšu aktīvus (sk. 39. SGS Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana); |
| --- | --- |

(d)

guvumus un zaudējumus, kas radušies, pārvērtējot pārdošanai pieejamos finanšu aktīvus (sk. 39. SGS Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana);

| (e) | efektīvo no naudas plūsmas riska ierobežošanas instrumenta gūto peļņas vai zaudējumu daļu (sk. 39. SGS). |
| --- | --- |

(e)

efektīvo no naudas plūsmas riska ierobežošanas instrumenta gūto peļņas vai zaudējumu daļu (sk. 39. SGS).

Īpašnieki ir par pašu kapitālu klasificēto instrumentu turētāji.

Peļņa vai zaudējums ir kopējie ienākumi, no kuriem atņemti izdevumi, neskaitot citu ienākumu, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, sastāvdaļas.

Pārklasifikācijas korekcijas ir summas, ko no citiem ienākumiem, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā pašreizējā vai iepriekšējā periodā, pārklasificē uz peļņu vai zaudējumiem pašreizējā periodā.

Kopējie ienākumi ir izmaiņas pašu kapitālā viena perioda ietvaros, kas rodas no darījumiem un citiem notikumiem, izņemot izmaiņas, kas radušās no darījumiem ar īpašniekiem, kas darbojas saskaņā ar īpašnieku tiesībām.

Kopējie ienākumi, sastāv no visām “peļņas vai zaudējumu” un “citu ienākumu, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā” sastāvdaļām.

| 8. | Lai gan šajā standartā lieto tādus terminus kā “citi ienākumi, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā”, “peļņa vai zaudējumi” un “kopējie ienākumi”, uzņēmums drīkst lietot citus terminu kopsummu apzīmēšanai, ja to nozīme ir skaidra. Piemēram, uzņēmums var lietot terminu “neto ienākumi” peļņas vai zaudējumu apzīmēšanai. |
| --- | --- |

8.

Lai gan šajā standartā lieto tādus terminus kā “citi ienākumi, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā”, “peļņa vai zaudējumi” un “kopējie ienākumi”, uzņēmums drīkst lietot citus terminu kopsummu apzīmēšanai, ja to nozīme ir skaidra. Piemēram, uzņēmums var lietot terminu “neto ienākumi” peļņas vai zaudējumu apzīmēšanai.

FINANŠU PĀRSKATI

Finanšu pārskatu mērķis

| 9. | Finanšu pārskati ir uzņēmuma finansiālā stāvokļa un finansiālo rezultātu strukturēts attēlojums. Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt tādu informāciju par uzņēmuma finansiālo stāvokli, finansiālajiem rezultātiem un naudas plūsmām, kura ir noderīga plašam lietotāju lokam saimniecisku lēmumu pieņemšanā. Finanšu pārskati arī parāda vadībai uzticēto līdzekļu pārvaldīšanas rezultātus. Lai sasniegtu šo mērķi, finanšu pārskati sniedz informāciju par uzņēmuma:






  (a) | aktīviem; |
| --- | --- | --- |

9.

Finanšu pārskati ir uzņēmuma finansiālā stāvokļa un finansiālo rezultātu strukturēts attēlojums. Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt tādu informāciju par uzņēmuma finansiālo stāvokli, finansiālajiem rezultātiem un naudas plūsmām, kura ir noderīga plašam lietotāju lokam saimniecisku lēmumu pieņemšanā. Finanšu pārskati arī parāda vadībai uzticēto līdzekļu pārvaldīšanas rezultātus. Lai sasniegtu šo mērķi, finanšu pārskati sniedz informāciju par uzņēmuma:

(a)

aktīviem;

| (b) | saistībām; |
| --- | --- |

(b)

saistībām;

| (c) | pašu kapitālu; |
| --- | --- |

(c)

pašu kapitālu;

| (d) | ienākumiem un izdevumiem, ieskaitot guvumus un zaudējumus, un |
| --- | --- |

(d)

ienākumiem un izdevumiem, ieskaitot guvumus un zaudējumus, un

| (e) | īpašnieku iemaksām un peļņas sadali īpašniekiem, kas darbojas saskaņā ar īpašnieku tiesībām, un |
| --- | --- |

(e)

īpašnieku iemaksām un peļņas sadali īpašniekiem, kas darbojas saskaņā ar īpašnieku tiesībām, un

| (f) | naudas plūsmām. |
| --- | --- |

(f)

naudas plūsmām.

Šī informācija kopā ar citu informāciju piezīmēs palīdz finanšu pārskatu lietotājiem prognozēt uzņēmuma turpmākās naudas plūsmas un īpaši to laiku un noteiktību.

Pilns finanšu pārskatu kopums

| 10. | Pilns finanšu pārskatu kopums ietver:






  (a) | finanšu stāvokļa pārskatu perioda beigās; |
| --- | --- | --- |

10.

Pilns finanšu pārskatu kopums ietver:

(a)

finanšu stāvokļa pārskatu perioda beigās;

| (b) | apvienoto ienākumu pārskatu par konkrēto periodu; |
| --- | --- |

(b)

apvienoto ienākumu pārskatu par konkrēto periodu;

| (c) | pašu kapitāla izmaiņu pārskatu par konkrēto periodu; |
| --- | --- |

(c)

pašu kapitāla izmaiņu pārskatu par konkrēto periodu;

| (d) | naudas plūsmu pārskatu par konkrēto periodu; |
| --- | --- |

(d)

naudas plūsmu pārskatu par konkrēto periodu;

| (e) | piezīmes, kas ietver kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības politikām un citu skaidrojošu informāciju, un |
| --- | --- |

(e)

piezīmes, kas ietver kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības politikām un citu skaidrojošu informāciju, un

| (f) | finanšu stāvokļa pārskatu uz agrākā salīdzināmā perioda sākumu gadījumā, ja uzņēmums retrospektīvi piemēro grāmatvedības politiku vai veic retrospektīvu koriģēšanu finanšu pārskata posteņos, kā arī, ja pārklasificē posteņus finanšu pārskatos. |
| --- | --- |

(f)

finanšu stāvokļa pārskatu uz agrākā salīdzināmā perioda sākumu gadījumā, ja uzņēmums retrospektīvi piemēro grāmatvedības politiku vai veic retrospektīvu koriģēšanu finanšu pārskata posteņos, kā arī, ja pārklasificē posteņus finanšu pārskatos.

Pārskatos uzņēmums ir tiesīgs izmantot nosaukumus, kas atšķiras no šajā standartā norādītajiem.

| 11. | Uzņēmums ar vienādu nozīmīgumu uzrāda visus finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

11.

Uzņēmums ar vienādu nozīmīgumu uzrāda visus finanšu pārskatus.

| 12. | 81. punktā pieļautajos gadījumos uzņēmums ir tiesīgs uzrādīt peļņas vai zaudējuma sastāvdaļas vai nu apvienotā ienākumu pārskata ietvaros, vai arī kā atsevišķu peļņas vai zaudējumu aprēķinu. Ja tiek iesniegts peļņas vai zaudējumu aprēķins, tas ir finanšu pārskatu sastāvdaļa un ir jāuzrāda tieši pirms apvienotā ienākumu pārskata. |
| --- | --- |

12.

81. punktā pieļautajos gadījumos uzņēmums ir tiesīgs uzrādīt peļņas vai zaudējuma sastāvdaļas vai nu apvienotā ienākumu pārskata ietvaros, vai arī kā atsevišķu peļņas vai zaudējumu aprēķinu. Ja tiek iesniegts peļņas vai zaudējumu aprēķins, tas ir finanšu pārskatu sastāvdaļa un ir jāuzrāda tieši pirms apvienotā ienākumu pārskata.

| 13. | Daudzi uzņēmumi ārpus finanšu pārskatiem sniedz vadības finanšu apskatu, kurā aprakstītas un izskaidrotas uzņēmuma darbības finansiālo rezultātu un finansiālā stāvokļa galvenās iezīmes un svarīgākās nenoteiktības, ar kurām tas saskaras. Šāds pārskats var ietvert ziņojumu par:






  (a) | galvenajiem faktoriem un ietekmēm, kas nosaka finansiālos rezultātus, tostarp par uzņēmuma darbības vides izmaiņām, uzņēmuma reakciju uz šīm izmaiņām un to sekām un uzņēmuma ieguldījumu politiku, lai uzturētu un uzlabotu finanšu darbības rezultātus, ieskaitot dividenžu politiku; |
| --- | --- | --- |

13.

Daudzi uzņēmumi ārpus finanšu pārskatiem sniedz vadības finanšu apskatu, kurā aprakstītas un izskaidrotas uzņēmuma darbības finansiālo rezultātu un finansiālā stāvokļa galvenās iezīmes un svarīgākās nenoteiktības, ar kurām tas saskaras. Šāds pārskats var ietvert ziņojumu par:

(a)

galvenajiem faktoriem un ietekmēm, kas nosaka finansiālos rezultātus, tostarp par uzņēmuma darbības vides izmaiņām, uzņēmuma reakciju uz šīm izmaiņām un to sekām un uzņēmuma ieguldījumu politiku, lai uzturētu un uzlabotu finanšu darbības rezultātus, ieskaitot dividenžu politiku;

| (b) | uzņēmuma finansēšanas avotiem un plānoto saistību attiecību pret pašu kapitālu un |
| --- | --- |

(b)

uzņēmuma finansēšanas avotiem un plānoto saistību attiecību pret pašu kapitālu un

| (c) | uzņēmuma finanšu stāvokļa pārskatā neatzītajiem līdzekļiem saskaņā ar SFPS. |
| --- | --- |

(c)

uzņēmuma finanšu stāvokļa pārskatā neatzītajiem līdzekļiem saskaņā ar SFPS.

| 14. | Daudzi uzņēmumi ārpus finanšu pārskatiem sniedz arī ziņojumus un pārskatus, piemēram, vides ziņojumus un pievienotās vērtības pārskatus, īpaši nozarēs, kurās vides faktori ir svarīgi, un gadījumos, kad darbinieki tiek uzskatīti par svarīgu lietotāju grupu. Ziņojumi un pārskati, kas tiek sniegti ārpus finanšu pārskatiem, neietilpst SFPS darbības jomā. |
| --- | --- |

14.

Daudzi uzņēmumi ārpus finanšu pārskatiem sniedz arī ziņojumus un pārskatus, piemēram, vides ziņojumus un pievienotās vērtības pārskatus, īpaši nozarēs, kurās vides faktori ir svarīgi, un gadījumos, kad darbinieki tiek uzskatīti par svarīgu lietotāju grupu. Ziņojumi un pārskati, kas tiek sniegti ārpus finanšu pārskatiem, neietilpst SFPS darbības jomā.

Vispārējās iezīmes

Patiesa uzrādīšana un atbilstība SFPS

| 15. | Finanšu pārskatiem patiesi jāparāda uzņēmuma finansiālais stāvoklis, darbības finansiālie rezultāti un naudas plūsmas. Patiesai uzrādīšanai nepieciešama precīzi sniegta informācija par darījumu rezultātiem, citiem notikumiem un apstākļiem saskaņā ar aktīvu, saistību, ienākumu un izdevumu definīcijām un atzīšanas kritērijiem, kas izklāstīti Pamatnostādnēs. Tiek pieņemts, ka SFPS piemērošana, nepieciešamības gadījumā atklājot papildu informāciju, nodrošina tādu finanšu pārskatu sagatavošanu, kuros tiek parādīta patiesa informācija. |
| --- | --- |

15.

Finanšu pārskatiem patiesi jāparāda uzņēmuma finansiālais stāvoklis, darbības finansiālie rezultāti un naudas plūsmas. Patiesai uzrādīšanai nepieciešama precīzi sniegta informācija par darījumu rezultātiem, citiem notikumiem un apstākļiem saskaņā ar aktīvu, saistību, ienākumu un izdevumu definīcijām un atzīšanas kritērijiem, kas izklāstīti Pamatnostādnēs. Tiek pieņemts, ka SFPS piemērošana, nepieciešamības gadījumā atklājot papildu informāciju, nodrošina tādu finanšu pārskatu sagatavošanu, kuros tiek parādīta patiesa informācija.

| 16. | Uzņēmumam, kura finanšu pārskati atbilst SFPS, par šādu atbilstību skaidri un bez ierobežojumiem jāpaziņo piezīmēs. Finanšu pārskati netiek raksturoti kā atbilstoši SFPS, ja tie neatbilst visām SFPS prasībām. |
| --- | --- |

16.

Uzņēmumam, kura finanšu pārskati atbilst SFPS, par šādu atbilstību skaidri un bez ierobežojumiem jāpaziņo piezīmēs. Finanšu pārskati netiek raksturoti kā atbilstoši SFPS, ja tie neatbilst visām SFPS prasībām.

| 17. | Faktiski visos gadījumos patiesu uzrādīšanu uzņēmums nodrošina ar atbilstību piemērojamiem SFPS. Patiesa uzrādīšana pieprasa, lai uzņēmums:






  (a) | izvēlētos un piemērotu grāmatvedības politikas saskaņā ar 8. SGS Grāmatvedības politikas, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas. 8. SGS nosaka autoritatīvo norādījumu hierarhiju, kuru vadība ņem vērā, ja nav SFPS, kas jāpiemēro postenim; |
| --- | --- | --- |

17.

Faktiski visos gadījumos patiesu uzrādīšanu uzņēmums nodrošina ar atbilstību piemērojamiem SFPS. Patiesa uzrādīšana pieprasa, lai uzņēmums:

(a)

izvēlētos un piemērotu grāmatvedības politikas saskaņā ar 8. SGS Grāmatvedības politikas, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas. 8. SGS nosaka autoritatīvo norādījumu hierarhiju, kuru vadība ņem vērā, ja nav SFPS, kas jāpiemēro postenim;

| (b) | uzrādītu informāciju, tostarp grāmatvedības politikas, tā, lai šī informācija būtu nozīmīga, ticama, salīdzināma un saprotama; |
| --- | --- |

(b)

uzrādītu informāciju, tostarp grāmatvedības politikas, tā, lai šī informācija būtu nozīmīga, ticama, salīdzināma un saprotama;

| (c) | sniegtu papildu informāciju, ja atbilstība konkrētajām SFPS prasībām ir nepietiekama, lai lietotāji varētu izprast konkrētu darījumu, citu notikumu un apstākļu ietekmi uz uzņēmuma finansiālo stāvokli un darbības finansiālajiem rezultātiem. |
| --- | --- |

(c)

sniegtu papildu informāciju, ja atbilstība konkrētajām SFPS prasībām ir nepietiekama, lai lietotāji varētu izprast konkrētu darījumu, citu notikumu un apstākļu ietekmi uz uzņēmuma finansiālo stāvokli un darbības finansiālajiem rezultātiem.

| 18. | Uzņēmuma neatbilstīgu grāmatvedības politiku neattaisno ne informācijas atklāšana par grāmatvedības politikām, ne piezīmes vai paskaidrojošs materiāls. |
| --- | --- |

18.

Uzņēmuma neatbilstīgu grāmatvedības politiku neattaisno ne informācijas atklāšana par grāmatvedības politikām, ne piezīmes vai paskaidrojošs materiāls.

| 19. | Ļoti retos gadījumos, ja vadība secina, ka SFPS ietvertās prasības ievērošana būtu tik maldinoša, ka tā būtu pretrunā ar Pamatnostādnēs noteikto finanšu pārskatu mērķi, uzņēmums var neievērot šīs prasības sniedzot 20. punktā minētos paskaidrojumus, ja attiecīgā pamatnostādne šādu atvirzi pieprasa vai neaizliedz. |
| --- | --- |

19.

Ļoti retos gadījumos, ja vadība secina, ka SFPS ietvertās prasības ievērošana būtu tik maldinoša, ka tā būtu pretrunā ar Pamatnostādnēs noteikto finanšu pārskatu mērķi, uzņēmums var neievērot šīs prasības sniedzot 20. punktā minētos paskaidrojumus, ja attiecīgā pamatnostādne šādu atvirzi pieprasa vai neaizliedz.

| 20. | Ja uzņēmums neievēro SFPS prasības, saskaņā ar 19. punktu tam jānorāda:






  (a) | ka vadība ir secinājusi, ka finanšu pārskati patiesi uzrāda uzņēmuma finansiālo stāvokli, darbības finansiālos rezultātus un naudas plūsmas; |
| --- | --- | --- |

20.

Ja uzņēmums neievēro SFPS prasības, saskaņā ar 19. punktu tam jānorāda:

(a)

ka vadība ir secinājusi, ka finanšu pārskati patiesi uzrāda uzņēmuma finansiālo stāvokli, darbības finansiālos rezultātus un naudas plūsmas;

| (b) | ka finanšu pārskati atbilst piemērojamiem SFPS, izņemot atkāpi no atsevišķas prasības, lai nodrošinātu patiesu uzrādīšanu; |
| --- | --- |

(b)

ka finanšu pārskati atbilst piemērojamiem SFPS, izņemot atkāpi no atsevišķas prasības, lai nodrošinātu patiesu uzrādīšanu;

| (c) | SFPS sadaļas nosaukums, ko uzņēmums nav ievērojis, atkāpes būtība, tostarp metode, ko pieprasa SFPS, iemesls, kādēļ šī metode būtu maldinoša konkrētajos apstākļos, ka tā būtu pretrunā ar finanšu pārskatu mērķi, kas noteikts Pamatnostādnēs, kā arī pieņemtā metode un |
| --- | --- |

(c)

SFPS sadaļas nosaukums, ko uzņēmums nav ievērojis, atkāpes būtība, tostarp metode, ko pieprasa SFPS, iemesls, kādēļ šī metode būtu maldinoša konkrētajos apstākļos, ka tā būtu pretrunā ar finanšu pārskatu mērķi, kas noteikts Pamatnostādnēs, kā arī pieņemtā metode un

| (d) | atkāpes finansiālā ietekme uz visiem finanšu pārskatos uzrādītajiem posteņiem visos norādītajos periodos, par kuriem, ievērojot prasību, būtu jāziņo. |
| --- | --- |

(d)

atkāpes finansiālā ietekme uz visiem finanšu pārskatos uzrādītajiem posteņiem visos norādītajos periodos, par kuriem, ievērojot prasību, būtu jāziņo.

| 21. | Ja uzņēmums iepriekšējā periodā nav ievērojis SFPS prasību un atkāpe ietekmē finanšu pārskatos atzītās summas pārskata periodā, tam jāatklāj informācija, kas ir izklāstīta 20.(c) un (d) punktos. |
| --- | --- |

21.

Ja uzņēmums iepriekšējā periodā nav ievērojis SFPS prasību un atkāpe ietekmē finanšu pārskatos atzītās summas pārskata periodā, tam jāatklāj informācija, kas ir izklāstīta 20.(c) un (d) punktos.

| 22. | Piemēram, 21. punkts tiek piemērots, ja uzņēmums iepriekšējā periodā nav ievērojis SFPS prasības aktīvu vai saistību novērtēšanai un ja atkāpe ietekmē pārskata perioda finanšu pārskatos uzrādīto aktīvu un saistību izmaiņu novērtēšanu. |
| --- | --- |

22.

Piemēram, 21. punkts tiek piemērots, ja uzņēmums iepriekšējā periodā nav ievērojis SFPS prasības aktīvu vai saistību novērtēšanai un ja atkāpe ietekmē pārskata perioda finanšu pārskatos uzrādīto aktīvu un saistību izmaiņu novērtēšanu.

| 23. | Ļoti retos gadījumos, ja vadība secina, ka SFPS ietvertās prasības ievērošana būtu tik maldinoša, ka tā būtu pretrunā ar finanšu pārskatu mērķi, kas noteikts Pamatnostādnēs, bet, ja attiecīgais normatīvs aizliedz atkāpi no prasības, uzņēmumam maksimāli jāsamazina prasību formālās ievērošanas rezultātā radušos maldinošo aspektu ietekme, sniedzot šādu informāciju:






  (a) | attiecīgās SFPS sadaļas nosaukums, prasības veids un iemesls, kādēļ vadība ir secinājusi, ka atbilstība šai prasībai konkrētajos apstākļos ir tik maldinoša, ka tā ir pretrunā ar finanšu pārskatu mērķiem, kas noteikti Pamatnostādnēs, un |
| --- | --- | --- |

23.

Ļoti retos gadījumos, ja vadība secina, ka SFPS ietvertās prasības ievērošana būtu tik maldinoša, ka tā būtu pretrunā ar finanšu pārskatu mērķi, kas noteikts Pamatnostādnēs, bet, ja attiecīgais normatīvs aizliedz atkāpi no prasības, uzņēmumam maksimāli jāsamazina prasību formālās ievērošanas rezultātā radušos maldinošo aspektu ietekme, sniedzot šādu informāciju:

(a)

attiecīgās SFPS sadaļas nosaukums, prasības veids un iemesls, kādēļ vadība ir secinājusi, ka atbilstība šai prasībai konkrētajos apstākļos ir tik maldinoša, ka tā ir pretrunā ar finanšu pārskatu mērķiem, kas noteikti Pamatnostādnēs, un

| (b) | visos uzrādītajos periodos – korekcijas katram finanšu pārskatu postenim, kuras pēc vadības uzskatiem būtu nepieciešamas, lai nodrošinātu posteņa patiesu uzrādīšanu. |
| --- | --- |

(b)

visos uzrādītajos periodos – korekcijas katram finanšu pārskatu postenim, kuras pēc vadības uzskatiem būtu nepieciešamas, lai nodrošinātu posteņa patiesu uzrādīšanu.

| 24. | Saskaņā ar 19.–23. punktu, informācijas postenis varētu būt pretrunā ar finanšu pārskatu mērķi, ja tas patiesi neatspoguļo darījumus, citus notikumus un apstākļus, kurus tas vai nu pārstāv vai varētu pamatoti sagaidīt, ka pārstāvēs, un attiecīgi tas varētu ietekmēt finanšu pārskatu lietotāju saimnieciskos lēmumus. Novērtējot, vai atbilstība konkrētajām SFPS prasībām būtu tik maldinoša, ka tā būtu pretrunā ar finanšu pārskatu mērķi, kas noteikts Pamatnostādnēs, vadība ņem vērā:






  (a) | kādēļ finanšu pārskatu mērķis nav sasniegts konkrētajos apstākļos un |
| --- | --- | --- |

24.

Saskaņā ar 19.–23. punktu, informācijas postenis varētu būt pretrunā ar finanšu pārskatu mērķi, ja tas patiesi neatspoguļo darījumus, citus notikumus un apstākļus, kurus tas vai nu pārstāv vai varētu pamatoti sagaidīt, ka pārstāvēs, un attiecīgi tas varētu ietekmēt finanšu pārskatu lietotāju saimnieciskos lēmumus. Novērtējot, vai atbilstība konkrētajām SFPS prasībām būtu tik maldinoša, ka tā būtu pretrunā ar finanšu pārskatu mērķi, kas noteikts Pamatnostādnēs, vadība ņem vērā:

(a)

kādēļ finanšu pārskatu mērķis nav sasniegts konkrētajos apstākļos un

| (b) | kā konkrētā uzņēmuma apstākļi atšķiras no apstākļiem citos uzņēmumos, kuri ir nodrošinājuši atbilstību prasībām. Ja citi uzņēmumi līdzīgos apstākļos nodrošina atbilstību prasībām, pastāv atspēkojams pieņēmums, ka uzņēmuma atbilstība prasībai nebūtu tik maldinoša, ka tās ievērošana būtu pretrunā ar finanšu pārskatu mērķi, kas noteikts Pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

(b)

kā konkrētā uzņēmuma apstākļi atšķiras no apstākļiem citos uzņēmumos, kuri ir nodrošinājuši atbilstību prasībām. Ja citi uzņēmumi līdzīgos apstākļos nodrošina atbilstību prasībām, pastāv atspēkojams pieņēmums, ka uzņēmuma atbilstība prasībai nebūtu tik maldinoša, ka tās ievērošana būtu pretrunā ar finanšu pārskatu mērķi, kas noteikts Pamatnostādnēs.

DARBĪBAS TURPINĀŠANA

| 25. | Sagatavojot finanšu pārskatus, vadībai jānovērtē uzņēmuma spēja turpināt darbību. Uzņēmumam jāsagatavo finanšu pārskati, pamatojoties uz darbības turpināšanas pieņēmumu, izņemot gadījumu, kad uzņēmuma vadība gatavojas uzņēmumu likvidēt vai pārtraukt tā darbību, vai, ja tai nav citas reālas alternatīvas uzņēmuma slēgšanai vai tā darbības pārtraukšanai. Ja vadība ir informēta par būtiskām neskaidrībām saistībā ar notikumiem vai apstākļiem, kas var radīt ievērojamas šaubas par uzņēmuma spēju turpināt darbību, informācija par šādām neskaidrībām ir jānorāda pārskatā. Ja finanšu pārskati nav sagatavoti, pamatojoties uz darbības turpināšanas principu, šis fakts jāatklāj vienlaikus ar principu, kurš ievērots, sagatavojot finanšu pārskatus, un iemeslu, kādēļ netiek uzskatīts, ka uzņēmums turpinās darbību. |
| --- | --- |

25.

Sagatavojot finanšu pārskatus, vadībai jānovērtē uzņēmuma spēja turpināt darbību. Uzņēmumam jāsagatavo finanšu pārskati, pamatojoties uz darbības turpināšanas pieņēmumu, izņemot gadījumu, kad uzņēmuma vadība gatavojas uzņēmumu likvidēt vai pārtraukt tā darbību, vai, ja tai nav citas reālas alternatīvas uzņēmuma slēgšanai vai tā darbības pārtraukšanai. Ja vadība ir informēta par būtiskām neskaidrībām saistībā ar notikumiem vai apstākļiem, kas var radīt ievērojamas šaubas par uzņēmuma spēju turpināt darbību, informācija par šādām neskaidrībām ir jānorāda pārskatā. Ja finanšu pārskati nav sagatavoti, pamatojoties uz darbības turpināšanas principu, šis fakts jāatklāj vienlaikus ar principu, kurš ievērots, sagatavojot finanšu pārskatus, un iemeslu, kādēļ netiek uzskatīts, ka uzņēmums turpinās darbību.

| 26. | Novērtējot darbības turpināšanas principa atbilstību, vadība ņem vērā visu pieejamo informāciju par nākamajiem periodiem vismaz divpadsmit mēnešus pēc pārskata perioda beigām. Apsvēršanas pakāpe ir atkarīga no faktiem katrā konkrētā gadījumā. Ja uzņēmuma darbība ir bijusi rentabla un tam ir viegli pieejami finanšu līdzekļi, secinājumu par to, ka darbības turpināšanas princips ir atbilstīgs, var izdarīt bez sīkas analīzes. Citos gadījumos vadībai, iespējams, būs jāņem vērā plašs faktoru diapazons, kuri saistīti ar pašreizējo un paredzamo rentabilitāti, parādu atmaksas grafikiem un potenciālajiem aizstāšanas finansējuma avotiem, pirms tā var pārliecināties, ka darbības turpināšanas pieņēmums ir atbilstīgs. |
| --- | --- |

26.

Novērtējot darbības turpināšanas principa atbilstību, vadība ņem vērā visu pieejamo informāciju par nākamajiem periodiem vismaz divpadsmit mēnešus pēc pārskata perioda beigām. Apsvēršanas pakāpe ir atkarīga no faktiem katrā konkrētā gadījumā. Ja uzņēmuma darbība ir bijusi rentabla un tam ir viegli pieejami finanšu līdzekļi, secinājumu par to, ka darbības turpināšanas princips ir atbilstīgs, var izdarīt bez sīkas analīzes. Citos gadījumos vadībai, iespējams, būs jāņem vērā plašs faktoru diapazons, kuri saistīti ar pašreizējo un paredzamo rentabilitāti, parādu atmaksas grafikiem un potenciālajiem aizstāšanas finansējuma avotiem, pirms tā var pārliecināties, ka darbības turpināšanas pieņēmums ir atbilstīgs.

Uzkrāšanas princips grāmatvedībā

| 27. | Uzņēmumam finanšu pārskati, izņemot informāciju par naudas plūsmu, jāsagatavo, izmantojot uzkrāšanas principu grāmatvedībā. |
| --- | --- |

27.

Uzņēmumam finanšu pārskati, izņemot informāciju par naudas plūsmu, jāsagatavo, izmantojot uzkrāšanas principu grāmatvedībā.

| 28. | Kad grāmatvedībā tiek izmantots uzkrāšanas princips, posteņus atzīst par aktīviem, saistībām, pašu kapitālu vai ieņēmumiem un izdevumiem (finanšu pārskatu elementiem), ja tie atbilst šo elementu definīcijām un atzīšanas kritērijiem Pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

28.

Kad grāmatvedībā tiek izmantots uzkrāšanas princips, posteņus atzīst par aktīviem, saistībām, pašu kapitālu vai ieņēmumiem un izdevumiem (finanšu pārskatu elementiem), ja tie atbilst šo elementu definīcijām un atzīšanas kritērijiem Pamatnostādnēs.

Būtiskums un apvienošana

| 29. | Katra būtiska līdzīgu posteņu klase jāuzrāda atsevišķi. Atšķirīga veida vai funkcijas posteņi jāuzrāda atsevišķi, ja vien tie nav nebūtiski. |
| --- | --- |

29.

Katra būtiska līdzīgu posteņu klase jāuzrāda atsevišķi. Atšķirīga veida vai funkcijas posteņi jāuzrāda atsevišķi, ja vien tie nav nebūtiski.

| 30. | Finanšu pārskati veidojas, apstrādājot informāciju par daudziem darījumiem vai citiem notikumiem, kurus apkopo grupās pēc to veida vai funkcijas. Pēdējais posms apvienošanas un klasifikācijas procesā ir koncentrēta un klasificēta to datu sniegšana, kuri veido posteņus finanšu pārskatos. Ja atsevišķs postenis nav būtisks, tad pārskatos vai piezīmēs to apvieno ar citiem posteņiem. Posteni, kas nav pietiekami būtisks, lai to atsevišķi uzrādītu finanšu pārskatos, tomēr var uzrādīt atsevišķi piezīmēs. |
| --- | --- |

30.

Finanšu pārskati veidojas, apstrādājot informāciju par daudziem darījumiem vai citiem notikumiem, kurus apkopo grupās pēc to veida vai funkcijas. Pēdējais posms apvienošanas un klasifikācijas procesā ir koncentrēta un klasificēta to datu sniegšana, kuri veido posteņus finanšu pārskatos. Ja atsevišķs postenis nav būtisks, tad pārskatos vai piezīmēs to apvieno ar citiem posteņiem. Posteni, kas nav pietiekami būtisks, lai to atsevišķi uzrādītu finanšu pārskatos, tomēr var uzrādīt atsevišķi piezīmēs.

| 31. | Ja informācija nav būtiska, uzņēmumam nav jāievēro SFPS konkrētas informācijas atklāšanas prasības. |
| --- | --- |

31.

Ja informācija nav būtiska, uzņēmumam nav jāievēro SFPS konkrētas informācijas atklāšanas prasības.

Ieskaitīšana

| 32. | Uzņēmums nedrīkst veikt aktīvu un saistību, kā arī ienākumu un izdevumu savstarpēju ieskaitu, ja vien to nepieprasa vai neatļauj SFPS. |
| --- | --- |

32.

Uzņēmums nedrīkst veikt aktīvu un saistību, kā arī ienākumu un izdevumu savstarpēju ieskaitu, ja vien to nepieprasa vai neatļauj SFPS.

| 33. | Aktīvi un saistības, kā arī ienākumi un izdevumi jāatklāj atsevišķi. Ieskaitīšana apvienotajā ienākumu pārskatā, finanšu stāvokļa pārskatā vai atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā (ja tāds tiek iesniegts), izņemot gadījumu, kad ieskaits atspoguļo darījuma vai cita notikuma būtību, mazina lietotāju spēju izprast veiktos darījumus, citus notikumus, apstākļus, kas ir radušies, kā arī novērtēt uzņēmuma nākotnes naudas plūsmas. Aktīvu novērtēšana, atskaitot vērtības samazināšanās uzkrājumus – piemēram, uzkrājumus novecojušiem krājumiem un uzkrājumus nedrošiem debitoru parādiem, nav ieskaits. |
| --- | --- |

33.

Aktīvi un saistības, kā arī ienākumi un izdevumi jāatklāj atsevišķi. Ieskaitīšana apvienotajā ienākumu pārskatā, finanšu stāvokļa pārskatā vai atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā (ja tāds tiek iesniegts), izņemot gadījumu, kad ieskaits atspoguļo darījuma vai cita notikuma būtību, mazina lietotāju spēju izprast veiktos darījumus, citus notikumus, apstākļus, kas ir radušies, kā arī novērtēt uzņēmuma nākotnes naudas plūsmas. Aktīvu novērtēšana, atskaitot vērtības samazināšanās uzkrājumus – piemēram, uzkrājumus novecojušiem krājumiem un uzkrājumus nedrošiem debitoru parādiem, nav ieskaits.

| 34. | 18. SGS Ieņēmumi definē terminu “ieņēmumi” un pieprasa uzņēmumam tos novērtēt saņemtās vai saņemamās atlīdzības patiesajā vērtībā, atskaitot uzņēmuma sniegtos tirdzniecības diskontus un apjoma atlaides. Uzņēmums parastās darbības gaitā veic arī citus darījumus, kuri nerada ieņēmumus, bet ir neregulāri attiecībā pret pamatdarbību. Šo darījumu rezultātus uzrāda, veicot ienākumu un saistīto izdevumu ieskaitu, kas rodas šā paša darījuma rezultātā, ja šāds darījuma atspoguļojums visprecīzāk raksturo darījuma būtību. Piemēram:






  (a) | uzņēmums uzrāda peļņu vai zaudējumus no ilgtermiņa aktīvu atsavināšanas, ieskaitot ieguldījumus un pamatdarbības aktīvus, atskaitot no atsavināšanas ieņēmumiem aktīva uzskaites vērtību un saistītos pārdošanas izdevumus un |
| --- | --- | --- |

34.

18. SGS Ieņēmumi definē terminu “ieņēmumi” un pieprasa uzņēmumam tos novērtēt saņemtās vai saņemamās atlīdzības patiesajā vērtībā, atskaitot uzņēmuma sniegtos tirdzniecības diskontus un apjoma atlaides. Uzņēmums parastās darbības gaitā veic arī citus darījumus, kuri nerada ieņēmumus, bet ir neregulāri attiecībā pret pamatdarbību. Šo darījumu rezultātus uzrāda, veicot ienākumu un saistīto izdevumu ieskaitu, kas rodas šā paša darījuma rezultātā, ja šāds darījuma atspoguļojums visprecīzāk raksturo darījuma būtību. Piemēram:

(a)

uzņēmums uzrāda peļņu vai zaudējumus no ilgtermiņa aktīvu atsavināšanas, ieskaitot ieguldījumus un pamatdarbības aktīvus, atskaitot no atsavināšanas ieņēmumiem aktīva uzskaites vērtību un saistītos pārdošanas izdevumus un

| (b) | uzkrājumu veidošanas izdevumus, kas ir atzīti saskaņā ar 37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi un tiek atlīdzināti saskaņā ar vienošanos, kas noslēgta ar trešo personu (piemēram, piegādātāja garantijas līgums), uzņēmums var uzrādīt neto vērtībā. |
| --- | --- |

(b)

uzkrājumu veidošanas izdevumus, kas ir atzīti saskaņā ar 37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi un tiek atlīdzināti saskaņā ar vienošanos, kas noslēgta ar trešo personu (piemēram, piegādātāja garantijas līgums), uzņēmums var uzrādīt neto vērtībā.

| 35. | Turklāt guvumus un zaudējumus, kas rodas, veicot līdzīgus darījumus, jāuzrāda pēc neto principa, piemēram, guvumi un zaudējumi no ārvalstu valūtas maiņas vai guvumi un zaudējumi no pārdošanai turētiem finanšu instrumentiem. Ja šādi ienākumi un izdevumi ir būtiski, uzņēmumam tie jāuzrāda atsevišķi. |
| --- | --- |

35.

Turklāt guvumus un zaudējumus, kas rodas, veicot līdzīgus darījumus, jāuzrāda pēc neto principa, piemēram, guvumi un zaudējumi no ārvalstu valūtas maiņas vai guvumi un zaudējumi no pārdošanai turētiem finanšu instrumentiem. Ja šādi ienākumi un izdevumi ir būtiski, uzņēmumam tie jāuzrāda atsevišķi.

Pārskatu sniegšanas biežums

| 36. | Uzņēmumam vismaz reizi gadā jāsniedz pilns finanšu pārskatu kopums (ieskaitot salīdzināmo informāciju). Ja uzņēmums maina pārskata perioda beigu datumu un finanšu pārskatus sniedz par periodu, kas ir garāks vai īsāks par vienu gadu, uzņēmums norāda finanšu pārskatu periodu un norāda:






  (a) | iemeslu, kādēļ izmantots garāks vai īsāks periods, un |
| --- | --- | --- |

36.

Uzņēmumam vismaz reizi gadā jāsniedz pilns finanšu pārskatu kopums (ieskaitot salīdzināmo informāciju). Ja uzņēmums maina pārskata perioda beigu datumu un finanšu pārskatus sniedz par periodu, kas ir garāks vai īsāks par vienu gadu, uzņēmums norāda finanšu pārskatu periodu un norāda:

(a)

iemeslu, kādēļ izmantots garāks vai īsāks periods, un

| (b) | faktu, ka finanšu pārskatos norādītā skaitliskā informācija nav pilnīgi salīdzināma. |
| --- | --- |

(b)

faktu, ka finanšu pārskatos norādītā skaitliskā informācija nav pilnīgi salīdzināma.

| 37. | Parasti finanšu pārskatus sagatavo konsekventi par viena gada periodu. Tomēr praktisku iemeslu dēļ daži uzņēmumi atzīst par labāku sniegt pārskatu, piemēram, par 52 nedēļu periodu. Šis standarts to neaizliedz. |
| --- | --- |

37.

Parasti finanšu pārskatus sagatavo konsekventi par viena gada periodu. Tomēr praktisku iemeslu dēļ daži uzņēmumi atzīst par labāku sniegt pārskatu, piemēram, par 52 nedēļu periodu. Šis standarts to neaizliedz.

Salīdzināmā informācija

| 38. | Ja vien SFPS neatļauj vai nepieprasa citādi, uzņēmumam jāatklāj iepriekšējā perioda salīdzināmā informācija attiecībā uz visu pašreizējā perioda finanšu pārskatos norādīto skaitlisko informāciju. Ja tas ir svarīgi pārskata perioda finanšu pārskatu izprašanai, tad arī finanšu pārskatu tekstuālajā un ilustratīvajā informācijā jāietver salīdzinošos datus. |
| --- | --- |

38.

Ja vien SFPS neatļauj vai nepieprasa citādi, uzņēmumam jāatklāj iepriekšējā perioda salīdzināmā informācija attiecībā uz visu pašreizējā perioda finanšu pārskatos norādīto skaitlisko informāciju. Ja tas ir svarīgi pārskata perioda finanšu pārskatu izprašanai, tad arī finanšu pārskatu tekstuālajā un ilustratīvajā informācijā jāietver salīdzinošos datus.

| 39. | Uzņēmumam, kas atklāj salīdzinošos datus, jāsagatavo finanšu stāvokļa pārskati, pārējie pārskati un attiecīgās piezīmes vismaz par diviem salīdzinošajiem periodiem. Ja uzņēmums retrospektīvi piemēro grāmatvedības politiku vai veic retrospektīvu koriģēšanu finanšu pārskata posteņos, kā arī, ja pārklasificē posteņus finanšu pārskatos, uzņēmumam jāsagatavo finanšu stāvokļa pārskati vismaz par trīs salīdzinošajiem periodiem un pārējie pārskati un attiecīgās piezīmes vismaz par diviem salīdzinošajiem periodiem. Uzņēmumam jāsniedz finanšu pārskats:






  (a) | pašreizējā perioda beigās, |
| --- | --- | --- |

39.

Uzņēmumam, kas atklāj salīdzinošos datus, jāsagatavo finanšu stāvokļa pārskati, pārējie pārskati un attiecīgās piezīmes vismaz par diviem salīdzinošajiem periodiem. Ja uzņēmums retrospektīvi piemēro grāmatvedības politiku vai veic retrospektīvu koriģēšanu finanšu pārskata posteņos, kā arī, ja pārklasificē posteņus finanšu pārskatos, uzņēmumam jāsagatavo finanšu stāvokļa pārskati vismaz par trīs salīdzinošajiem periodiem un pārējie pārskati un attiecīgās piezīmes vismaz par diviem salīdzinošajiem periodiem. Uzņēmumam jāsniedz finanšu pārskats:

(a)

pašreizējā perioda beigās,

| (b) | iepriekšējā perioda beigās (kas sakrīt ar pašreizējā perioda sākumu) un |
| --- | --- |

(b)

iepriekšējā perioda beigās (kas sakrīt ar pašreizējā perioda sākumu) un

| (c) | agrākā salīdzināmā perioda sākumā. |
| --- | --- |

(c)

agrākā salīdzināmā perioda sākumā.

| 40. | Dažos gadījumos finanšu pārskatos sniegtā stāstījuma informācija par iepriekšējo periodu(-iem) joprojām ir svarīga pārskata periodā, piemēram, ja uzņēmums pārskata periodā atklāj informāciju par juridisku strīdu, kura iznākums iepriekšējā pārskata perioda beigās nebija skaidrs un kas vēl jāatrisina. Lietotājiem ir nozīmīga informācija, ka iepriekšējā pārskata perioda beigās bija zināmas neskaidrības un kādi pasākumi attiecīgajā periodā veikti, lai šīs neskaidrības noskaidrotu. |
| --- | --- |

40.

Dažos gadījumos finanšu pārskatos sniegtā stāstījuma informācija par iepriekšējo periodu(-iem) joprojām ir svarīga pārskata periodā, piemēram, ja uzņēmums pārskata periodā atklāj informāciju par juridisku strīdu, kura iznākums iepriekšējā pārskata perioda beigās nebija skaidrs un kas vēl jāatrisina. Lietotājiem ir nozīmīga informācija, ka iepriekšējā pārskata perioda beigās bija zināmas neskaidrības un kādi pasākumi attiecīgajā periodā veikti, lai šīs neskaidrības noskaidrotu.

| 41. | Ja uzņēmums maina posteņu uzrādīšanas vai klasifikācijas kārtību finanšu pārskatos, salīdzināmās summas jāpārklasificē, ja vien tas nav neiespējami. Ja uzņēmums pārklasificē salīdzināmās summas, uzņēmumam jānorāda:






  (a) | pārklasifikācijas veids; |
| --- | --- | --- |

41.

Ja uzņēmums maina posteņu uzrādīšanas vai klasifikācijas kārtību finanšu pārskatos, salīdzināmās summas jāpārklasificē, ja vien tas nav neiespējami. Ja uzņēmums pārklasificē salīdzināmās summas, uzņēmumam jānorāda:

(a)

pārklasifikācijas veids;

| (b) | katra pārklasificētā posteņa vai klases summa un |
| --- | --- |

(b)

katra pārklasificētā posteņa vai klases summa un

| (c) | pārklasifikācijas iemesls. |
| --- | --- |

(c)

pārklasifikācijas iemesls.

| 42. | Ja nav iespējams pārklasificēt salīdzināmās summas, uzņēmumam jānorāda:






  (a) | summu nepārklasificēšanas iemesls un |
| --- | --- | --- |

42.

Ja nav iespējams pārklasificēt salīdzināmās summas, uzņēmumam jānorāda:

(a)

summu nepārklasificēšanas iemesls un

| (b) | korekcijas veids, kurš būtu bijis jāveic, ja summas būtu pārklasificētas. |
| --- | --- |

(b)

korekcijas veids, kurš būtu bijis jāveic, ja summas būtu pārklasificētas.

| 43. | Dažādu periodu informācijas salīdzināmības uzlabošana palīdz lietotājiem pieņemt saimnieciskus lēmumus, ļaujot novērtēt finanšu informācijā redzamās tendences plānošanas mērķiem. Dažos gadījumos, lai panāktu salīdzināmību ar pārskata periodu, salīdzināmo informāciju konkrētam periodam nav praktiski iespējams pārklasificēt. Piemēram, iepriekšējā periodā(-os) dati var nebūt apkopoti tā, lai tos varētu pārklasificēt, un var nebūt iespējams atkārtoti iegūt šo informāciju. |
| --- | --- |

43.

Dažādu periodu informācijas salīdzināmības uzlabošana palīdz lietotājiem pieņemt saimnieciskus lēmumus, ļaujot novērtēt finanšu informācijā redzamās tendences plānošanas mērķiem. Dažos gadījumos, lai panāktu salīdzināmību ar pārskata periodu, salīdzināmo informāciju konkrētam periodam nav praktiski iespējams pārklasificēt. Piemēram, iepriekšējā periodā(-os) dati var nebūt apkopoti tā, lai tos varētu pārklasificēt, un var nebūt iespējams atkārtoti iegūt šo informāciju.

| 44. | 8. SGS aplūko korekcijas salīdzināmajai informācijai, kuras jāveic, ja uzņēmums maina grāmatvedības politiku vai labo kļūdu. |
| --- | --- |

44.

8. SGS aplūko korekcijas salīdzināmajai informācijai, kuras jāveic, ja uzņēmums maina grāmatvedības politiku vai labo kļūdu.

Uzrādīšanas konsekvence

| 45. | Posteņu uzrādīšana un klasifikācija finanšu pārskatos jāsaglabā nemainīga periodu pēc perioda, ja vien:






  (a) | pēc nozīmīgas izmaiņas uzņēmuma darbības veidā vai finanšu pārskatu pārskatīšanas nav acīmredzams, ka cita uzrādīšana vai klasifikācija būtu atbilstošāka, ņemot vērā 8. SGS noteiktos kritērijus grāmatvedības politiku atlasei un piemērošanai, vai |
| --- | --- | --- |

45.

Posteņu uzrādīšana un klasifikācija finanšu pārskatos jāsaglabā nemainīga periodu pēc perioda, ja vien:

(a)

pēc nozīmīgas izmaiņas uzņēmuma darbības veidā vai finanšu pārskatu pārskatīšanas nav acīmredzams, ka cita uzrādīšana vai klasifikācija būtu atbilstošāka, ņemot vērā 8. SGS noteiktos kritērijus grāmatvedības politiku atlasei un piemērošanai, vai

| (b) | SFPS prasības nosaka nepieciešamību mainīt pārskatu sniegšanas veidu. |
| --- | --- |

(b)

SFPS prasības nosaka nepieciešamību mainīt pārskatu sniegšanas veidu.

| 46. | Piemēram, nozīmīga iegāde vai atsavināšana, vai finanšu pārskatu sniegšanas veida pārskatīšana varētu liecināt par to, ka finanšu pārskati jāsniedz citādi. Uzņēmumam jāmaina savu finanšu pārskatu sniegšanas veids tikai tad, ja mainītais pārskatu sniegšanas veids nodrošina informāciju, kas ir ticama un būtiska finanšu pārskatu lietotājiem, kā arī ir ticams, ka pārskatītā struktūra tiks izmantota arī nākamajos periodos, līdz ar to nodrošinot datu salīdzināmību. Ja veic šādas izmaiņas pārskatu sniegšanā, uzņēmums pārklasificē salīdzināmo informāciju saskaņā ar 41. un 42. punktiem. |
| --- | --- |

46.

Piemēram, nozīmīga iegāde vai atsavināšana, vai finanšu pārskatu sniegšanas veida pārskatīšana varētu liecināt par to, ka finanšu pārskati jāsniedz citādi. Uzņēmumam jāmaina savu finanšu pārskatu sniegšanas veids tikai tad, ja mainītais pārskatu sniegšanas veids nodrošina informāciju, kas ir ticama un būtiska finanšu pārskatu lietotājiem, kā arī ir ticams, ka pārskatītā struktūra tiks izmantota arī nākamajos periodos, līdz ar to nodrošinot datu salīdzināmību. Ja veic šādas izmaiņas pārskatu sniegšanā, uzņēmums pārklasificē salīdzināmo informāciju saskaņā ar 41. un 42. punktiem.

STRUKTŪRA UN SATURS

Ievads

| 47. | Šis standarts pieprasa konkrētas informācijas atklāšanu finanšu stāvokļa pārskatā, apvienotajā ienākumu pārskatā, atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā (ja tāds tiek sniegts) un pašu kapitāla izmaiņu pārskatā, un pieprasa informācijas atklāšanu par citiem posteņiem vai nu šajos pārskatos vai piezīmēs. 7. SGS Naudas plūsmas pārskati izklāstītas prasības naudas plūsmas pārskata sniegšanai. |
| --- | --- |

47.

Šis standarts pieprasa konkrētas informācijas atklāšanu finanšu stāvokļa pārskatā, apvienotajā ienākumu pārskatā, atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā (ja tāds tiek sniegts) un pašu kapitāla izmaiņu pārskatā, un pieprasa informācijas atklāšanu par citiem posteņiem vai nu šajos pārskatos vai piezīmēs. 7. SGS Naudas plūsmas pārskati izklāstītas prasības naudas plūsmas pārskata sniegšanai.

| 48. | Šajā standartā termins “informācijas atklāšana” dažreiz lietots plašākā nozīmē, aptverot posteņus, kas uzrādīti finanšu pārskatos. Arī citos SFPS ir pieprasīts atklāt informāciju. Ja vien citur šajā standartā vai citos SFPS nav noteikts pretēji, šāda informācijas atklāšana var tikt veikta finanšu pārskatos. |
| --- | --- |

48.

Šajā standartā termins “informācijas atklāšana” dažreiz lietots plašākā nozīmē, aptverot posteņus, kas uzrādīti finanšu pārskatos. Arī citos SFPS ir pieprasīts atklāt informāciju. Ja vien citur šajā standartā vai citos SFPS nav noteikts pretēji, šāda informācijas atklāšana var tikt veikta finanšu pārskatos.

Finanšu pārskatu identifikācija

| 49. | Uzņēmumam skaidri jāidentificē finanšu pārskati, un tie jānošķir no citas informācijas tajā pašā publicētajā dokumentā. |
| --- | --- |

49.

Uzņēmumam skaidri jāidentificē finanšu pārskati, un tie jānošķir no citas informācijas tajā pašā publicētajā dokumentā.

| 50. | SFPS attiecas tikai uz finanšu pārskatiem un var neattiekties uz citu informāciju, kas uzrādīta gada pārskatā, pārvaldes iestādei iesniegtajos dokumentos vai citā dokumentā. Tādēļ ir svarīgi, lai lietotāji var atšķirt informāciju, kas sagatavota, izmantojot SFPS, no citas informācijas, kas lietotājiem var būt noderīga, bet nav šo prasību priekšmets. |
| --- | --- |

50.

SFPS attiecas tikai uz finanšu pārskatiem un var neattiekties uz citu informāciju, kas uzrādīta gada pārskatā, pārvaldes iestādei iesniegtajos dokumentos vai citā dokumentā. Tādēļ ir svarīgi, lai lietotāji var atšķirt informāciju, kas sagatavota, izmantojot SFPS, no citas informācijas, kas lietotājiem var būt noderīga, bet nav šo prasību priekšmets.

| 51. | Uzņēmumam skaidri jāidentificē katrs finanšu pārskats un piezīmes. Turklāt uzņēmumam šī informācija jāatspoguļo uzskatāmi un jāatkārto, ja tas nepieciešams uzrādītās informācijas pienācīgai izpratnei:






  (a) | pārskatu sniedzēja uzņēmuma nosaukums vai citi rekvizīti un visas izmaiņas attiecīgajā informācijā kopš iepriekšējā pārskata perioda beigām; |
| --- | --- | --- |

51.

Uzņēmumam skaidri jāidentificē katrs finanšu pārskats un piezīmes. Turklāt uzņēmumam šī informācija jāatspoguļo uzskatāmi un jāatkārto, ja tas nepieciešams uzrādītās informācijas pienācīgai izpratnei:

(a)

pārskatu sniedzēja uzņēmuma nosaukums vai citi rekvizīti un visas izmaiņas attiecīgajā informācijā kopš iepriekšējā pārskata perioda beigām;

| (b) | informācija par to, vai finanšu pārskatā uzrādīta informācija par atsevišķu uzņēmumu vai uzņēmumu grupu; |
| --- | --- |

(b)

informācija par to, vai finanšu pārskatā uzrādīta informācija par atsevišķu uzņēmumu vai uzņēmumu grupu;

| (c) | periods, par kuru sniegts pilns finanšu pārskatu kopums, un šī perioda beigu datums; |
| --- | --- |

(c)

periods, par kuru sniegts pilns finanšu pārskatu kopums, un šī perioda beigu datums;

| (d) | uzrādīšanas valūta saskaņā ar 21. SGS prasībām un |
| --- | --- |

(d)

uzrādīšanas valūta saskaņā ar 21. SGS prasībām un

| (e) | finanšu pārskatos lietotā naudas summu noapaļošanas pakāpe. |
| --- | --- |

(e)

finanšu pārskatos lietotā naudas summu noapaļošanas pakāpe.

| 52. | Uzņēmumam jāpilda 51. punktā ietvertās prasības, attiecīgi uzrādot lappušu, pārskatu, piezīmju, aiļu u. tml. nosaukumus. Vajadzīgs vērtējums, nosakot, kā vislabāk uzrādīt šo informāciju. Piemēram, ja finanšu pārskatus sniedz elektroniski, ne vienmēr tiek izmantotas atsevišķas lappuses; tādos gadījumos uzņēmums uzrāda iepriekš minētos posteņus, lai nodrošinātu finanšu pārskatos sniegtās informācijas pienācīgu izpratni. |
| --- | --- |

52.

Uzņēmumam jāpilda 51. punktā ietvertās prasības, attiecīgi uzrādot lappušu, pārskatu, piezīmju, aiļu u. tml. nosaukumus. Vajadzīgs vērtējums, nosakot, kā vislabāk uzrādīt šo informāciju. Piemēram, ja finanšu pārskatus sniedz elektroniski, ne vienmēr tiek izmantotas atsevišķas lappuses; tādos gadījumos uzņēmums uzrāda iepriekš minētos posteņus, lai nodrošinātu finanšu pārskatos sniegtās informācijas pienācīgu izpratni.

| 53. | Finanšu pārskatus bieži padara saprotamākus, uzrādot informāciju valūtas tūkstošu vai miljonu vienībās. Tas ir pieņemami, ja tiek atklāts noapaļošanas precizitātes līmenis un netiek noklusēta būtiska informācija. |
| --- | --- |

53.

Finanšu pārskatus bieži padara saprotamākus, uzrādot informāciju valūtas tūkstošu vai miljonu vienībās. Tas ir pieņemami, ja tiek atklāts noapaļošanas precizitātes līmenis un netiek noklusēta būtiska informācija.

Finanšu stāvokļa pārskats

Informācija, kas jāsniedz finanšu stāvokļa pārskatā

| 54. | Finanšu stāvokļa pārskatā obligāti jāiekļauj vismaz šādi posteņi:






  (a) | pamatlīdzekļi; |
| --- | --- | --- |

54.

Finanšu stāvokļa pārskatā obligāti jāiekļauj vismaz šādi posteņi:

(a)

pamatlīdzekļi;

| (b) | ieguldījumu īpašums; |
| --- | --- |

(b)

ieguldījumu īpašums;

| (c) | nemateriālie aktīvi; |
| --- | --- |

(c)

nemateriālie aktīvi;

| (d) | finanšu aktīvi (izņemot summas, kas norādītas (e), (h) un (i) apakšpunktos); |
| --- | --- |

(d)

finanšu aktīvi (izņemot summas, kas norādītas (e), (h) un (i) apakšpunktos);

| (e) | pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi; |
| --- | --- |

(e)

pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi;

| (f) | bioloģiskie aktīvi; |
| --- | --- |

(f)

bioloģiskie aktīvi;

| (g) | krājumi; |
| --- | --- |

(g)

krājumi;

| (h) | pircēju un pasūtītāju parādi un citi debitoru parādi; |
| --- | --- |

(h)

pircēju un pasūtītāju parādi un citi debitoru parādi;

| (i) | nauda un tās ekvivalenti; |
| --- | --- |

(i)

nauda un tās ekvivalenti;

| (j) | kopējie aktīvi, kas klasificēti kā turēti pārdošanai, un aktīvi, kas ietverti atsavināšanas grupās, kas klasificētas kā turētas pārdošanai saskaņā ar 5. SFPS Pārdošanai turēti ilgtermiņa aktīvi un pārtrauktas darbības; |
| --- | --- |

(j)

kopējie aktīvi, kas klasificēti kā turēti pārdošanai, un aktīvi, kas ietverti atsavināšanas grupās, kas klasificētas kā turētas pārdošanai saskaņā ar 5. SFPS Pārdošanai turēti ilgtermiņa aktīvi un pārtrauktas darbības;

| (k) | parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem un citi parādi kreditoriem; |
| --- | --- |

(k)

parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem un citi parādi kreditoriem;

| (l) | uzkrājumi; |
| --- | --- |

(l)

uzkrājumi;

| (m) | finanšu saistības (izņemot summas, kas norādītas (k) un (l) apakšpunktos); |
| --- | --- |

(m)

finanšu saistības (izņemot summas, kas norādītas (k) un (l) apakšpunktos);

| (n) | saistības un aktīvi pārskata perioda nodoklim, kā noteikts 12. SGS Ienākuma nodokļi; |
| --- | --- |

(n)

saistības un aktīvi pārskata perioda nodoklim, kā noteikts 12. SGS Ienākuma nodokļi;

| (o) | atliktā nodokļa saistības un atliktā nodokļa aktīvi, kā noteikts 12. SGS; |
| --- | --- |

(o)

atliktā nodokļa saistības un atliktā nodokļa aktīvi, kā noteikts 12. SGS;

| (p) | saistības, kas ietvertas atsavināšanas grupās, kas klasificētas kā turētas pārdošanai saskaņā ar 5. SFPS; |
| --- | --- |

(p)

saistības, kas ietvertas atsavināšanas grupās, kas klasificētas kā turētas pārdošanai saskaņā ar 5. SFPS;

| (q) | mazākuma līdzdalība, ko uzrāda pašu kapitālā, un |
| --- | --- |

(q)

mazākuma līdzdalība, ko uzrāda pašu kapitālā, un

| (r) | emitētais kapitāls un rezerves, kuras ir attiecināmas uz mātesuzņēmuma īpašniekiem. |
| --- | --- |

(r)

emitētais kapitāls un rezerves, kuras ir attiecināmas uz mātesuzņēmuma īpašniekiem.

| 55. | Papildu posteņi, nosaukumi un starpsummas finanšu stāvokļa pārskatā jāuzrāda, ja tas ir svarīgi, lai izprastu uzņēmuma finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

55.

Papildu posteņi, nosaukumi un starpsummas finanšu stāvokļa pārskatā jāuzrāda, ja tas ir svarīgi, lai izprastu uzņēmuma finansiālo stāvokli.

| 56. | Ja uzņēmums finanšu stāvokļa pārskatā atsevišķi klasificē ilgtermiņa un īstermiņa aktīvus un saistības, tad atlikto nodokli nedrīkst iekļaut īstermiņa aktīvos vai saistībās. |
| --- | --- |

56.

Ja uzņēmums finanšu stāvokļa pārskatā atsevišķi klasificē ilgtermiņa un īstermiņa aktīvus un saistības, tad atlikto nodokli nedrīkst iekļaut īstermiņa aktīvos vai saistībās.

| 57. | Šajā standartā nav noteikta kārtība vai forma, kādā posteņi jāuzrāda. 54. punktā vienkārši sniegts to posteņu saraksts, kuru veids vai funkcija ir pietiekami atšķirīga, lai finanšu stāvokļa pārskatā tos uzrādītu atsevišķi. Turklāt:






  (a) | posteņus uzrāda tad, ja posteņa lielums, veids vai funkcija vai līdzīgu posteņu apvienošana ir svarīga, un šāda uzrādīšana ir būtiska, lai saprastu uzņēmuma finansiālo stāvokli un |
| --- | --- | --- |

57.

Šajā standartā nav noteikta kārtība vai forma, kādā posteņi jāuzrāda. 54. punktā vienkārši sniegts to posteņu saraksts, kuru veids vai funkcija ir pietiekami atšķirīga, lai finanšu stāvokļa pārskatā tos uzrādītu atsevišķi. Turklāt:

(a)

posteņus uzrāda tad, ja posteņa lielums, veids vai funkcija vai līdzīgu posteņu apvienošana ir svarīga, un šāda uzrādīšana ir būtiska, lai saprastu uzņēmuma finansiālo stāvokli un

| (b) | lietotos aprakstus un posteņu secību vai līdzīgu posteņu apvienošanu var mainīt atbilstīgi uzņēmuma un tā darījumu veidam, lai sniegtu informāciju, kas ir būtiska uzņēmuma finansiālā stāvokļa izpratnei. Piemēram, finanšu iestāde var mainīt iepriekš minētos aprakstus, lai sniegtu informāciju, kas ir svarīga šīs finanšu iestādes darbībai. |
| --- | --- |

(b)

lietotos aprakstus un posteņu secību vai līdzīgu posteņu apvienošanu var mainīt atbilstīgi uzņēmuma un tā darījumu veidam, lai sniegtu informāciju, kas ir būtiska uzņēmuma finansiālā stāvokļa izpratnei. Piemēram, finanšu iestāde var mainīt iepriekš minētos aprakstus, lai sniegtu informāciju, kas ir svarīga šīs finanšu iestādes darbībai.

| 58. | Uzņēmumam jāizvērtē, vai papildu posteņus uzrādīt atsevišķi, pamatojot lēmumu ar vērtējumu par:






  (a) | aktīvu veidu un likviditāti; |
| --- | --- | --- |

58.

Uzņēmumam jāizvērtē, vai papildu posteņus uzrādīt atsevišķi, pamatojot lēmumu ar vērtējumu par:

(a)

aktīvu veidu un likviditāti;

| (b) | aktīvu funkciju uzņēmumā un |
| --- | --- |

(b)

aktīvu funkciju uzņēmumā un

| (c) | saistību summām, veidu un laiku. |
| --- | --- |

(c)

saistību summām, veidu un laiku.

| 59. | Dažādu novērtēšanas principu lietošana dažādām aktīvu grupām liecina par to, ka to veids vai funkcija atšķiras, tādēļ tie jāuzrāda kā atsevišķi posteņi. Piemēram, saskaņā ar 16. SGS, dažādas pamatlīdzekļu grupas var uzskaitīt šo pamatlīdzekļu iegādes izmaksās vai pārvērtētajā vērtībā. |
| --- | --- |

59.

Dažādu novērtēšanas principu lietošana dažādām aktīvu grupām liecina par to, ka to veids vai funkcija atšķiras, tādēļ tie jāuzrāda kā atsevišķi posteņi. Piemēram, saskaņā ar 16. SGS, dažādas pamatlīdzekļu grupas var uzskaitīt šo pamatlīdzekļu iegādes izmaksās vai pārvērtētajā vērtībā.

Īstermiņa/ilgtermiņa dalījums

| 60. | Saskaņā ar 66.–76. punktu finanšu stāvokļa pārskatā uzņēmumam atsevišķi jāuzrāda īstermiņa un ilgtermiņa aktīvi un saistības, izņemot gadījumus, kad uz likviditāti balstīta uzrādīšana sniedz ticamāku un atbilstošāku informāciju. Ja piemēro šo izņēmumu, visi aktīvi un saistības jāuzrāda to likviditātes secībā. |
| --- | --- |

60.

Saskaņā ar 66.–76. punktu finanšu stāvokļa pārskatā uzņēmumam atsevišķi jāuzrāda īstermiņa un ilgtermiņa aktīvi un saistības, izņemot gadījumus, kad uz likviditāti balstīta uzrādīšana sniedz ticamāku un atbilstošāku informāciju. Ja piemēro šo izņēmumu, visi aktīvi un saistības jāuzrāda to likviditātes secībā.

| 61. | Neatkarīgi no tā, kuru uzrādīšanas metodi izmanto, uzņēmumam jānorāda summa, ko paredzēts atgūt vai samaksāt ne agrāk kā pēc divpadsmit mēnešiem, par katru aktīvu un saistību posteni, kas ietver summas, kuras paredzēts atgūt vai samaksāt:






  (a) | ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc pārskata perioda un |
| --- | --- | --- |

61.

Neatkarīgi no tā, kuru uzrādīšanas metodi izmanto, uzņēmumam jānorāda summa, ko paredzēts atgūt vai samaksāt ne agrāk kā pēc divpadsmit mēnešiem, par katru aktīvu un saistību posteni, kas ietver summas, kuras paredzēts atgūt vai samaksāt:

(a)

ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc pārskata perioda un

| (b) | vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc pārskata perioda. |
| --- | --- |

(b)

vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc pārskata perioda.

| 62. | Ja uzņēmums piegādā preces vai sniedz pakalpojumus skaidri identificējamā darbības ciklā, atsevišķa īstermiņa un ilgtermiņa aktīvu un saistību klasifikācija finanšu stāvokļa pārskatā sniedz noderīgu informāciju, atdalot neto aktīvus, kuri pastāvīgi ir apritē kā darbības kapitāls, no tiem aktīviem, kurus izmanto uzņēmuma ilgtermiņa darbības mērķiem. Tas arī norāda aktīvus, kurus paredzēts realizēt kārtējā darbības cikla ietvaros, un saistības, kuru norēķina termiņš ir tajā pašā periodā. |
| --- | --- |

62.

Ja uzņēmums piegādā preces vai sniedz pakalpojumus skaidri identificējamā darbības ciklā, atsevišķa īstermiņa un ilgtermiņa aktīvu un saistību klasifikācija finanšu stāvokļa pārskatā sniedz noderīgu informāciju, atdalot neto aktīvus, kuri pastāvīgi ir apritē kā darbības kapitāls, no tiem aktīviem, kurus izmanto uzņēmuma ilgtermiņa darbības mērķiem. Tas arī norāda aktīvus, kurus paredzēts realizēt kārtējā darbības cikla ietvaros, un saistības, kuru norēķina termiņš ir tajā pašā periodā.

| 63. | Dažiem uzņēmumiem, piemēram, finanšu iestādēm, aktīvu un saistību uzrādīšana augošā vai dilstošā likviditātes secībā sniedz informāciju, kas ir ticama un svarīgāka nekā īstermiņa vai ilgtermiņa informācijas uzrādīšana, tāpēc, ka uzņēmums nepiegādā preces vai nesniedz pakalpojumus skaidri identificējamā darbības ciklā. |
| --- | --- |

63.

Dažiem uzņēmumiem, piemēram, finanšu iestādēm, aktīvu un saistību uzrādīšana augošā vai dilstošā likviditātes secībā sniedz informāciju, kas ir ticama un svarīgāka nekā īstermiņa vai ilgtermiņa informācijas uzrādīšana, tāpēc, ka uzņēmums nepiegādā preces vai nesniedz pakalpojumus skaidri identificējamā darbības ciklā.

| 64. | Piemērojot 60. punktu, uzņēmumam ir atļauts uzrādīt dažus no tā aktīviem un saistībām likviditātes secībā, bet citus – izmantojot īstermiņa/ilgtermiņa klasifikāciju, ja šādā veidā tiek sniegta ticama un atbilstošāka informācija. Nepieciešamība pēc jaukta uzrādīšanas principa var rasties, ja uzņēmums darbojas dažādās jomās. |
| --- | --- |

64.

Piemērojot 60. punktu, uzņēmumam ir atļauts uzrādīt dažus no tā aktīviem un saistībām likviditātes secībā, bet citus – izmantojot īstermiņa/ilgtermiņa klasifikāciju, ja šādā veidā tiek sniegta ticama un atbilstošāka informācija. Nepieciešamība pēc jaukta uzrādīšanas principa var rasties, ja uzņēmums darbojas dažādās jomās.

| 65. | Informācija par paredzamajiem aktīvu un saistību termiņiem ir noderīga, novērtējot uzņēmuma likviditāti un maksātspēju. 7. SFPS Finanšu instrumenti: informācijas atklāšana pieprasa atspoguļot finanšu aktīvu un finanšu saistību termiņus. Finanšu aktīvi ir pircēju un pasūtītāju parādi un citi debitoru parādi, un finanšu saistības ir parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem, kā arī citi parādi kreditoriem. Informācija par nemonetāro aktīvu, piemēram, krājumu, paredzamo atgūšanas termiņu, kā arī saistību, piemēram, uzkrājumu paredzamo norēķina termiņu, ir noderīga arī neatkarīgi no tā, vai aktīvi un saistības ir klasificētas kā īstermiņa vai ilgtermiņa. Piemēram, uzņēmums atklāj krājumu summu, ko paredzēts atgūt vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc pārskata perioda. |
| --- | --- |

65.

Informācija par paredzamajiem aktīvu un saistību termiņiem ir noderīga, novērtējot uzņēmuma likviditāti un maksātspēju. 7. SFPS Finanšu instrumenti: informācijas atklāšana pieprasa atspoguļot finanšu aktīvu un finanšu saistību termiņus. Finanšu aktīvi ir pircēju un pasūtītāju parādi un citi debitoru parādi, un finanšu saistības ir parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem, kā arī citi parādi kreditoriem. Informācija par nemonetāro aktīvu, piemēram, krājumu, paredzamo atgūšanas termiņu, kā arī saistību, piemēram, uzkrājumu paredzamo norēķina termiņu, ir noderīga arī neatkarīgi no tā, vai aktīvi un saistības ir klasificētas kā īstermiņa vai ilgtermiņa. Piemēram, uzņēmums atklāj krājumu summu, ko paredzēts atgūt vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc pārskata perioda.

Īstermiņa aktīvi

| 66. | Aktīvs jāklasificē kā īstermiņa aktīvs, ja:






  (a) | uzņēmums paredz to realizēt, pārdot vai izmantot parastā darbības cikla ietvaros; |
| --- | --- | --- |

66.

Aktīvs jāklasificē kā īstermiņa aktīvs, ja:

(a)

uzņēmums paredz to realizēt, pārdot vai izmantot parastā darbības cikla ietvaros;

| (b) | uzņēmums to tur galvenokārt pārdošanai; |
| --- | --- |

(b)

uzņēmums to tur galvenokārt pārdošanai;

| (c) | uzņēmums paredz to realizēt divpadsmit mēnešu laikā pēc pārskata perioda vai |
| --- | --- |

(c)

uzņēmums paredz to realizēt divpadsmit mēnešu laikā pēc pārskata perioda vai

| (d) | tas ir nauda vai tās ekvivalenti (kā noteikts 7. SGS), ja vien tos nav aizliegts mainīt vai izmantot, lai nokārtotu saistības, vismaz divpadsmit mēnešus pēc pārskata perioda. |
| --- | --- |

(d)

tas ir nauda vai tās ekvivalenti (kā noteikts 7. SGS), ja vien tos nav aizliegts mainīt vai izmantot, lai nokārtotu saistības, vismaz divpadsmit mēnešus pēc pārskata perioda.

Visi pārējie aktīvi jāklasificē kā ilgtermiņa aktīvi.

| 67. | Šis standarts izmanto terminu “ilgtermiņa”, lai apzīmētu materiālos, nemateriālos un finanšu aktīvus, kam ir ilgtermiņa raksturs. Tas neaizliedz lietot alternatīvus aprakstus, ja to nozīme ir skaidra. |
| --- | --- |

67.

Šis standarts izmanto terminu “ilgtermiņa”, lai apzīmētu materiālos, nemateriālos un finanšu aktīvus, kam ir ilgtermiņa raksturs. Tas neaizliedz lietot alternatīvus aprakstus, ja to nozīme ir skaidra.

| 68. | Uzņēmuma darbības cikls ir laiks starp aktīvu iegādi apstrādei un to realizāciju naudā vai naudas ekvivalentos. Ja uzņēmuma parastais darbības cikls nav skaidri nosakāms, tiek pieņemts, ka tas ir divpadsmit mēneši. Īstermiņa aktīvi ir aktīvi (piemēram, krājumi un pircēju un pasūtītāju parādi), ko pārdod, patērē vai realizē parastā darbības cikla ietvaros pat tad, ja tos nav paredzēts realizēt divpadsmit mēnešu laikā pēc pārskata perioda. Īstermiņa aktīvi iekļauj gan aktīvus, kurus tur galvenokārt pārdošanai (finanšu aktīvi šajā kategorijā tiek klasificēti kā aktīvi, kas tiek turēti pārdošanai saskaņā ar 39. SGS), gan ilgtermiņa finanšu aktīvu īstermiņa daļu. |
| --- | --- |

68.

Uzņēmuma darbības cikls ir laiks starp aktīvu iegādi apstrādei un to realizāciju naudā vai naudas ekvivalentos. Ja uzņēmuma parastais darbības cikls nav skaidri nosakāms, tiek pieņemts, ka tas ir divpadsmit mēneši. Īstermiņa aktīvi ir aktīvi (piemēram, krājumi un pircēju un pasūtītāju parādi), ko pārdod, patērē vai realizē parastā darbības cikla ietvaros pat tad, ja tos nav paredzēts realizēt divpadsmit mēnešu laikā pēc pārskata perioda. Īstermiņa aktīvi iekļauj gan aktīvus, kurus tur galvenokārt pārdošanai (finanšu aktīvi šajā kategorijā tiek klasificēti kā aktīvi, kas tiek turēti pārdošanai saskaņā ar 39. SGS), gan ilgtermiņa finanšu aktīvu īstermiņa daļu.

Īstermiņa saistības

| 69. | Saistības jāklasificē kā īstermiņa saistības, ja:






  (a) | uzņēmums paredz nokārtot saistības parastā darbības cikla ietvaros; |
| --- | --- | --- |

69.

Saistības jāklasificē kā īstermiņa saistības, ja:

(a)

uzņēmums paredz nokārtot saistības parastā darbības cikla ietvaros;

| (b) | uzņēmums tās tur galvenokārt pārdošanai; |
| --- | --- |

(b)

uzņēmums tās tur galvenokārt pārdošanai;

| (c) | uzņēmums paredz tās nokārtot divpadsmit mēnešu laikā pēc pārskata perioda vai |
| --- | --- |

(c)

uzņēmums paredz tās nokārtot divpadsmit mēnešu laikā pēc pārskata perioda vai

| (d) | uzņēmumam nav beznosacījuma tiesību, lai atliktu saistību nokārtošanu vismaz divpadsmit mēnešus pēc pārskata perioda beigām. |
| --- | --- |

(d)

uzņēmumam nav beznosacījuma tiesību, lai atliktu saistību nokārtošanu vismaz divpadsmit mēnešus pēc pārskata perioda beigām.

Visas citas saistības jāklasificē kā ilgtermiņa saistības.

| 70. | Dažas īstermiņa saistības, piemēram, parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem, daži uzkrātie personāla un citi pamatdarbības izdevumi ir daļa no darbības kapitāla, kuru izmanto uzņēmuma parastā darbības cikla ietvaros. Šos pamatdarbības posteņus klasificē kā īstermiņa saistības pat tad, ja to norēķina termiņš ir vēlāk nekā 12 mēnešus pēc pārskata perioda. Aktīvu un saistību klasifikācija pamatojas uz vienādu uzņēmuma parastās darbības ciklu. Ja uzņēmuma parastais darbības cikls nav skaidri nosakāms, tiek pieņemts, ka tas ir divpadsmit mēneši. |
| --- | --- |

70.

Dažas īstermiņa saistības, piemēram, parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem, daži uzkrātie personāla un citi pamatdarbības izdevumi ir daļa no darbības kapitāla, kuru izmanto uzņēmuma parastā darbības cikla ietvaros. Šos pamatdarbības posteņus klasificē kā īstermiņa saistības pat tad, ja to norēķina termiņš ir vēlāk nekā 12 mēnešus pēc pārskata perioda. Aktīvu un saistību klasifikācija pamatojas uz vienādu uzņēmuma parastās darbības ciklu. Ja uzņēmuma parastais darbības cikls nav skaidri nosakāms, tiek pieņemts, ka tas ir divpadsmit mēneši.

| 71. | Citas īstermiņa saistības nepilda parastā darbības cikla ietvaros, bet to norēķina termiņš ir divpadsmit mēnešu laikā pēc pārskata perioda vai tās tur galvenokārt pārdošanai, piemēram, finanšu saistības, kas tiek klasificētas kā pārdošanai turētas saistības saskaņā ar 39. SGS, banku kontu pārtēriņi un ilgtermiņa finanšu saistību īstermiņa daļa, maksājamās dividendes, ienākumu nodokļi un citi parādi kreditoriem. Finanšu saistības, kuras nodrošina ilgtermiņa finansējumu (t.i., tās nav daļa no darbības kapitāla, kuru izmanto uzņēmuma parastā darbības ciklā) un to norēķina termiņš nav divpadsmit mēneši pēc pārskata perioda saskaņā ar 74. un 75. punktu, ir ilgtermiņa saistības. |
| --- | --- |

71.

Citas īstermiņa saistības nepilda parastā darbības cikla ietvaros, bet to norēķina termiņš ir divpadsmit mēnešu laikā pēc pārskata perioda vai tās tur galvenokārt pārdošanai, piemēram, finanšu saistības, kas tiek klasificētas kā pārdošanai turētas saistības saskaņā ar 39. SGS, banku kontu pārtēriņi un ilgtermiņa finanšu saistību īstermiņa daļa, maksājamās dividendes, ienākumu nodokļi un citi parādi kreditoriem. Finanšu saistības, kuras nodrošina ilgtermiņa finansējumu (t.i., tās nav daļa no darbības kapitāla, kuru izmanto uzņēmuma parastā darbības ciklā) un to norēķina termiņš nav divpadsmit mēneši pēc pārskata perioda saskaņā ar 74. un 75. punktu, ir ilgtermiņa saistības.

| 72. | Uzņēmums klasificē savas finanšu saistības kā īstermiņa saistības, ja to norēķina termiņš ir divpadsmit mēneši pēc pārskata perioda beigām, pat tad, ja:






  (a) | sākotnējais termiņš bijis ilgāks par divpadsmit mēnešiem un |
| --- | --- | --- |

72.

Uzņēmums klasificē savas finanšu saistības kā īstermiņa saistības, ja to norēķina termiņš ir divpadsmit mēneši pēc pārskata perioda beigām, pat tad, ja:

(a)

sākotnējais termiņš bijis ilgāks par divpadsmit mēnešiem un

| (b) | vienošanās refinansēt vai pārskatīt ilgtermiņa maksājuma termiņus ir pabeigta pēc pārskata perioda beigām un pirms finanšu pārskati ir apstiprināti publiskošanai. |
| --- | --- |

(b)

vienošanās refinansēt vai pārskatīt ilgtermiņa maksājuma termiņus ir pabeigta pēc pārskata perioda beigām un pirms finanšu pārskati ir apstiprināti publiskošanai.

| 73. | Ja uzņēmums paredz un tam ir iespējas pašlaik izmantoto kredītlīgumu darbības ietvaros refinansēt vai pārjaunot saistību nomaksas termiņu vismaz divpadsmit mēnešus pēc pārskata perioda beigām, tad saistības klasificē kā ilgtermiņa saistības, pat tad, ja, nerealizējot šos plānus, šīs saistības būtu jānokārto īsākā laika periodā. Tomēr, ja refinansēšana vai saistību pārjaunošana nav atkarīga tikai no uzņēmuma ieskatiem (piemēram, nav vienošanās par refinansēšanu), uzņēmums neņem vērā iespēju saistību refinansēt saistības un klasificē tās kā īstermiņa saistības. |
| --- | --- |

73.

Ja uzņēmums paredz un tam ir iespējas pašlaik izmantoto kredītlīgumu darbības ietvaros refinansēt vai pārjaunot saistību nomaksas termiņu vismaz divpadsmit mēnešus pēc pārskata perioda beigām, tad saistības klasificē kā ilgtermiņa saistības, pat tad, ja, nerealizējot šos plānus, šīs saistības būtu jānokārto īsākā laika periodā. Tomēr, ja refinansēšana vai saistību pārjaunošana nav atkarīga tikai no uzņēmuma ieskatiem (piemēram, nav vienošanās par refinansēšanu), uzņēmums neņem vērā iespēju saistību refinansēt saistības un klasificē tās kā īstermiņa saistības.

| 74. | Ja uzņēmums saskaņā ar ilgtermiņa aizdevuma līgumu pārskata periodā vai pirms pārskata perioda beigām pārkāpj līguma nosacījumus, kā rezultātā saistības jāatmaksā pēc pieprasījuma, saistības tiek klasificētas kā īstermiņa saistības, pat tad, ja aizdevējs pēc pārskata perioda un pirms finanšu pārskatu apstiprināšanas publiskošanai nepieprasa maksājumu, ko tas būtu tiesīgs pieprasīt pārkāpuma dēļ. Saistības tiek klasificētas kā īstermiņa saistības, jo pārskata perioda beigās uzņēmumam nav beznosacījuma tiesību atlikt saistību nokārtošanu vismaz divpadsmit mēnešus pēc šī datuma. |
| --- | --- |

74.

Ja uzņēmums saskaņā ar ilgtermiņa aizdevuma līgumu pārskata periodā vai pirms pārskata perioda beigām pārkāpj līguma nosacījumus, kā rezultātā saistības jāatmaksā pēc pieprasījuma, saistības tiek klasificētas kā īstermiņa saistības, pat tad, ja aizdevējs pēc pārskata perioda un pirms finanšu pārskatu apstiprināšanas publiskošanai nepieprasa maksājumu, ko tas būtu tiesīgs pieprasīt pārkāpuma dēļ. Saistības tiek klasificētas kā īstermiņa saistības, jo pārskata perioda beigās uzņēmumam nav beznosacījuma tiesību atlikt saistību nokārtošanu vismaz divpadsmit mēnešus pēc šī datuma.

| 75. | Tomēr saistības tiek klasificētas kā ilgtermiņa saistības, ja aizdevējs līdz pārskata perioda beigām ir piekritis nodrošināt perioda pagarinājumu, kas beidzas vismaz divpadsmit mēnešus pēc pārskata perioda, kad uzņēmums var novērst pārkāpumu un kura laikā aizdevējs nevar pieprasīt tūlītēju atmaksu. |
| --- | --- |

75.

Tomēr saistības tiek klasificētas kā ilgtermiņa saistības, ja aizdevējs līdz pārskata perioda beigām ir piekritis nodrošināt perioda pagarinājumu, kas beidzas vismaz divpadsmit mēnešus pēc pārskata perioda, kad uzņēmums var novērst pārkāpumu un kura laikā aizdevējs nevar pieprasīt tūlītēju atmaksu.

| 76. | Ja no pārskata perioda beigām līdz datumam, kad finanšu pārskatus apstiprina publiskošanai, attiecībā uz īstermiņa saistībās iekļautajiem aizdevumiem notiek turpmāk norādītie notikumi, šos notikumus atklāj kā nekoriģējošus notikumus saskaņā ar 10. SGS Notikumi pēc pārskata perioda:






  (a) | ilgtermiņa refinansēšana; |
| --- | --- | --- |

76.

Ja no pārskata perioda beigām līdz datumam, kad finanšu pārskatus apstiprina publiskošanai, attiecībā uz īstermiņa saistībās iekļautajiem aizdevumiem notiek turpmāk norādītie notikumi, šos notikumus atklāj kā nekoriģējošus notikumus saskaņā ar 10. SGS Notikumi pēc pārskata perioda:

(a)

ilgtermiņa refinansēšana;

| (b) | ilgtermiņa aizdevuma līguma pārkāpuma labošana un |
| --- | --- |

(b)

ilgtermiņa aizdevuma līguma pārkāpuma labošana un

| (c) | aizdevējs dod termiņu ilgtermiņa aizdevuma līguma pārkāpumu novēršanai, kas beidzas vismaz divpadsmit mēnešus pēc pārskata perioda. |
| --- | --- |

(c)

aizdevējs dod termiņu ilgtermiņa aizdevuma līguma pārkāpumu novēršanai, kas beidzas vismaz divpadsmit mēnešus pēc pārskata perioda.

Informācija, kas jāsniedz vai nu finanšu stāvokļa pārskatā vai piezīmēs

| 77. | Uzņēmumam finanšu stāvokļa pārskatā vai piezīmēs jāatklāj uzrādīto posteņu sīkāka klasifikācija, ko klasificē uzņēmuma darbībai piemērotā veidā. |
| --- | --- |

77.

Uzņēmumam finanšu stāvokļa pārskatā vai piezīmēs jāatklāj uzrādīto posteņu sīkāka klasifikācija, ko klasificē uzņēmuma darbībai piemērotā veidā.

| 78. | Sīkāka klasifikācijas detalizēšana bilancē ir atkarīga no SFPS prasībām un iesaistīto summu lieluma, veida un funkcijas. 58. punktā izklāstītie faktori tiek izmantoti, lai pieņemtu lēmumu par sīkākas klasifikācijas pamatojumu. Informācijas atklāšanas veids par katru posteni ir atšķirīgs, piemēram:






  (a) | pamatlīdzekļu posteņi tiek sadalīti klasēs saskaņā ar 16. SGS; |
| --- | --- | --- |

78.

Sīkāka klasifikācijas detalizēšana bilancē ir atkarīga no SFPS prasībām un iesaistīto summu lieluma, veida un funkcijas. 58. punktā izklāstītie faktori tiek izmantoti, lai pieņemtu lēmumu par sīkākas klasifikācijas pamatojumu. Informācijas atklāšanas veids par katru posteni ir atšķirīgs, piemēram:

(a)

pamatlīdzekļu posteņi tiek sadalīti klasēs saskaņā ar 16. SGS;

| (b) | parādus sadala tādos posteņos, kā pircēju un pasūtītāju parādi, saistīto pušu parādi, priekšapmaksas un citi parādi; |
| --- | --- |

(b)

parādus sadala tādos posteņos, kā pircēju un pasūtītāju parādi, saistīto pušu parādi, priekšapmaksas un citi parādi;

| (c) | krājumus sīkāk sadala saskaņā ar 2. SGS Krājumi, piemēram, preces pārdošanai, ražošanas izejvielas, materiāli, nepabeigtie ražojumi un gatavie ražojumi; |
| --- | --- |

(c)

krājumus sīkāk sadala saskaņā ar 2. SGS Krājumi, piemēram, preces pārdošanai, ražošanas izejvielas, materiāli, nepabeigtie ražojumi un gatavie ražojumi;

| (d) | uzkrājumus sadala atsevišķi uzkrājumos darbinieku pabalstiem un citiem posteņiem un |
| --- | --- |

(d)

uzkrājumus sadala atsevišķi uzkrājumos darbinieku pabalstiem un citiem posteņiem un

| (e) | pašu kapitālu un rezerves sadala dažādās klasēs, piemēram, iemaksātais kapitāls, akciju emisijas uzcenojums un rezerves. |
| --- | --- |

(e)

pašu kapitālu un rezerves sadala dažādās klasēs, piemēram, iemaksātais kapitāls, akciju emisijas uzcenojums un rezerves.

| 79. | Uzņēmumam finanšu stāvokļa pārskatā, pārskatā par pašu kapitāla izmaiņām vai piezīmēs jāatklāj šāda informācija:






  (a) | par katru pamatkapitāla klasi:






  (i) | apstiprināto akciju skaits; |
| --- | --- | --- | --- |

79.

Uzņēmumam finanšu stāvokļa pārskatā, pārskatā par pašu kapitāla izmaiņām vai piezīmēs jāatklāj šāda informācija:

(a)

par katru pamatkapitāla klasi:

(i)

apstiprināto akciju skaits;

| (ii) | emitēto un pilnībā apmaksāto, kā arī emitēto, bet pilnībā neapmaksāto akciju skaits; |
| --- | --- |

(ii)

emitēto un pilnībā apmaksāto, kā arī emitēto, bet pilnībā neapmaksāto akciju skaits;

| (iii) | akcijas nominālvērtība vai tas, ka akcijām nav nominālvērtības; |
| --- | --- |

(iii)

akcijas nominālvērtība vai tas, ka akcijām nav nominālvērtības;

| (iv) | apgrozībā esošo akciju skaita saskaņošana perioda sākumā un beigās; |
| --- | --- |

(iv)

apgrozībā esošo akciju skaita saskaņošana perioda sākumā un beigās;

| (v) | konkrētai akciju klasei piešķirtās tiesības, priekšrocības un ierobežojumi, tostarp ierobežojumi attiecībā uz dividenžu sadali un kapitāla atmaksāšanu; |
| --- | --- |

(v)

konkrētai akciju klasei piešķirtās tiesības, priekšrocības un ierobežojumi, tostarp ierobežojumi attiecībā uz dividenžu sadali un kapitāla atmaksāšanu;

| (vi) | uzņēmuma akcijas, kas pieder uzņēmumam vai tā meitasuzņēmumiem, vai asociētiem uzņēmumiem, un |
| --- | --- |

(vi)

uzņēmuma akcijas, kas pieder uzņēmumam vai tā meitasuzņēmumiem, vai asociētiem uzņēmumiem, un

| (vii) | akcijas, kas rezervētas publiskošanai, uz kurām attiecas iespēju līgumi un līgumi akciju pārdošanai, ieskaitot līgumu noteikumus un summas, un |
| --- | --- |

(vii)

akcijas, kas rezervētas publiskošanai, uz kurām attiecas iespēju līgumi un līgumi akciju pārdošanai, ieskaitot līgumu noteikumus un summas, un

| (b) | katras pašu kapitālā iekļautās rezerves veida un mērķa apraksts. |
| --- | --- |

(b)

katras pašu kapitālā iekļautās rezerves veida un mērķa apraksts.

| 80. | Uzņēmumam bez pamatkapitāla, piemēram, personālsabiedrībai vai trastam, jāatklāj informācija, kas ir līdzvērtīga 79.(a) punktā pieprasītajai, norādot katras pašu kapitāla līdzdalības kategorijas izmaiņas periodā un katras pašu kapitāla līdzdalības kategorijas tiesības, priekšrocības un ierobežojumus. |
| --- | --- |

80.

Uzņēmumam bez pamatkapitāla, piemēram, personālsabiedrībai vai trastam, jāatklāj informācija, kas ir līdzvērtīga 79.(a) punktā pieprasītajai, norādot katras pašu kapitāla līdzdalības kategorijas izmaiņas periodā un katras pašu kapitāla līdzdalības kategorijas tiesības, priekšrocības un ierobežojumus.

Apvienotais ienākumu pārskats

| 81. | Visus ieņēmumu un izdevumu posteņus, kuri atzīti konkrētajā periodā, uzņēmumam jāuzrāda:






  (a) | vienā apvienotajā ienākumu pārskatā vai |
| --- | --- | --- |

81.

Visus ieņēmumu un izdevumu posteņus, kuri atzīti konkrētajā periodā, uzņēmumam jāuzrāda:

(a)

vienā apvienotajā ienākumu pārskatā vai

| (b) | divos pārskatos: pārskatā, kas atspoguļo peļņas vai zaudējumu sastāvdaļas (atsevišķs peļņas vai zaudējumu aprēķins), kā arī pārskatā, kas sākas ar peļņu vai zaudējumiem un atspoguļo citu peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu sastāvdaļas (apvienotais ienākumu pārskats). |
| --- | --- |

(b)

divos pārskatos: pārskatā, kas atspoguļo peļņas vai zaudējumu sastāvdaļas (atsevišķs peļņas vai zaudējumu aprēķins), kā arī pārskatā, kas sākas ar peļņu vai zaudējumiem un atspoguļo citu peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu sastāvdaļas (apvienotais ienākumu pārskats).

Informācija, kas jāsniedz apvienotajā ienākumu pārskatā

| 82. | Apvienotajā ienākumu pārskatā obligāti iekļaujami sekojoši posteņi:






  (a) | ieņēmumi; |
| --- | --- | --- |

82.

Apvienotajā ienākumu pārskatā obligāti iekļaujami sekojoši posteņi:

(a)

ieņēmumi;

| (b) | finansējuma izmaksas; |
| --- | --- |

(b)

finansējuma izmaksas;

| (c) | pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīto asociēto uzņēmumu un kopuzņēmumu peļņas un zaudējumu daļa; |
| --- | --- |

(c)

pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīto asociēto uzņēmumu un kopuzņēmumu peļņas un zaudējumu daļa;

| (d) | nodokļu izdevumi; |
| --- | --- |

(d)

nodokļu izdevumi;

| (e) | summa, kas ir sekojošo lielumu kopsumma:






  (i) | pārtraukto darbību peļņa vai zaudējumi pēc nodokļiem; |
| --- | --- | --- |

(e)

summa, kas ir sekojošo lielumu kopsumma:

(i)

pārtraukto darbību peļņa vai zaudējumi pēc nodokļiem;

| (ii) | guvumi vai zaudējumi pēc nodokļiem, kas atzīti, novērtējot patieso vērtību, no kuras atņemtas pārdošanas izmaksas, vai atsavinot aktīvus vai atsavināšanas grupu, kas veido pārtraukto darbību; |
| --- | --- |

(ii)

guvumi vai zaudējumi pēc nodokļiem, kas atzīti, novērtējot patieso vērtību, no kuras atņemtas pārdošanas izmaksas, vai atsavinot aktīvus vai atsavināšanas grupu, kas veido pārtraukto darbību;

| (f) | peļņa vai zaudējumi; |
| --- | --- |

(f)

peļņa vai zaudējumi;

| (g) | katra citu peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu sastāvdaļa, klasificēta pēc tās veida (atskaitot (h) punktā norādītās summas); |
| --- | --- |

(g)

katra citu peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu sastāvdaļa, klasificēta pēc tās veida (atskaitot (h) punktā norādītās summas);

| (h) | pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīto asociēto uzņēmumu un kopuzņēmumu citu peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu daļa un |
| --- | --- |

(h)

pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīto asociēto uzņēmumu un kopuzņēmumu citu peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu daļa un

| (i) | kopējie ienākumi. |
| --- | --- |

(i)

kopējie ienākumi.

| 83. | Apvienotajā ienākumu pārskatā uzņēmumam kā konkrētā perioda peļņas vai zaudējumu sadalījumu jāatspoguļo šādas pozīcijas:






  (a) | konkrētā perioda peļņu vai zaudējumus, kas attiecināmi uz:






  (i) | mazākuma līdzdalību un |
| --- | --- | --- | --- |

83.

Apvienotajā ienākumu pārskatā uzņēmumam kā konkrētā perioda peļņas vai zaudējumu sadalījumu jāatspoguļo šādas pozīcijas:

(a)

konkrētā perioda peļņu vai zaudējumus, kas attiecināmi uz:

(i)

mazākuma līdzdalību un

| (ii) | mātesuzņēmuma īpašniekiem. |
| --- | --- |

(ii)

mātesuzņēmuma īpašniekiem.

| (b) | konkrētā perioda kopējos ienākumus, kas attiecināmi uz:






  (i) | mazākuma līdzdalību un |
| --- | --- | --- |

(b)

konkrētā perioda kopējos ienākumus, kas attiecināmi uz:

(i)

mazākuma līdzdalību un

| (ii) | mātesuzņēmuma īpašniekiem. |
| --- | --- |

(ii)

mātesuzņēmuma īpašniekiem.

| 84. | Uzņēmums ir tiesīgs atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā (sk. 81. punktu) uzrādīt 82. (a)–(f) punktos minētos posteņus un 83.(a) punktā minēto nepieciešamo informāciju. |
| --- | --- |

84.

Uzņēmums ir tiesīgs atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā (sk. 81. punktu) uzrādīt 82. (a)–(f) punktos minētos posteņus un 83.(a) punktā minēto nepieciešamo informāciju.

| 85. | Papildus posteņus, nosaukumus un starpsummas apvienotajā ienākumu pārskatā un atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā (ja tāds tiek sniegts) jāuzrāda, ja šī uzrādīšana ir svarīga, lai izprastu uzņēmuma finansiālos rezultātus. |
| --- | --- |

85.

Papildus posteņus, nosaukumus un starpsummas apvienotajā ienākumu pārskatā un atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā (ja tāds tiek sniegts) jāuzrāda, ja šī uzrādīšana ir svarīga, lai izprastu uzņēmuma finansiālos rezultātus.

| 86. | Ņemot vērā, ka uzņēmuma dažādo darbību, darījumu un citu notikumu ietekme atšķiras pēc biežuma, guvuma vai zaudējuma potenciāla un paredzamības, finanšu darbības finansiālo rezultātu sastāvdaļu atklāšana palīdz izprast sasniegtos finansiālos rezultātus un prognozēt turpmākos. Apvienotajā ienākumu pārskatā un atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā (ja tāds tiek sniegts) iekļauj papildu posteņus un maina lietotos aprakstus un posteņu secību, ja tas ir vajadzīgs, lai izskaidrotu finansiālo rezultātu elementus. Faktori, kas jāņem vērā, ir ienākumu un izdevumu sastāvdaļu būtiskums, veids un funkcija. Piemēram, finanšu iestāde var mainīt augšminētos aprakstus, lai sniegtu informāciju, kas ir svarīga šīs finanšu iestādes darbībai. Ienākumu un izdevumu posteņu ieskaitu veic tikai tad, ja ir izpildīti 32. punktā ietvertie kritēriji. |
| --- | --- |

86.

Ņemot vērā, ka uzņēmuma dažādo darbību, darījumu un citu notikumu ietekme atšķiras pēc biežuma, guvuma vai zaudējuma potenciāla un paredzamības, finanšu darbības finansiālo rezultātu sastāvdaļu atklāšana palīdz izprast sasniegtos finansiālos rezultātus un prognozēt turpmākos. Apvienotajā ienākumu pārskatā un atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā (ja tāds tiek sniegts) iekļauj papildu posteņus un maina lietotos aprakstus un posteņu secību, ja tas ir vajadzīgs, lai izskaidrotu finansiālo rezultātu elementus. Faktori, kas jāņem vērā, ir ienākumu un izdevumu sastāvdaļu būtiskums, veids un funkcija. Piemēram, finanšu iestāde var mainīt augšminētos aprakstus, lai sniegtu informāciju, kas ir svarīga šīs finanšu iestādes darbībai. Ienākumu un izdevumu posteņu ieskaitu veic tikai tad, ja ir izpildīti 32. punktā ietvertie kritēriji.

| 87. | Neviens no ienākumu vai izdevumu posteņiem nedz apvienotajā ienākumu pārskatā, nedz peļņas vai zaudējumu aprēķinā (ja tāds tiek sniegts) vai piezīmēs netiek klasificēts kā ārkārtas postenis. |
| --- | --- |

87.

Neviens no ienākumu vai izdevumu posteņiem nedz apvienotajā ienākumu pārskatā, nedz peļņas vai zaudējumu aprēķinā (ja tāds tiek sniegts) vai piezīmēs netiek klasificēts kā ārkārtas postenis.

Konkrētā perioda peļņa vai zaudējumi

| 88. | Visi ienākumu un izdevumu posteņi, kurus atzīst periodā, jāiekļauj peļņā vai zaudējumos, ja vien SFPS nepieprasa vai neatļauj citādi. |
| --- | --- |

88.

Visi ienākumu un izdevumu posteņi, kurus atzīst periodā, jāiekļauj peļņā vai zaudējumos, ja vien SFPS nepieprasa vai neatļauj citādi.

| 89. | Daži SFPS nosaka apstākļus, kad uzņēmums konkrētus posteņus var neiekļaut attiecīgā perioda peļņā vai zaudējumos. 8. SGS nosaka divus šādus apstākļus: kļūdu labošana un grāmatvedības politiku izmaiņu ietekme. Citi SFPS pieprasa vai ļauj neiekļaut peļņā vai zaudējumos (sk. 7. punktu) citus ienākumus vai izdevumus, kuri atbilst Pamatnostādnēs sniegtajām no peļņas vai zaudējumu aprēķina izslēdzamo ienākumu un izdevumu definīcijām. |
| --- | --- |

89.

Daži SFPS nosaka apstākļus, kad uzņēmums konkrētus posteņus var neiekļaut attiecīgā perioda peļņā vai zaudējumos. 8. SGS nosaka divus šādus apstākļus: kļūdu labošana un grāmatvedības politiku izmaiņu ietekme. Citi SFPS pieprasa vai ļauj neiekļaut peļņā vai zaudējumos (sk. 7. punktu) citus ienākumus vai izdevumus, kuri atbilst Pamatnostādnēs sniegtajām no peļņas vai zaudējumu aprēķina izslēdzamo ienākumu un izdevumu definīcijām.

Citi peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotie pārskata perioda ienākumi

| 90. | Ienākuma nodokļu summas, kas attiecas uz citiem ienākumiem, kas netiek iekļauti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, ieskaitot pārklasifikācijas labojumu ietekmi, uzņēmums atspoguļo vai apvienotajā ienākumu pārskatā vai piezīmēs. |
| --- | --- |

90.

Ienākuma nodokļu summas, kas attiecas uz citiem ienākumiem, kas netiek iekļauti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, ieskaitot pārklasifikācijas labojumu ietekmi, uzņēmums atspoguļo vai apvienotajā ienākumu pārskatā vai piezīmēs.

| 91. | Uzņēmums ir tiesīgs uzrādīt citus ienākumus, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, vai nu:






  (a) | neto summā, atskaitot attiecīgo nodokļu ietekmi, vai |
| --- | --- | --- |

91.

Uzņēmums ir tiesīgs uzrādīt citus ienākumus, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, vai nu:

(a)

neto summā, atskaitot attiecīgo nodokļu ietekmi, vai

| (b) | pirms attiecīgo nodokļu ietekmes un papildus summu, kas atspoguļo kopējo uz šiem posteņiem attiecināmo ienākumu nodokļu summu. |
| --- | --- |

(b)

pirms attiecīgo nodokļu ietekmes un papildus summu, kas atspoguļo kopējo uz šiem posteņiem attiecināmo ienākumu nodokļu summu.

| 92. | Uzņēmumam jāatklāj pārklasifikācijas korekcijas, kas attiecas uz apvienotā ienākumu pārskata posteņiem. |
| --- | --- |

92.

Uzņēmumam jāatklāj pārklasifikācijas korekcijas, kas attiecas uz apvienotā ienākumu pārskata posteņiem.

| 93. | Citi SFPS nosaka, vai un kādos gadījumos iepriekš citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotos ienākumos atspoguļotās summas jāpārklasificē uz peļņu vai zaudējumiem. Šajā standartā tāda pārklasifikācija tiek apzīmētas kā “pārklasifikācijas korekcija”. Pārklasifikācijas korekcija tiek atspoguļota kopā ar attiecīgo citu peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu posteni periodā, kad korekcija pārklasificēta uz peļņu vai zaudējumiem. Piemēram, no pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu posteņa realizācijas gūto peļņu iekļauj pašreizējā perioda peļņā vai zaudējumos. Šīs summas pašreizējā vai iepriekšējos periodos var būt iekļautas citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotos ienākumos kā nerealizētie guvumi. Nerealizētie guvumi jāatskaita no citiem ienākumiem, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā periodā, kad realizētie guvumi ir pārklasificēti uz peļņu vai zaudējumiem, lai apvienotajā ienākumu pārskatā šī peļņa nebūtu iekļauta dubulti. |
| --- | --- |

93.

Citi SFPS nosaka, vai un kādos gadījumos iepriekš citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotos ienākumos atspoguļotās summas jāpārklasificē uz peļņu vai zaudējumiem. Šajā standartā tāda pārklasifikācija tiek apzīmētas kā “pārklasifikācijas korekcija”. Pārklasifikācijas korekcija tiek atspoguļota kopā ar attiecīgo citu peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu posteni periodā, kad korekcija pārklasificēta uz peļņu vai zaudējumiem. Piemēram, no pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu posteņa realizācijas gūto peļņu iekļauj pašreizējā perioda peļņā vai zaudējumos. Šīs summas pašreizējā vai iepriekšējos periodos var būt iekļautas citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotos ienākumos kā nerealizētie guvumi. Nerealizētie guvumi jāatskaita no citiem ienākumiem, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā periodā, kad realizētie guvumi ir pārklasificēti uz peļņu vai zaudējumiem, lai apvienotajā ienākumu pārskatā šī peļņa nebūtu iekļauta dubulti.

| 94. | Pārklasifikācijas korekcijas jāatklāj vai nu apvienotajā ienākumu pārskatā, vai piezīmēs. Ja uzņēmums atklāj pārklasifikācijas korekcijas piezīmēs, citu peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu pozīcijas jāatklāj pēc attiecīgām pārklasifikācijas korekcijām. |
| --- | --- |

94.

Pārklasifikācijas korekcijas jāatklāj vai nu apvienotajā ienākumu pārskatā, vai piezīmēs. Ja uzņēmums atklāj pārklasifikācijas korekcijas piezīmēs, citu peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu pozīcijas jāatklāj pēc attiecīgām pārklasifikācijas korekcijām.

| 95. | Pārklasifikācijas korekcijas rodas, piemēram, atsavinot darbību ārvalstīs (sk. 21. SGS), pārtraucot atzīt pārdošanai pieejamos finanšu aktīvus (sk. 39. SGS) un, ja prognozētais apdrošinātais darījums ietekmē peļņu vai zaudējumus (sk. 39. SGS 100. punktu par naudas plūsmas riska ierobežošanu). |
| --- | --- |

95.

Pārklasifikācijas korekcijas rodas, piemēram, atsavinot darbību ārvalstīs (sk. 21. SGS), pārtraucot atzīt pārdošanai pieejamos finanšu aktīvus (sk. 39. SGS) un, ja prognozētais apdrošinātais darījums ietekmē peļņu vai zaudējumus (sk. 39. SGS 100. punktu par naudas plūsmas riska ierobežošanu).

| 96. | Pārklasifikācijas korekcijas nerodas, kad tiek veiktas izmaiņas, samazinot pārvērtēšanas rezervi, ko atzīst saskaņā ar 16. SGS vai 38. SGS, kā arī pie aktuāriem guvumiem un zaudējumiem par katru noteiktu pabalstu plānu, ko atzīst saskaņā ar 19. SGS 93.A punktu. Šīs summas netiek atzītas peļņas vai zaudējumu aprēķinā un nākamajos periodos netiek pārklasificētas uz peļņu vai zaudējumiem. Pārvērtēšanas pārsniegumā izmaiņas var pārnest uz nesadalīto peļņu nākamajos periodos aktīva izmantošanas vai tā atzīšanas pārtraukšanas laikā (sk. 16. un 28. SGS). Aktuāros guvumus vai zaudējumus uzrāda nesadalītajā peļņā periodā, kad tie ir atzīti kā citi peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotie ienākumi (sk. 19. SGS). |
| --- | --- |

96.

Pārklasifikācijas korekcijas nerodas, kad tiek veiktas izmaiņas, samazinot pārvērtēšanas rezervi, ko atzīst saskaņā ar 16. SGS vai 38. SGS, kā arī pie aktuāriem guvumiem un zaudējumiem par katru noteiktu pabalstu plānu, ko atzīst saskaņā ar 19. SGS 93.A punktu. Šīs summas netiek atzītas peļņas vai zaudējumu aprēķinā un nākamajos periodos netiek pārklasificētas uz peļņu vai zaudējumiem. Pārvērtēšanas pārsniegumā izmaiņas var pārnest uz nesadalīto peļņu nākamajos periodos aktīva izmantošanas vai tā atzīšanas pārtraukšanas laikā (sk. 16. un 28. SGS). Aktuāros guvumus vai zaudējumus uzrāda nesadalītajā peļņā periodā, kad tie ir atzīti kā citi peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotie ienākumi (sk. 19. SGS).

Informācija, kas jāsniedz apvienotajā ienākumu pārskatā vai piezīmēs

| 97. | Ja ienākumu un izdevumu posteņi ir būtiski, to veids un summa jāatklāj atsevišķi. |
| --- | --- |

97.

Ja ienākumu un izdevumu posteņi ir būtiski, to veids un summa jāatklāj atsevišķi.

| 98. | Apstākļi, kas varētu radīt nepieciešamību atsevišķi atklāt ienākumu un izdevumu posteņus ir:






  (a) | krājumu vērtības daļēja norakstīšana līdz neto pārdošanas vērtībai vai pamatlīdzekļu vērtības daļēja norakstīšana līdz atgūstamajai summai, kā arī šo vērtības samazinājumu apvērses; |
| --- | --- | --- |

98.

Apstākļi, kas varētu radīt nepieciešamību atsevišķi atklāt ienākumu un izdevumu posteņus ir:

(a)

krājumu vērtības daļēja norakstīšana līdz neto pārdošanas vērtībai vai pamatlīdzekļu vērtības daļēja norakstīšana līdz atgūstamajai summai, kā arī šo vērtības samazinājumu apvērses;

| (b) | uzņēmuma darbību pārstrukturēšana un pārstrukturēšanas izmaksām izveidoto uzkrājumu apvērses; |
| --- | --- |

(b)

uzņēmuma darbību pārstrukturēšana un pārstrukturēšanas izmaksām izveidoto uzkrājumu apvērses;

| (c) | pamatlīdzekļu objektu atsavināšana; |
| --- | --- |

(c)

pamatlīdzekļu objektu atsavināšana;

| (d) | ieguldījumu atsavināšana; |
| --- | --- |

(d)

ieguldījumu atsavināšana;

| (e) | pārtrauktās darbības; |
| --- | --- |

(e)

pārtrauktās darbības;

| (f) | tiesas prāvu pabeigšana un |
| --- | --- |

(f)

tiesas prāvu pabeigšana un

| (g) | citas uzkrājumu apvērses. |
| --- | --- |

(g)

citas uzkrājumu apvērses.

| 99. | Uzņēmumam jāsniedz peļņā vai zaudējumos iekļauto izdevumu analīze, izmantojot vai nu uz izdevumu veida vai to funkcijām balstītu klasifikāciju, kura sniedz informāciju, kas ir ticama un atbilstīga. |
| --- | --- |

99.

Uzņēmumam jāsniedz peļņā vai zaudējumos iekļauto izdevumu analīze, izmantojot vai nu uz izdevumu veida vai to funkcijām balstītu klasifikāciju, kura sniedz informāciju, kas ir ticama un atbilstīga.

| 100. | Uzņēmumiem ieteicams apvienotajā ienākumu pārskatā vai atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā (ja tāds tiek sniegts) uzrādīt 99. punktā ietverto analīzi. |
| --- | --- |

100.

Uzņēmumiem ieteicams apvienotajā ienākumu pārskatā vai atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā (ja tāds tiek sniegts) uzrādīt 99. punktā ietverto analīzi.

| 101. | Izdevumus klasificē sīkāk, lai norādītu atsevišķas darbības finansiālo rezultātu daļas, kas var atšķirties pēc biežuma, guvuma vai zaudējuma potenciāla un paredzamības. Šo analīzi sniedz vienā no diviem veidiem. |
| --- | --- |

101.

Izdevumus klasificē sīkāk, lai norādītu atsevišķas darbības finansiālo rezultātu daļas, kas var atšķirties pēc biežuma, guvuma vai zaudējuma potenciāla un paredzamības. Šo analīzi sniedz vienā no diviem veidiem.

| 102. | Pirmo analīzes veidu sauc par “izdevumu veida” metodi. Izdevumus apvieno peļņā vai zaudējumos pēc to veida (piemēram, nolietojums, materiālu iegādes, transporta izmaksas, darbinieku pabalsti un reklāmas izmaksas) un nepārdala starp dažādām funkcijām uzņēmumā. Šo metodi var vienkārši piemērot, jo nav nepieciešama izdevumu sadale atbilstīgi funkcionālām klasifikāciju grupām. Klasifikācijas piemērs, lietojot izdevumu veida metodi, ir šāds:







  Ieņēmumi | | X |
| --- | --- | --- | --- |
| Citi ienākumi | | X |
| Gatavo ražojumu un nepabeigto ražojumu krājumu izmaiņas | X | |
| Izlietotās izejvielas un materiāli | X | |
| Darbinieku pabalstu izmaksas | X | |
| Nolietojuma un amortizācijas izdevumi | X | |
| Citi izdevumi | X | |
| Kopējie izdevumi | | (X) |
| Peļņa pirms nodokļiem | | X |

102.

Pirmo analīzes veidu sauc par “izdevumu veida” metodi. Izdevumus apvieno peļņā vai zaudējumos pēc to veida (piemēram, nolietojums, materiālu iegādes, transporta izmaksas, darbinieku pabalsti un reklāmas izmaksas) un nepārdala starp dažādām funkcijām uzņēmumā. Šo metodi var vienkārši piemērot, jo nav nepieciešama izdevumu sadale atbilstīgi funkcionālām klasifikāciju grupām. Klasifikācijas piemērs, lietojot izdevumu veida metodi, ir šāds:

Ieņēmumi

X

Citi ienākumi

X

Gatavo ražojumu un nepabeigto ražojumu krājumu izmaiņas

X

Izlietotās izejvielas un materiāli

X

Darbinieku pabalstu izmaksas

X

Nolietojuma un amortizācijas izdevumi

X

Citi izdevumi

X

Kopējie izdevumi

(X)

Peļņa pirms nodokļiem

X

| 103. | Otro analīzes veidu sauc par “izdevumu funkcijas” vai “pārdoto preču un sniegto pakalpojumu izmaksu” metodi, un to izmanto, klasificējot izdevumus pēc to funkcijas kā daļu no pārdoto preču un sniegto pakalpojumu izmaksām, pārdošanas vai administratīvās darbības. Parasti, izmantojot šo metodi, uzņēmums atklāj pārdoto preču un sniegto pakalpojumu izmaksas atsevišķi no citiem izdevumiem. Šī metode var sniegt atbilstīgāku informāciju lietotājiem nekā izdevumu klasifikācija pēc veida, bet izmaksu sadalīšana pēc funkcijām var būt nereglamentēta sadale un lielā mērā ir saistīta ar vērtējumu. Klasifikācijas piemērs, lietojot izdevumu funkcijas metodi, ir šāds:







  Ieņēmumi | X | |
| --- | --- | --- | --- |
| Pārdoto preču un sniegto pakalpojumu izmaksas | (X) | |
| Bruto peļņa | X | |
| Citi ienākumi | X | |
| Izplatīšanas izmaksas | (X) | |
| Administratīvie izdevumi | (X) | |
| Citi izdevumi | (X) | |
| Peļņa pirms nodokļiem | X | |

103.

Otro analīzes veidu sauc par “izdevumu funkcijas” vai “pārdoto preču un sniegto pakalpojumu izmaksu” metodi, un to izmanto, klasificējot izdevumus pēc to funkcijas kā daļu no pārdoto preču un sniegto pakalpojumu izmaksām, pārdošanas vai administratīvās darbības. Parasti, izmantojot šo metodi, uzņēmums atklāj pārdoto preču un sniegto pakalpojumu izmaksas atsevišķi no citiem izdevumiem. Šī metode var sniegt atbilstīgāku informāciju lietotājiem nekā izdevumu klasifikācija pēc veida, bet izmaksu sadalīšana pēc funkcijām var būt nereglamentēta sadale un lielā mērā ir saistīta ar vērtējumu. Klasifikācijas piemērs, lietojot izdevumu funkcijas metodi, ir šāds:

Ieņēmumi

X

Pārdoto preču un sniegto pakalpojumu izmaksas

(X)

Bruto peļņa

X

Citi ienākumi

X

Izplatīšanas izmaksas

(X)

Administratīvie izdevumi

(X)

Citi izdevumi

(X)

Peļņa pirms nodokļiem

X

| 104. | Uzņēmumam, kas klasificē izdevumus pēc funkcijas, jāatklāj papildu informācija par izdevumu veidu, tostarp par nolietojuma un amortizācijas izdevumiem un darbinieku pabalstu izmaksām. |
| --- | --- |

104.

Uzņēmumam, kas klasificē izdevumus pēc funkcijas, jāatklāj papildu informācija par izdevumu veidu, tostarp par nolietojuma un amortizācijas izdevumiem un darbinieku pabalstu izmaksām.

| 105. | Izvēle starp izdevumu funkcijas metodi un izdevumu veida metodi ir atkarīga no vēsturiskiem un nozares faktoriem un uzņēmuma veida. Abas metodes sniedz norādi par tām izmaksām, kas varētu mainīties tieši vai netieši, mainoties uzņēmuma pārdošanas vai ražošanas apjomam. Tā kā dažāda veida uzņēmumos katrai uzrādīšanas metodei ir savas priekšrocības, šis standarts vadībai pieprasa izvēlēties visatbilstīgāko un ticamāko uzrādīšanu. Tomēr, tā kā informācija par izdevumu veidu ir noderīga, prognozējot nākotnes naudas plūsmas, ja lieto izdevumu funkcijas klasifikāciju, ir jāatklāj papildus informācija. 104. punktā termins “darbinieku pabalsti” lietots 19. SGS izpratnē. |
| --- | --- |

105.

Izvēle starp izdevumu funkcijas metodi un izdevumu veida metodi ir atkarīga no vēsturiskiem un nozares faktoriem un uzņēmuma veida. Abas metodes sniedz norādi par tām izmaksām, kas varētu mainīties tieši vai netieši, mainoties uzņēmuma pārdošanas vai ražošanas apjomam. Tā kā dažāda veida uzņēmumos katrai uzrādīšanas metodei ir savas priekšrocības, šis standarts vadībai pieprasa izvēlēties visatbilstīgāko un ticamāko uzrādīšanu. Tomēr, tā kā informācija par izdevumu veidu ir noderīga, prognozējot nākotnes naudas plūsmas, ja lieto izdevumu funkcijas klasifikāciju, ir jāatklāj papildus informācija. 104. punktā termins “darbinieku pabalsti” lietots 19. SGS izpratnē.

Pašu kapitāla izmaiņu pārskats

| 106. | Uzņēmumam jāsniedz pašu kapitāla izmaiņu pārskats, kurā norādīts:






  (a) | konkrētā perioda kopējie ienākumi, atsevišķi norādot kopsummas, kas attiecināmas uz mātesuzņēmuma īpašniekiem un mazākuma līdzdalību; |
| --- | --- | --- |

106.

Uzņēmumam jāsniedz pašu kapitāla izmaiņu pārskats, kurā norādīts:

(a)

konkrētā perioda kopējie ienākumi, atsevišķi norādot kopsummas, kas attiecināmas uz mātesuzņēmuma īpašniekiem un mazākuma līdzdalību;

| (b) | katrai pašu kapitāla sastāvdaļai – retrospektīvas piemērošanas vai retrospektīvas korekcijas ietekme saskaņā ar 8. SGS; |
| --- | --- |

(b)

katrai pašu kapitāla sastāvdaļai – retrospektīvas piemērošanas vai retrospektīvas korekcijas ietekme saskaņā ar 8. SGS;

| (c) | ar īpašniekiem veikto darījumu summas saskaņā ar īpašnieku tiesībām, atsevišķi norādot īpašnieku iemaksas un peļņas sadali, un |
| --- | --- |

(c)

ar īpašniekiem veikto darījumu summas saskaņā ar īpašnieku tiesībām, atsevišķi norādot īpašnieku iemaksas un peļņas sadali, un

| (d) | katrai pašu kapitāla sastāvdaļai – uzskaites vērtības saskaņošana perioda sākumā un tā beigās, atsevišķi atklājot katru izmaiņu. |
| --- | --- |

(d)

katrai pašu kapitāla sastāvdaļai – uzskaites vērtības saskaņošana perioda sākumā un tā beigās, atsevišķi atklājot katru izmaiņu.

| 107. | Uzņēmumam pašu kapitāla izmaiņu pārskatā vai piezīmēs jānorāda īpašniekiem izmaksājamā dividendēs sadalāmā pelņas daļa, kā arī dividenžu summa uz vienu akciju. |
| --- | --- |

107.

Uzņēmumam pašu kapitāla izmaiņu pārskatā vai piezīmēs jānorāda īpašniekiem izmaksājamā dividendēs sadalāmā pelņas daļa, kā arī dividenžu summa uz vienu akciju.

| 108. | 106. punktā minētās pašu kapitāla sastāvdaļas ietver, piemēram, ikviena īpašnieka ieguldītā pašu kapitāla veidu, visu veidu citu peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu un nesadalītās peļņas uzkrāto bilanci. |
| --- | --- |

108.

106. punktā minētās pašu kapitāla sastāvdaļas ietver, piemēram, ikviena īpašnieka ieguldītā pašu kapitāla veidu, visu veidu citu peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu un nesadalītās peļņas uzkrāto bilanci.

| 109. | Uzņēmuma pašu kapitāla izmaiņas starp pārskata perioda sākumu un beigām atspoguļo kā neto aktīvu palielinājumu vai samazinājumu attiecīgajā periodā. Izņemot izmaiņas, kas rodas no darījumiem ar īpašniekiem, kas darbojas saskaņā ar īpašnieku tiesībām (piemēram, pašu kapitāla iemaksas, uzņēmumam piederošo pašu kapitāla instrumentu un dividenžu iegūšana) un darījumu izmaksas, kas tieši saistītas ar šādiem darījumiem, apvienotās pašu kapitāla izmaiņas attiecīgajā periodā atspoguļo ienākumu un izdevumu kopsummu, ieskaitot guvumus un zaudējumus, kurus izraisījušas uzņēmuma darbības konkrētajā periodā. |
| --- | --- |

109.

Uzņēmuma pašu kapitāla izmaiņas starp pārskata perioda sākumu un beigām atspoguļo kā neto aktīvu palielinājumu vai samazinājumu attiecīgajā periodā. Izņemot izmaiņas, kas rodas no darījumiem ar īpašniekiem, kas darbojas saskaņā ar īpašnieku tiesībām (piemēram, pašu kapitāla iemaksas, uzņēmumam piederošo pašu kapitāla instrumentu un dividenžu iegūšana) un darījumu izmaksas, kas tieši saistītas ar šādiem darījumiem, apvienotās pašu kapitāla izmaiņas attiecīgajā periodā atspoguļo ienākumu un izdevumu kopsummu, ieskaitot guvumus un zaudējumus, kurus izraisījušas uzņēmuma darbības konkrētajā periodā.

| 110. | 8. SGS pieprasa retrospektīvas korekcijas, lai līdz praktiski iespējamam apmēram atspoguļotu grāmatvedības politiku izmaiņu ietekmes rezultātus, izņemot gadījumus, kad pārejas noteikumi citā SFPS pieprasa savādāk. 8. SGS arī pieprasa, lai korekcijas, kas nepieciešamas kļūdu labošanai, tiktu veiktas retrospektīvi, ja tas ir praktiski iespējams. Retrospektīvās korekcijas nav izmaiņas pašu kapitālā, bet gan nesadalītās peļņas sākuma atlikuma korekcija, izņemot gadījumus, kad SFPS pieprasa citas pašu kapitāla sastāvdaļas retrospektīvu korekciju. 106. (b) punkts pieprasa pašu kapitāla izmaiņu pārskatā sniegt informāciju par grāmatvedības politiku maiņas un kļūdu labojumu rezultātā veikto retrospektīvo korekciju kopsummu un šo korekciju ietekmi uz katru pašu kapitāla posteni. Šīs korekcijas tiek atklātas par katru iepriekšējo periodu un konkrētā perioda sākumā. |
| --- | --- |

110.

8. SGS pieprasa retrospektīvas korekcijas, lai līdz praktiski iespējamam apmēram atspoguļotu grāmatvedības politiku izmaiņu ietekmes rezultātus, izņemot gadījumus, kad pārejas noteikumi citā SFPS pieprasa savādāk. 8. SGS arī pieprasa, lai korekcijas, kas nepieciešamas kļūdu labošanai, tiktu veiktas retrospektīvi, ja tas ir praktiski iespējams. Retrospektīvās korekcijas nav izmaiņas pašu kapitālā, bet gan nesadalītās peļņas sākuma atlikuma korekcija, izņemot gadījumus, kad SFPS pieprasa citas pašu kapitāla sastāvdaļas retrospektīvu korekciju. 106. (b) punkts pieprasa pašu kapitāla izmaiņu pārskatā sniegt informāciju par grāmatvedības politiku maiņas un kļūdu labojumu rezultātā veikto retrospektīvo korekciju kopsummu un šo korekciju ietekmi uz katru pašu kapitāla posteni. Šīs korekcijas tiek atklātas par katru iepriekšējo periodu un konkrētā perioda sākumā.

Naudas plūsmas pārskats

| 111. | Informācija par naudas plūsmu sniedz finanšu pārskatu lietotājiem pamatojumu, lai novērtētu uzņēmuma spēju nodrošināt naudas un naudas ekvivalentu ieņēmumus, kā arī uzņēmuma vajadzības šo naudas plūsmu izlietošanai. 7. SGS izklāstītas prasības naudas plūsmas pārskata sniegšanai un informācijas atklāšanai. |
| --- | --- |

111.

Informācija par naudas plūsmu sniedz finanšu pārskatu lietotājiem pamatojumu, lai novērtētu uzņēmuma spēju nodrošināt naudas un naudas ekvivalentu ieņēmumus, kā arī uzņēmuma vajadzības šo naudas plūsmu izlietošanai. 7. SGS izklāstītas prasības naudas plūsmas pārskata sniegšanai un informācijas atklāšanai.

Piezīmes

Struktūra

| 112. | Piezīmes:






  (a) | sniedz informāciju par finanšu pārskatu sagatavošanas pamatprincipiem un konkrētām grāmatvedības politikām, kas izmantotas saskaņā ar 117.–124. punktu; |
| --- | --- | --- |

112.

Piezīmes:

(a)

sniedz informāciju par finanšu pārskatu sagatavošanas pamatprincipiem un konkrētām grāmatvedības politikām, kas izmantotas saskaņā ar 117.–124. punktu;

| (b) | atklāj SFPS pieprasīto informāciju, kas nav atklāta citur finanšu pārskatos, un |
| --- | --- |

(b)

atklāj SFPS pieprasīto informāciju, kas nav atklāta citur finanšu pārskatos, un

| (c) | sniedz informāciju, kas nav atklāta citur finanšu pārskatos, bet ir svarīga, lai tos izprastu. |
| --- | --- |

(c)

sniedz informāciju, kas nav atklāta citur finanšu pārskatos, bet ir svarīga, lai tos izprastu.

| 113. | Piezīmes pēc iespējas jāsniedz sistemātiskā veidā. Visi posteņi finanšu stāvokļa pārskatā, apvienotajā ienākumu pārskatā, atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā (ja tāds tiek sniegts) un pārskatā par pašu kapitāla un naudas plūsmas izmaiņām jāuzrāda ar savstarpēju atsauci uz saistītu informāciju piezīmēs. |
| --- | --- |

113.

Piezīmes pēc iespējas jāsniedz sistemātiskā veidā. Visi posteņi finanšu stāvokļa pārskatā, apvienotajā ienākumu pārskatā, atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā (ja tāds tiek sniegts) un pārskatā par pašu kapitāla un naudas plūsmas izmaiņām jāuzrāda ar savstarpēju atsauci uz saistītu informāciju piezīmēs.

| 114. | Piezīmes parasti sniedz secībā, kas palīdz lietotājiem izprast finanšu pārskatus un salīdzināt tos ar citu uzņēmumu finanšu pārskatiem:






  (a) | paziņojums par atbilstību SFPS (skatīt 16. punktu); |
| --- | --- | --- |

114.

Piezīmes parasti sniedz secībā, kas palīdz lietotājiem izprast finanšu pārskatus un salīdzināt tos ar citu uzņēmumu finanšu pārskatiem:

(a)

paziņojums par atbilstību SFPS (skatīt 16. punktu);

| (b) | kopsavilkums par nozīmīgām izmantotām grāmatvedības politikām (skatīt 117. punktu); |
| --- | --- |

(b)

kopsavilkums par nozīmīgām izmantotām grāmatvedības politikām (skatīt 117. punktu);

| (c) | pamatojoša informācija par finanšu stāvokļa pārskatā, apvienotajā ienākumu pārskatā, atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā (ja tāds tiek sniegts), pašu kapitāla izmaiņu pārskatā un naudas plūsmas pārskatā uzrādītajiem posteņiem tādā secībā, kādā sniegts katrs pārskats un katrs postenis, un |
| --- | --- |

(c)

pamatojoša informācija par finanšu stāvokļa pārskatā, apvienotajā ienākumu pārskatā, atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā (ja tāds tiek sniegts), pašu kapitāla izmaiņu pārskatā un naudas plūsmas pārskatā uzrādītajiem posteņiem tādā secībā, kādā sniegts katrs pārskats un katrs postenis, un

| (d) | cita informācija, tostarp:






  (i) | iespējamās saistības (skatīt 37. SGS) un neatzītās līgumos noteiktās apņemšanās un |
| --- | --- | --- |

(d)

cita informācija, tostarp:

(i)

iespējamās saistības (skatīt 37. SGS) un neatzītās līgumos noteiktās apņemšanās un

| (ii) | nefinanšu informācija, piemēram, uzņēmuma finanšu riska pārvaldības mērķi un politikas (skatīt 7. SGS). |
| --- | --- |

(ii)

nefinanšu informācija, piemēram, uzņēmuma finanšu riska pārvaldības mērķi un politikas (skatīt 7. SGS).

| 115. | Dažos gadījumos var būt nepieciešams vai vēlams mainīt konkrētu posteņu secību piezīmēs. Piemēram, informāciju par patiesās vērtības izmaiņām, kas atzītas peļņā vai zaudējumos, var apvienot ar informāciju par finanšu instrumentu termiņiem, lai gan pirmā attiecas uz informācijas atklāšanu apvienotajā ienākumu pārskatā vai atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā (ja tāds tiek sniegts), bet otrā attiecas uz finanšu stāvokļa pārskatu. Tomēr pēc iespējas jāsaglabā piezīmju sistemātiska struktūra. |
| --- | --- |

115.

Dažos gadījumos var būt nepieciešams vai vēlams mainīt konkrētu posteņu secību piezīmēs. Piemēram, informāciju par patiesās vērtības izmaiņām, kas atzītas peļņā vai zaudējumos, var apvienot ar informāciju par finanšu instrumentu termiņiem, lai gan pirmā attiecas uz informācijas atklāšanu apvienotajā ienākumu pārskatā vai atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā (ja tāds tiek sniegts), bet otrā attiecas uz finanšu stāvokļa pārskatu. Tomēr pēc iespējas jāsaglabā piezīmju sistemātiska struktūra.

| 116. | Piezīmes, kas informē par finanšu pārskatu sagatavošanas pamatprincipiem un konkrētām grāmatvedības politikām var uzrādīt kā finanšu pārskatu atsevišķu sadaļu. |
| --- | --- |

116.

Piezīmes, kas informē par finanšu pārskatu sagatavošanas pamatprincipiem un konkrētām grāmatvedības politikām var uzrādīt kā finanšu pārskatu atsevišķu sadaļu.

Informācijas atklāšana par grāmatvedības politikām

| 117. | Uzņēmumam jānorāda kopsavilkums par nozīmīgām grāmatvedības politikām:






  (a) | novērtēšanas princips (vai principi), kas izmantots finanšu pārskatu sagatavošanā, un |
| --- | --- | --- |

117.

Uzņēmumam jānorāda kopsavilkums par nozīmīgām grāmatvedības politikām:

(a)

novērtēšanas princips (vai principi), kas izmantots finanšu pārskatu sagatavošanā, un

| (b) | citas izmantotās grāmatvedības politikas, kas ir svarīgas, lai saprastu finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

(b)

citas izmantotās grāmatvedības politikas, kas ir svarīgas, lai saprastu finanšu pārskatus.

| 118. | Ir svarīgi, lai lietotāji būtu informēti par novērtēšanas pamatprincipiem vai principiem, kas izmantoti finanšu pārskatos (piemēram, sākotnējās izmaksas, kārtējās izmaksas, neto pārdošanas vērtība, patiesā vērtība vai atgūstamā summa), tāpēc, ka pamatprincipi, kurus ievēro, gatavojot finanšu pārskatus, būtiski ietekmē to analīzi. Ja finanšu pārskatos lieto vairāk par vienu novērtēšanas principu, piemēram, ja pārvērtē konkrētas aktīvu grupas, pietiek norādīt aktīvu un saistību kategorijas, kurām piemēro katru novērtēšanas principu. |
| --- | --- |

118.

Ir svarīgi, lai lietotāji būtu informēti par novērtēšanas pamatprincipiem vai principiem, kas izmantoti finanšu pārskatos (piemēram, sākotnējās izmaksas, kārtējās izmaksas, neto pārdošanas vērtība, patiesā vērtība vai atgūstamā summa), tāpēc, ka pamatprincipi, kurus ievēro, gatavojot finanšu pārskatus, būtiski ietekmē to analīzi. Ja finanšu pārskatos lieto vairāk par vienu novērtēšanas principu, piemēram, ja pārvērtē konkrētas aktīvu grupas, pietiek norādīt aktīvu un saistību kategorijas, kurām piemēro katru novērtēšanas principu.

| 119. | Pieņemot lēmumu par to, vai jāatklāj konkrēta grāmatvedības politika, vadība apsver, vai informācijas atklāšana palīdzētu lietotājiem izprast, kā darījumi, citi notikumi un apstākļi atspoguļoti pārskatā ietvertajos finansiālajos rezultātos un finansiālā stāvokļa atspoguļojumā. Informācijas atklāšana par konkrētām grāmatvedības politikām ir īpaši noderīga lietotājiem, ja šīs politikas tiek atlasītas no SFPS atļautajām alternatīvajām politikām. Piemērs ir informācijas atklāšana par to, vai kopuzņēmuma dalībnieks atzīst savu līdzdalību kopīgi kontrolētajā sabiedrībā, izmantojot konsolidācijas vai pašu kapitāla metodi (skatīt 31. SGS Līdzdalība kopuzņēmumos). Daži SFPS sevišķi pieprasa atklāt informāciju par konkrētām grāmatvedības politikām, ieskaitot izvēles, kuras ir izdarījusi vadība, izvēloties dažādas pieļaujamās politikas. Piemēram, 16. SGS pieprasa atklāt informāciju par novērtēšanas principiem, kurus pielieto pamatlīdzekļu grupām. |
| --- | --- |

119.

Pieņemot lēmumu par to, vai jāatklāj konkrēta grāmatvedības politika, vadība apsver, vai informācijas atklāšana palīdzētu lietotājiem izprast, kā darījumi, citi notikumi un apstākļi atspoguļoti pārskatā ietvertajos finansiālajos rezultātos un finansiālā stāvokļa atspoguļojumā. Informācijas atklāšana par konkrētām grāmatvedības politikām ir īpaši noderīga lietotājiem, ja šīs politikas tiek atlasītas no SFPS atļautajām alternatīvajām politikām. Piemērs ir informācijas atklāšana par to, vai kopuzņēmuma dalībnieks atzīst savu līdzdalību kopīgi kontrolētajā sabiedrībā, izmantojot konsolidācijas vai pašu kapitāla metodi (skatīt 31. SGS Līdzdalība kopuzņēmumos). Daži SFPS sevišķi pieprasa atklāt informāciju par konkrētām grāmatvedības politikām, ieskaitot izvēles, kuras ir izdarījusi vadība, izvēloties dažādas pieļaujamās politikas. Piemēram, 16. SGS pieprasa atklāt informāciju par novērtēšanas principiem, kurus pielieto pamatlīdzekļu grupām.

| 120. | Ikviens uzņēmums ņem vērā savas darbības veidu un politikas, kuru atklāšanu finanšu pārskatu lietotāji šāda veida uzņēmumam uzskatītu par nepieciešamu. Piemēram, no uzņēmuma, kuram jāmaksā ienākuma nodoklis, tiktu gaidīts, ka tas atklās savas grāmatvedības politikas saistībā ar ienākuma nodokļiem, ieskaitot tās, kuras piemērojamas atliktā nodokļa saistībām un aktīviem. Ja uzņēmums veic nozīmīgu darbību ārvalstīs vai darījumus ārvalstu valūtā, tiktu sagaidīta grāmatvedības politiku atklāšana par ārvalstu valūtas guvumu un zaudējumu atzīšanu. |
| --- | --- |

120.

Ikviens uzņēmums ņem vērā savas darbības veidu un politikas, kuru atklāšanu finanšu pārskatu lietotāji šāda veida uzņēmumam uzskatītu par nepieciešamu. Piemēram, no uzņēmuma, kuram jāmaksā ienākuma nodoklis, tiktu gaidīts, ka tas atklās savas grāmatvedības politikas saistībā ar ienākuma nodokļiem, ieskaitot tās, kuras piemērojamas atliktā nodokļa saistībām un aktīviem. Ja uzņēmums veic nozīmīgu darbību ārvalstīs vai darījumus ārvalstu valūtā, tiktu sagaidīta grāmatvedības politiku atklāšana par ārvalstu valūtas guvumu un zaudējumu atzīšanu.

| 121. | Grāmatvedības politika var būt svarīga uzņēmuma darbības veida dēļ, pat, ja pārskata un iepriekšējo periodu summas nav būtiskas. Ir lietderīgi atklāt arī jebkuru svarīgu grāmatvedības politiku, kuru SFPS nav īpaši pieprasījis, bet kura ir izvēlēta un piemērota saskaņā ar 8. SGS. |
| --- | --- |

121.

Grāmatvedības politika var būt svarīga uzņēmuma darbības veida dēļ, pat, ja pārskata un iepriekšējo periodu summas nav būtiskas. Ir lietderīgi atklāt arī jebkuru svarīgu grāmatvedības politiku, kuru SFPS nav īpaši pieprasījis, bet kura ir izvēlēta un piemērota saskaņā ar 8. SGS.

| 122. | Uzņēmumam kopsavilkumā par nozīmīgām grāmatvedības politikām vai citās piezīmēs jāatklāj informācija, vērtējumi, neskaitot tos, kas ietverti aplēsēs (skatīt 125. punktu), kurus vadība ir izdarījusi uzņēmuma grāmatvedības politiku īstenošanas procesā, kuriem ir bijusi visnozīmīgākā ietekme uz finanšu pārskatos atzītām summām. |
| --- | --- |

122.

Uzņēmumam kopsavilkumā par nozīmīgām grāmatvedības politikām vai citās piezīmēs jāatklāj informācija, vērtējumi, neskaitot tos, kas ietverti aplēsēs (skatīt 125. punktu), kurus vadība ir izdarījusi uzņēmuma grāmatvedības politiku īstenošanas procesā, kuriem ir bijusi visnozīmīgākā ietekme uz finanšu pārskatos atzītām summām.

| 123. | Uzņēmuma grāmatvedības politiku īstenošanas procesā vadība izdara dažādus vērtējumus, neskaitot tos, kuri ietverti aplēsēs, kas var būtiski ietekmēt finanšu pārskatos atzītās summas. Piemēram, vadība izdara vērtējumus, lai noteiktu:






  (a) | vai finanšu aktīvi ir līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi; |
| --- | --- | --- |

123.

Uzņēmuma grāmatvedības politiku īstenošanas procesā vadība izdara dažādus vērtējumus, neskaitot tos, kuri ietverti aplēsēs, kas var būtiski ietekmēt finanšu pārskatos atzītās summas. Piemēram, vadība izdara vērtējumus, lai noteiktu:

(a)

vai finanšu aktīvi ir līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi;

| (b) | vai būtībā visi nozīmīgie ar īpašuma tiesībām un finanšu aktīviem un iznomātiem aktīviem saistītie riski un guvumi ir nodoti citiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

(b)

vai būtībā visi nozīmīgie ar īpašuma tiesībām un finanšu aktīviem un iznomātiem aktīviem saistītie riski un guvumi ir nodoti citiem uzņēmumiem;

| (c) | vai būtībā konkrētu preču pārdošana ir klasificējama kā finansējuma ieguves avots un tādējādi ieņēmumi no šādas realizācijas nebūtu atzīstami kā ienākumi un |
| --- | --- |

(c)

vai būtībā konkrētu preču pārdošana ir klasificējama kā finansējuma ieguves avots un tādējādi ieņēmumi no šādas realizācijas nebūtu atzīstami kā ienākumi un

| (d) | vai attiecību būtība starp uzņēmumu un īpašam nolūkam dibinātu uzņēmumu, norāda, ka uzņēmums kontrolē īpašam nolūkam dibināto uzņēmumu. |
| --- | --- |

(d)

vai attiecību būtība starp uzņēmumu un īpašam nolūkam dibinātu uzņēmumu, norāda, ka uzņēmums kontrolē īpašam nolūkam dibināto uzņēmumu.

| 124. | Saskaņā ar 122. punktu sniegtā informācija tiek pieprasīta arī citu SFPS kontekstā. Piemēram, 27. SGS pieprasa uzņēmumam atklāt iemeslus, kādēļ situācijā, kad vairāk nekā puse no uzņēmuma balsstiesībām vai potenciālām balsstiesībām tieši vai netieši ar meitasuzņēmumu starpniecību pieder uzņēmumam, šī līdzdalības daļa tomēr nenodrošina kontroli. 40. SGS Ieguldījumu īpašums pieprasa atklāt informāciju par kritērijiem, kurus uzņēmums izveidojis, lai atšķirtu ieguldījumu īpašumu no īpašnieka izmantota īpašuma un no īpašuma, kuru tur pārdošanai parastās uzņēmējdarbības gaitā, ja īpašuma klasifikācija ir sarežģīta. |
| --- | --- |

124.

Saskaņā ar 122. punktu sniegtā informācija tiek pieprasīta arī citu SFPS kontekstā. Piemēram, 27. SGS pieprasa uzņēmumam atklāt iemeslus, kādēļ situācijā, kad vairāk nekā puse no uzņēmuma balsstiesībām vai potenciālām balsstiesībām tieši vai netieši ar meitasuzņēmumu starpniecību pieder uzņēmumam, šī līdzdalības daļa tomēr nenodrošina kontroli. 40. SGS Ieguldījumu īpašums pieprasa atklāt informāciju par kritērijiem, kurus uzņēmums izveidojis, lai atšķirtu ieguldījumu īpašumu no īpašnieka izmantota īpašuma un no īpašuma, kuru tur pārdošanai parastās uzņēmējdarbības gaitā, ja īpašuma klasifikācija ir sarežģīta.

Aplēses nenoteiktības avoti

| 125. | Uzņēmumam pārskata perioda beigās jāatklāj informācija par galvenajiem pieņēmumiem saistībā ar nākotni, kā arī par citu aplēšu nenoteiktību avotiem, kuri nākamajā finanšu gadā rada nozīmīgu būtisku izmaiņu risku aktīvos un saistībās. Saistībā ar šiem aktīviem un saistībām piezīmēs jāatklāj ziņas par:






  (a) | to veidu un |
| --- | --- | --- |

125.

Uzņēmumam pārskata perioda beigās jāatklāj informācija par galvenajiem pieņēmumiem saistībā ar nākotni, kā arī par citu aplēšu nenoteiktību avotiem, kuri nākamajā finanšu gadā rada nozīmīgu būtisku izmaiņu risku aktīvos un saistībās. Saistībā ar šiem aktīviem un saistībām piezīmēs jāatklāj ziņas par:

(a)

to veidu un

| (b) | to uzskaites vērtību pārskata perioda beigās. |
| --- | --- |

(b)

to uzskaites vērtību pārskata perioda beigās.

| 126. | Dažu aktīvu un saistību uzskaites vērtības noteikšana prasa aplēst nenoteikto nākotnes notikumu ietekmi uz šiem aktīviem un saistībām pārskata perioda beigās. Piemēram, ja pēdējā laikā nav noteiktas tirgus cenas, ir nepieciešamas uz nākotni orientētas aplēses, lai novērtētu pamatlīdzekļu kategorijas atgūstamo summu, krājumu tehnoloģisko novecošanu, uzkrājumus attiecībā uz nākotnē pabeidzamas tiesas prāvas iznākumu un darbinieku ilgtermiņa pabalstu, piemēram, pensiju, saistības. Šīs aplēses ietver pieņēmumus par tādiem posteņiem kā riska korekcija naudas plūsmām vai diskonta likmēm, nākotnes algu un cenu izmaiņām, kas ietekmē citas izmaksas. |
| --- | --- |

126.

Dažu aktīvu un saistību uzskaites vērtības noteikšana prasa aplēst nenoteikto nākotnes notikumu ietekmi uz šiem aktīviem un saistībām pārskata perioda beigās. Piemēram, ja pēdējā laikā nav noteiktas tirgus cenas, ir nepieciešamas uz nākotni orientētas aplēses, lai novērtētu pamatlīdzekļu kategorijas atgūstamo summu, krājumu tehnoloģisko novecošanu, uzkrājumus attiecībā uz nākotnē pabeidzamas tiesas prāvas iznākumu un darbinieku ilgtermiņa pabalstu, piemēram, pensiju, saistības. Šīs aplēses ietver pieņēmumus par tādiem posteņiem kā riska korekcija naudas plūsmām vai diskonta likmēm, nākotnes algu un cenu izmaiņām, kas ietekmē citas izmaksas.

| 127. | Pieņēmumi un citi aplēses nenoteiktības avoti, kas atklāti saskaņā ar 125. punktu, attiecas uz aplēsēm, kas pieprasa vadības visgrūtākos, vissubjektīvākos vai sarežģītākos vērtējumus. Tā kā pieaug to mainīgo lielumu un pieņēmumu skaits, kas ietekmē iespējamā nākotnes lēmuma nenoteiktību, šie vērtējumi kļūst subjektīvāki un sarežģītāki, un parasti attiecīgi pieaug iespēja sekojošām būtiskām pārmaiņām aktīvu un saistību uzskaites vērtībās. |
| --- | --- |

127.

Pieņēmumi un citi aplēses nenoteiktības avoti, kas atklāti saskaņā ar 125. punktu, attiecas uz aplēsēm, kas pieprasa vadības visgrūtākos, vissubjektīvākos vai sarežģītākos vērtējumus. Tā kā pieaug to mainīgo lielumu un pieņēmumu skaits, kas ietekmē iespējamā nākotnes lēmuma nenoteiktību, šie vērtējumi kļūst subjektīvāki un sarežģītāki, un parasti attiecīgi pieaug iespēja sekojošām būtiskām pārmaiņām aktīvu un saistību uzskaites vērtībās.

| 128. | 125. punktā nav pieprasīta informācijas atklāšana par aktīviem un saistībām ar nozīmīgu risku, pat, ja nākamajā finanšu gadā to uzskaites vērtība varētu būtiski mainīties, ja pārskata perioda beigās tie tiek novērtēti patiesajā vērtībā, kas balstās uz pēdējā laikā noteiktām tirgus cenām. Šīs patiesās vērtības var būtiski mainīties nākamajā finanšu gadā, bet šīs izmaiņas neradīsies no pieņēmumiem vai citiem aplēses nenoteiktības avotiem pārskata perioda beigās. |
| --- | --- |

128.

125. punktā nav pieprasīta informācijas atklāšana par aktīviem un saistībām ar nozīmīgu risku, pat, ja nākamajā finanšu gadā to uzskaites vērtība varētu būtiski mainīties, ja pārskata perioda beigās tie tiek novērtēti patiesajā vērtībā, kas balstās uz pēdējā laikā noteiktām tirgus cenām. Šīs patiesās vērtības var būtiski mainīties nākamajā finanšu gadā, bet šīs izmaiņas neradīsies no pieņēmumiem vai citiem aplēses nenoteiktības avotiem pārskata perioda beigās.

| 129. | Informācija 125. punktā jāatklāj tādā veidā, kas palīdz finanšu pārskatu lietotājiem saprast vadības vērtējumu par nākotni un par citiem galvenajiem aplēses nenoteiktības avotiem. Sniegtās informācijas veids un apmērs mainās atkarībā no konkrētā pieņēmuma veida un citiem apstākļiem. Informācijas atklāšanas piemēri ir:






  (a) | pieņēmuma veids vai cita aplēses nenoteiktība; |
| --- | --- | --- |

129.

Informācija 125. punktā jāatklāj tādā veidā, kas palīdz finanšu pārskatu lietotājiem saprast vadības vērtējumu par nākotni un par citiem galvenajiem aplēses nenoteiktības avotiem. Sniegtās informācijas veids un apmērs mainās atkarībā no konkrētā pieņēmuma veida un citiem apstākļiem. Informācijas atklāšanas piemēri ir:

(a)

pieņēmuma veids vai cita aplēses nenoteiktība;

| (b) | metožu, pieņēmumu un aplēšu uzskaites vērtību jutīgums, kas ir to aprēķinu pamatā, tostarp jutīguma iemesli; |
| --- | --- |

(b)

metožu, pieņēmumu un aplēšu uzskaites vērtību jutīgums, kas ir to aprēķinu pamatā, tostarp jutīguma iemesli;

| (c) | iespējamā lēmuma nenoteiktība un pamatoti iespējamo iznākumu diapazons nākamā finanšu gada laikā attiecībā uz ietekmēto aktīvu un saistību uzskaites vērtībām un |
| --- | --- |

(c)

iespējamā lēmuma nenoteiktība un pamatoti iespējamo iznākumu diapazons nākamā finanšu gada laikā attiecībā uz ietekmēto aktīvu un saistību uzskaites vērtībām un

| (d) | paskaidrojums izmaiņām, kas izdarītas iepriekšējiem pieņēmumiem attiecībā uz šiem aktīviem un saistībām, ja nenoteiktība paliek neatrisināta. |
| --- | --- |

(d)

paskaidrojums izmaiņām, kas izdarītas iepriekšējiem pieņēmumiem attiecībā uz šiem aktīviem un saistībām, ja nenoteiktība paliek neatrisināta.

| 130. | Atklājot 125. punktā pieprasīto informāciju, šis standarts nepieprasa atklāt budžeta informāciju vai prognozes. |
| --- | --- |

130.

Atklājot 125. punktā pieprasīto informāciju, šis standarts nepieprasa atklāt budžeta informāciju vai prognozes.

| 131. | Dažreiz nav iespējams atklāt aplēses nenoteiktības galvenā pieņēmuma vai cita galvenā avota iespējamo ietekmi pārskata perioda beigās. Tādos gadījumos uzņēmums atklāj, ka, pamatojoties uz esošajām zināšanām, ir iespējams, ka rezultāti nākamā finanšu gada laikā, varētu atšķirties no pieņēmumiem un prasīt būtiskas ietekmēto aktīvu un saistību uzskaites vērtības korekcijas. Visos gadījumos uzņēmums atklāj informāciju par konkrētā aktīva vai saistības (vai aktīvu un saistību grupas) veidu un uzskaites vērtību, kuru ir ietekmējis pieņēmums. |
| --- | --- |

131.

Dažreiz nav iespējams atklāt aplēses nenoteiktības galvenā pieņēmuma vai cita galvenā avota iespējamo ietekmi pārskata perioda beigās. Tādos gadījumos uzņēmums atklāj, ka, pamatojoties uz esošajām zināšanām, ir iespējams, ka rezultāti nākamā finanšu gada laikā, varētu atšķirties no pieņēmumiem un prasīt būtiskas ietekmēto aktīvu un saistību uzskaites vērtības korekcijas. Visos gadījumos uzņēmums atklāj informāciju par konkrētā aktīva vai saistības (vai aktīvu un saistību grupas) veidu un uzskaites vērtību, kuru ir ietekmējis pieņēmums.

| 132. | Informācijas atklāšana 122. punktā par konkrētiem vērtējumiem, kurus vadība ir izdarījusi uzņēmuma grāmatvedības politiku īstenošanas procesā, attiecas uz informācijas atklāšanu par aplēses nenoteiktības avotiem 125. punktā. |
| --- | --- |

132.

Informācijas atklāšana 122. punktā par konkrētiem vērtējumiem, kurus vadība ir izdarījusi uzņēmuma grāmatvedības politiku īstenošanas procesā, attiecas uz informācijas atklāšanu par aplēses nenoteiktības avotiem 125. punktā.

| 133. | Citu SFPS kontekstā tiek pieprasīta dažu pieņēmumu atklāšana, ko citādi pieprasītu saskaņā ar 125. punktu. Piemēram, 37. SGS konkrētos apstākļos pieprasa informācijas atklāšanu par galvenajiem pieņēmumiem attiecībā uz nākotnes notikumiem, kas ietekmē uzkrājumu grupas. 7. SGS pieprasa informācijas atklāšanu par nozīmīgiem pieņēmumiem, kas izmantoti, lai novērtētu patiesajās vērtībās uzskaitīto finanšu aktīvu un finanšu saistību patiesās vērtības. 16. SGS pieprasa informācijas atklāšanu par nozīmīgiem pieņēmumiem, kas izmantoti, lai novērtētu pamatlīdzekļu pārvērtēto posteņu patiesās vērtības. |
| --- | --- |

133.

Citu SFPS kontekstā tiek pieprasīta dažu pieņēmumu atklāšana, ko citādi pieprasītu saskaņā ar 125. punktu. Piemēram, 37. SGS konkrētos apstākļos pieprasa informācijas atklāšanu par galvenajiem pieņēmumiem attiecībā uz nākotnes notikumiem, kas ietekmē uzkrājumu grupas. 7. SGS pieprasa informācijas atklāšanu par nozīmīgiem pieņēmumiem, kas izmantoti, lai novērtētu patiesajās vērtībās uzskaitīto finanšu aktīvu un finanšu saistību patiesās vērtības. 16. SGS pieprasa informācijas atklāšanu par nozīmīgiem pieņēmumiem, kas izmantoti, lai novērtētu pamatlīdzekļu pārvērtēto posteņu patiesās vērtības.

Kapitāls

| 134. | Uzņēmums atklāj informāciju, kas tā finanšu pārskatu lietotājiem ļauj novērtēt uzņēmuma mērķus, politikas un procesus kapitāla pārvaldībai. |
| --- | --- |

134.

Uzņēmums atklāj informāciju, kas tā finanšu pārskatu lietotājiem ļauj novērtēt uzņēmuma mērķus, politikas un procesus kapitāla pārvaldībai.

| 135. | Lai izpildītu 134. punkta prasības, uzņēmumam jāatklāj:






  (a) | kvalitatīva informācija par uzņēmuma mērķiem, politiku un kapitāla pārvaldes procesiem, tajā skaitā:






  (i) | skaidrojumu, kas tiek uzskatīts par kapitālu; |
| --- | --- | --- | --- |

135.

Lai izpildītu 134. punkta prasības, uzņēmumam jāatklāj:

(a)

kvalitatīva informācija par uzņēmuma mērķiem, politiku un kapitāla pārvaldes procesiem, tajā skaitā:

(i)

skaidrojumu, kas tiek uzskatīts par kapitālu;

| (ii) | ja uzņēmums ir pakļauts ārēji noteiktām kapitāla prasībām, – šo prasību raksturu un kā šīs prasības tiek iekļautas kapitāla pārvaldībā un |
| --- | --- |

(ii)

ja uzņēmums ir pakļauts ārēji noteiktām kapitāla prasībām, – šo prasību raksturu un kā šīs prasības tiek iekļautas kapitāla pārvaldībā un

| (iii) | kā tiek sasniegti kapitāla pārvaldes mērķi; |
| --- | --- |

(iii)

kā tiek sasniegti kapitāla pārvaldes mērķi;

| (b) | kvantitatīvo datu kopsavilkumu par pozīcijām, kas tiek pārvaldītas kā kapitāls. Daži uzņēmumi uzskata dažas finanšu saistību formas (piem., dažas subordinētā parāda formas) par kapitāla daļu. Citi uzņēmumi kapitālā neiekļauj dažas pašu kapitāla sastāvdaļas (piem., sastāvdaļas, kas rodas no naudas plūsmas riska ierobežošanas); |
| --- | --- |

(b)

kvantitatīvo datu kopsavilkumu par pozīcijām, kas tiek pārvaldītas kā kapitāls. Daži uzņēmumi uzskata dažas finanšu saistību formas (piem., dažas subordinētā parāda formas) par kapitāla daļu. Citi uzņēmumi kapitālā neiekļauj dažas pašu kapitāla sastāvdaļas (piem., sastāvdaļas, kas rodas no naudas plūsmas riska ierobežošanas);

| (c) | jebkuras izmaiņas (a) un (b) punktos attiecībā pret iepriekšējo periodu; |
| --- | --- |

(c)

jebkuras izmaiņas (a) un (b) punktos attiecībā pret iepriekšējo periodu;

| (d) | vai perioda laikā tas pakļāvās ārēji noteiktām prasībām attiecībā uz kapitālu un šīs prasības ievēroja; |
| --- | --- |

(d)

vai perioda laikā tas pakļāvās ārēji noteiktām prasībām attiecībā uz kapitālu un šīs prasības ievēroja;

| (e) | ja uzņēmums nav ievērojis šādas ārēji noteiktas kapitāla prasības, – šādas neievērošanas sekas. |
| --- | --- |

(e)

ja uzņēmums nav ievērojis šādas ārēji noteiktas kapitāla prasības, – šādas neievērošanas sekas.

Informācijas atklāšanas pamatā jābūt informācijai, kas ir pieejama augstākajai uzņēmuma vadībai.

| 136. | Uzņēmums var dažādi pārvaldīt kapitālu un pakļauties dažādām prasībām attiecībā uz kapitālu. Piemēram, konglomerāts var iekļaut uzņēmumus, kas darbojas apdrošināšanas un banku sfērā, līdz ar to šie uzņēmumi var pakļauties dažādai likumdošanai. Ja kopīgas informācijas atklāšana par kapitāla prasībām un tas, kā kapitāls tiek pārvaldīts, nesniedz noderīgu informāciju vai sagroza finanšu pārskata lietotāja izpratni par uzņēmuma kapitāla resursiem, uzņēmums atklāj atsevišķu informāciju par katru kapitāla prasību, kurai uzņēmums ir pakļauts. |
| --- | --- |

136.

Uzņēmums var dažādi pārvaldīt kapitālu un pakļauties dažādām prasībām attiecībā uz kapitālu. Piemēram, konglomerāts var iekļaut uzņēmumus, kas darbojas apdrošināšanas un banku sfērā, līdz ar to šie uzņēmumi var pakļauties dažādai likumdošanai. Ja kopīgas informācijas atklāšana par kapitāla prasībām un tas, kā kapitāls tiek pārvaldīts, nesniedz noderīgu informāciju vai sagroza finanšu pārskata lietotāja izpratni par uzņēmuma kapitāla resursiem, uzņēmums atklāj atsevišķu informāciju par katru kapitāla prasību, kurai uzņēmums ir pakļauts.

Citas informācijas atklāšana

| 137. | Uzņēmumam piezīmēs jāatklāj informācija par:






  (a) | dividenžu summu, kuru ieteica vai izsludināja pirms finanšu pārskatu apstiprināšanas publiskošanai, bet neatzīst par peļņas sadali īpašniekiem attiecīgajā periodā, un dividenžu summu par akciju un |
| --- | --- | --- |

137.

Uzņēmumam piezīmēs jāatklāj informācija par:

(a)

dividenžu summu, kuru ieteica vai izsludināja pirms finanšu pārskatu apstiprināšanas publiskošanai, bet neatzīst par peļņas sadali īpašniekiem attiecīgajā periodā, un dividenžu summu par akciju un

| (b) | neatzīto kumulatīvo priekšrocību dividenžu summu. |
| --- | --- |

(b)

neatzīto kumulatīvo priekšrocību dividenžu summu.

| 138. | Uzņēmumam jāatklāj šāda informācija, ja tā nav atklāta citur finanšu pārskatos publicētajā informācijā:






  (a) | uzņēmuma atrašanās vieta un juridiskā forma, tā reģistrācijas valsts un juridiskā adrese (vai galvenā uzņēmējdarbības vieta, ja tā atšķiras no juridiskās adreses); |
| --- | --- | --- |

138.

Uzņēmumam jāatklāj šāda informācija, ja tā nav atklāta citur finanšu pārskatos publicētajā informācijā:

(a)

uzņēmuma atrašanās vieta un juridiskā forma, tā reģistrācijas valsts un juridiskā adrese (vai galvenā uzņēmējdarbības vieta, ja tā atšķiras no juridiskās adreses);

| (b) | uzņēmuma darbības veids un tā galvenās darbības apraksts, un |
| --- | --- |

(b)

uzņēmuma darbības veids un tā galvenās darbības apraksts, un

| (c) | mātesuzņēmuma un koncerna mātesuzņēmuma nosaukums. |
| --- | --- |

(c)

mātesuzņēmuma un koncerna mātesuzņēmuma nosaukums.

PĀREJAS PERIODS UN SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS

| 139. | Uzņēmums šo standartu piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ir pieļaujama arī agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro šo standartu agrākam periodam, šis fakts ir jāatklāj. |
| --- | --- |

139.

Uzņēmums šo standartu piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ir pieļaujama arī agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro šo standartu agrākam periodam, šis fakts ir jāatklāj.

1. SGS ATCELŠANA (PĀRSKATĪTS 2003. GADĀ)

| 140. | Šis standarts aizstāj 2003. gadā pārskatīto un 2005. gadā mainīto 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana. |
| --- | --- |

140.

Šis standarts aizstāj 2003. gadā pārskatīto un 2005. gadā mainīto 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana.

Pielikums

Grozījumi citos paziņojumos

Šī papildinājuma grozījumus piemēro gada pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro šo standartu kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.

A1.   [Labojumi nav piemērojami tikai attiecībā uz numurētajiem standartiem.]

A2.   [Labojumi nav piemērojami tikai attiecībā uz numurētajiem standartiem.]

A3.   Starptautiskajos finanšu pārskatu standartos (ieskaitot starptautiskos grāmatvedības standartus un interpretācijas), kā arī SFPS ievados, ja vien šajā pielikumā nav norādīts savādāk, šādas atsauces tiek mainītas saskaņā ar tālāk aprakstīto.

| — | [labojums nav attiecināms uz versiju latviešu valodā,] |
| --- | --- |

—

[labojums nav attiecināms uz versiju latviešu valodā,]

| — | “peļņas vai zaudējumu aprēķins” tiek mainīts uz “apvienotais ienākumu pārskats”, |
| --- | --- |

—

“peļņas vai zaudējumu aprēķins” tiek mainīts uz “apvienotais ienākumu pārskats”,

| — | “bilance” tiek mainīts uz “finanšu stāvokļa pārskats”, |
| --- | --- |

—

“bilance” tiek mainīts uz “finanšu stāvokļa pārskats”,

| — | [labojums nav attiecināms uz LV versiju latviešu valodā] |
| --- | --- |

—

[labojums nav attiecināms uz LV versiju latviešu valodā]

| — | “bilances datums” tiek mainīts uz “pārskata perioda beigas”,






  — | “nākamās bilances datums” tiek mainīts uz “nākamā pārskata perioda beigas”, |
| --- | --- | --- |

—

“bilances datums” tiek mainīts uz “pārskata perioda beigas”,

—

“nākamās bilances datums” tiek mainīts uz “nākamā pārskata perioda beigas”,

| — | “katras bilances datums” tiek mainīts uz “katra pārskata perioda beigas”, |
| --- | --- |

—

“katras bilances datums” tiek mainīts uz “katra pārskata perioda beigas”,

| — | “pēc bilances datuma” tiek mainīts uz “pēc pārskata perioda beigām”, |
| --- | --- |

—

“pēc bilances datuma” tiek mainīts uz “pēc pārskata perioda beigām”,

| — | “pārskata datums” tiek mainīts uz “pārskata perioda beigas”,






  — | “katrs pārskata datums” tiek mainīts uz “katra pārskata perioda beigas”, |
| --- | --- | --- |

—

“pārskata datums” tiek mainīts uz “pārskata perioda beigas”,

—

“katrs pārskata datums” tiek mainīts uz “katra pārskata perioda beigas”,

| — | “pēdējā gada pārskata datums” tiek mainīts uz “pēdējā gada pārskata perioda beigas”, |
| --- | --- |

—

“pēdējā gada pārskata datums” tiek mainīts uz “pēdējā gada pārskata perioda beigas”,

| — | “kapitāla turētāji” tiek mainīts uz “īpašnieki” (izņemot 33. SGS Peļņa par akciju). |
| --- | --- |

—

“kapitāla turētāji” tiek mainīts uz “īpašnieki” (izņemot 33. SGS Peļņa par akciju).

| — | “izslēgts no pašu kapitāla un atzīts peļņā vai zaudējumos” un “izslēgts no pašu kapitāla un iekļauts peļņā vai zaudējumos” tiek mainīts uz “pārklasificēts no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem kā pārklasifikācijas korekcija”. |
| --- | --- |

—

“izslēgts no pašu kapitāla un atzīts peļņā vai zaudējumos” un “izslēgts no pašu kapitāla un iekļauts peļņā vai zaudējumos” tiek mainīts uz “pārklasificēts no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem kā pārklasifikācijas korekcija”.

| — | “standarts vai interpretācija” tiek mainīts uz “SFPS”.






  — | “kāds standarts vai interpretācija” tiek mainīts uz “kāds SFPS”, |
| --- | --- | --- |

—

“standarts vai interpretācija” tiek mainīts uz “SFPS”.

—

“kāds standarts vai interpretācija” tiek mainīts uz “kāds SFPS”,

| — | “standarti vai interpretācijas” tiek mainīts uz “SFPS” (izņemot 8. SGS Grāmatvedības politikas, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas 5. punktā). |
| --- | --- |

—

“standarti vai interpretācijas” tiek mainīts uz “SFPS” (izņemot 8. SGS Grāmatvedības politikas, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas 5. punktā).

| — | Atsauces uz 7. SGS Naudas plūsmas pārskati tiek mainītas uz 7. SGS Naudas plūsmu pārskati. |
| --- | --- |

—

Atsauces uz 7. SGS Naudas plūsmas pārskati tiek mainītas uz 7. SGS Naudas plūsmu pārskati.

| — | Atsauces uz spēkā esošo 10. SGS Notikumi pēc bilances datuma versiju tiek mainītas uz 10. SGS Notikumi pēc pārskata perioda beigām. |
| --- | --- |

—

Atsauces uz spēkā esošo 10. SGS Notikumi pēc bilances datuma versiju tiek mainītas uz 10. SGS Notikumi pēc pārskata perioda beigām.

1. SFPS   Starptautisko finanšu pārskatu standartu pirmreizējā pieņemšana

A4.   1. SFPS ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

6. un 7. punkts tiek mainīts uz šādu redakciju:

| “6. | Uzņēmums pārejas datumā uz SFPS sagatavo un sniedz sākuma finanšu stāvokļa pārskatu saskaņā ar SFPS. Tas ir sākumpunkts tā uzskaitei saskaņā ar SFPS. |
| --- | --- |

“6.

Uzņēmums pārejas datumā uz SFPS sagatavo un sniedz sākuma finanšu stāvokļa pārskatu saskaņā ar SFPS. Tas ir sākumpunkts tā uzskaitei saskaņā ar SFPS.

| 7. | Uzņēmums ... Šīs grāmatvedības politikas atbilst katram SFPS, kas ir spēkā pirmā SFPS pārskata perioda beigās, izņemot gadījumus, kas noteikti 13. līdz 34.B un 37. punktā.” |
| --- | --- |

7.

Uzņēmums ... Šīs grāmatvedības politikas atbilst katram SFPS, kas ir spēkā pirmā SFPS pārskata perioda beigās, izņemot gadījumus, kas noteikti 13. līdz 34.B un 37. punktā.”

Piemērs pēc 8. punkta tiek mainīts, kā aprakstīts tālāk.

Atsauces uz “2003” un “2005” gadu tiek mainītas attiecīgi uz “20X3” un “20X5”.

Punkti Pamatojums un Prasību piemērošana tiek mainīti, kā aprakstīts tālāk:

“Pamatojums

A uzņēmuma pirmais SFPS pārskata periods ir 20X5. gada 31. decembris. A uzņēmums nolemj sniegt salīdzināmu informāciju šajos finanšu pārskatos tikai par vienu gadu (sk. 36. punktu) ...

Prasību piemērošana

A uzņēmums ... :

| (a) | sagatavo un sniedz sākuma finanšu stāvokļa pārskatu saskaņā ar SFPS 20X4. gada 1. janvārī; un ...” |
| --- | --- |

(a)

sagatavo un sniedz sākuma finanšu stāvokļa pārskatu saskaņā ar SFPS 20X4. gada 1. janvārī; un ...”

10., 12.(a). un 21. punkts tiek mainīts uz šādu redakciju:

| “10. | Izņemot gadījumus, kas aprakstīti 13. līdz 34.B punktā, uzņēmums saskaņā ar SFPS sagatavotajā sākuma finanšu stāvokļa pārskatā: ... |
| --- | --- |

“10.

Izņemot gadījumus, kas aprakstīti 13. līdz 34.B punktā, uzņēmums saskaņā ar SFPS sagatavotajā sākuma finanšu stāvokļa pārskatā: ...

| 12. | Šis SFPS nosaka divu kategoriju izņēmumus no principa, ka uzņēmuma saskaņā ar SFPS sagatavotajam sākuma finanšu stāvokļa pārskatam jāatbilst katram SFPS:






  (a) | 13. līdz 25.I punkts atbrīvo no dažām citu SFPS prasībām. |
| --- | --- | --- |

12.

Šis SFPS nosaka divu kategoriju izņēmumus no principa, ka uzņēmuma saskaņā ar SFPS sagatavotajam sākuma finanšu stāvokļa pārskatam jāatbilst katram SFPS:

(a)

13. līdz 25.I punkts atbrīvo no dažām citu SFPS prasībām.

| 21. | 21. SGS Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme pieprasa, lai uzņēmums:






  (a) | atzītu dažas pārrēķināšanas starpības kā citus peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotos ienākumus un uzkrātu tās kā atsevišķu pašu kapitāla sastāvdaļu un |
| --- | --- | --- |

21.

21. SGS Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme pieprasa, lai uzņēmums:

(a)

atzītu dažas pārrēķināšanas starpības kā citus peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotos ienākumus un uzkrātu tās kā atsevišķu pašu kapitāla sastāvdaļu un

| (b) | atsavinot darbību ārvalstīs, pārklasificētu kumulatīvo pārrēķināšanas starpību par šo darbību ārvalstīs (vajadzības gadījumā ieskaitot guvumus un zaudējumus par saistītiem riska ierobežojumiem) no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem kā daļu no atsavināšanas guvumiem vai zaudējumiem.” |
| --- | --- |

(b)

atsavinot darbību ārvalstīs, pārklasificētu kumulatīvo pārrēķināšanas starpību par šo darbību ārvalstīs (vajadzības gadījumā ieskaitot guvumus un zaudējumus par saistītiem riska ierobežojumiem) no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem kā daļu no atsavināšanas guvumiem vai zaudējumiem.”

32. punktā atsauces uz 2003. un 2004. gadu ir mainītas attiecīgi uz 20X4. un 20X5.

32., 35. un 36. punkts tiek mainīts uz šādu redakciju:

| “32. | Uzņēmums ... Tā vietā uzņēmumam jāatspoguļo šī jaunā informācija peļņā vai zaudējumos (vai, ja tas ir piemēroti, citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos) gadam, kas beidzas 20X4. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

“32.

Uzņēmums ... Tā vietā uzņēmumam jāatspoguļo šī jaunā informācija peļņā vai zaudējumos (vai, ja tas ir piemēroti, citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos) gadam, kas beidzas 20X4. gada 31. decembrī.

| 35. | Izņemot 37. punktā aprakstītos gadījumus, šis SFPS neparedz atbrīvojumus no uzrādīšanas un informācijas atklāšanas prasībām citos SFPS. |
| --- | --- |

35.

Izņemot 37. punktā aprakstītos gadījumus, šis SFPS neparedz atbrīvojumus no uzrādīšanas un informācijas atklāšanas prasībām citos SFPS.

| 36. | Saskaņā ar 1. SGS prasībām uzņēmuma pirmajos SFPS prasībām atbilstošajos finanšu pārskatos jāiekļauj vismaz trīs finanšu stāvokļa pārskati, divi apvienotie ienākumu pārskati, divi atsevišķi peļņas vai zaudējumu aprēķini (ja tādi tiek sniegti), divi naudas plūsmu pārskati un divi pārskati par pašu kapitāla izmaiņām, kā arī attiecīgās piezīmes ar salīdzinošajiem datiem.” |
| --- | --- |

36.

Saskaņā ar 1. SGS prasībām uzņēmuma pirmajos SFPS prasībām atbilstošajos finanšu pārskatos jāiekļauj vismaz trīs finanšu stāvokļa pārskati, divi apvienotie ienākumu pārskati, divi atsevišķi peļņas vai zaudējumu aprēķini (ja tādi tiek sniegti), divi naudas plūsmu pārskati un divi pārskati par pašu kapitāla izmaiņām, kā arī attiecīgās piezīmes ar salīdzinošajiem datiem.”

36.A līdz 36.C punkts un virs tiem esošie nosaukumi ir dzēsti.

39. un 45.(a) punkts tiek mainīts uz šādu redakciju:

| “39. | Lai izpildītu 38. punktu, uzņēmuma saskaņā ar SFPS sagatavotajos pirmajos finanšu pārskatos ietver: ...






  (a) | (ii) | beigas ... saskaņā ar iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem; |
| --- | --- | --- | --- |

“39.

Lai izpildītu 38. punktu, uzņēmuma saskaņā ar SFPS sagatavotajos pirmajos finanšu pārskatos ietver: ...

(a)

(ii)

beigas ... saskaņā ar iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem;

| (b) | saskaņā ar SFPS uzrādīto kopējo ienākumu saskaņošana ar uzņēmuma pēdējo finanšu pārskatu informāciju Šīs saskaņošanas sākuma datiem jāatbilst kopējo ienākumu datiem saskaņā ar pārskatiem, kas sagatavoti, pamatojoties uz iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem vai, ja uzņēmums šādus datus nav uzrādījis, tad sākuma dati ir peļņa vai zaudējumi saskaņā ar iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem. |
| --- | --- |

(b)

saskaņā ar SFPS uzrādīto kopējo ienākumu saskaņošana ar uzņēmuma pēdējo finanšu pārskatu informāciju Šīs saskaņošanas sākuma datiem jāatbilst kopējo ienākumu datiem saskaņā ar pārskatiem, kas sagatavoti, pamatojoties uz iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem vai, ja uzņēmums šādus datus nav uzrādījis, tad sākuma dati ir peļņa vai zaudējumi saskaņā ar iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem.

| (c) | ... |
| --- | --- |

(c)

...

| 45. | Lai ievērotu ...






  (a) | Katrs šāds starpperioda finanšu pārskats, ja uzņēmums sniedza starpperioda finanšu pārskatu par iepriekšējā finanšu gada salīdzināmu starpperiodu, ietver:






  (i) | tā pašu kapitālu saskaņošanu atbilstoši iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem šā salīdzināmā starpperioda beigās ar tā pašu kapitālu saskaņā ar SFPS šajā datumā un |
| --- | --- | --- | --- |

45.

Lai ievērotu ...

(a)

Katrs šāds starpperioda finanšu pārskats, ja uzņēmums sniedza starpperioda finanšu pārskatu par iepriekšējā finanšu gada salīdzināmu starpperiodu, ietver:

(i)

tā pašu kapitālu saskaņošanu atbilstoši iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem šā salīdzināmā starpperioda beigās ar tā pašu kapitālu saskaņā ar SFPS šajā datumā un

| (ii) | saskaņošanu ar kopējiem ienākumiem par salīdzināmu starpperiodu (pašreizējo un no gada sākuma līdz šim brīdim) saskaņā ar SFPS. Šīs saskaņošanas sākuma periodam jāatbilst kopējiem ienākumiem par pēdējo periodu, kad pārskati sagatavoti saskaņā ar iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem vai, ja uzņēmums šādu summu neuzrādīja, peļņai vai zaudējumiem saskaņā ar iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem.” |
| --- | --- |

(ii)

saskaņošanu ar kopējiem ienākumiem par salīdzināmu starpperiodu (pašreizējo un no gada sākuma līdz šim brīdim) saskaņā ar SFPS. Šīs saskaņošanas sākuma periodam jāatbilst kopējiem ienākumiem par pēdējo periodu, kad pārskati sagatavoti saskaņā ar iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem vai, ja uzņēmums šādu summu neuzrādīja, peļņai vai zaudējumiem saskaņā ar iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem.”

47.C punkts tiek svītrots.

47.H punkts ir pievienots šādā redakcijā:

| “47.H | 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) grozīja SFPS terminoloģiju. Papildus tika grozīts 6., 7., 8. (Piemērs), 10., 12. (a), 21., 32., 35., 36., 39. (b). un 45. (a). punkts, kā arī A pielikums un B. 2(i) punkts B pielikumā un dzēsts 36.A līdz 36.C un 47.C punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.” |
| --- | --- |

“47.H

1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) grozīja SFPS terminoloģiju. Papildus tika grozīts 6., 7., 8. (Piemērs), 10., 12. (a), 21., 32., 35., 36., 39. (b). un 45. (a). punkts, kā arī A pielikums un B. 2(i) punkts B pielikumā un dzēsts 36.A līdz 36.C un 47.C punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.”

A pielikumā definētie termini ir grozīti šādi:

| “pirmais SFPS atskaites periods | Pēdējais pārskata periods, kas iekļauts uzņēmuma pirmajos SFPS finanšu pārskatos. |
| --- | --- |
| starptautiskie finanšu pārskatu standarti (SFPS) | Standarti un interpretācijas, kuras pieņēmusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome (SGSP). Tie ietver:






  (a) | ... |

“pirmais SFPS atskaites periods

Pēdējais pārskata periods, kas iekļauts uzņēmuma pirmajos SFPS finanšu pārskatos.

starptautiskie finanšu pārskatu standarti (SFPS)

Standarti un interpretācijas, kuras pieņēmusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome (SGSP). Tie ietver:

(a)

...

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

| (c) | Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) vai bijušās Pastāvīgās interpretācijas komitejas (PIK) sniegtās interpretācijas.” |
| --- | --- |

(c)

Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) vai bijušās Pastāvīgās interpretācijas komitejas (PIK) sniegtās interpretācijas.”

A pielikumā saskaņā ar SFPS sagatavotās sākuma bilances definīcija ir grozīta šādi:

| “saskaņā ar SFPS sagatavots sākuma finanšu stāvokļa pārskats | Uzņēmuma finanšu stāvokļa pārskats datumā, kad notika pāreja uz SFPS.” |
| --- | --- |

“saskaņā ar SFPS sagatavots sākuma finanšu stāvokļa pārskats

Uzņēmuma finanšu stāvokļa pārskats datumā, kad notika pāreja uz SFPS.”

A pielikumā pārskata datuma definīcija ir svītrota.

B2. (i) punkts B pielikumā ir grozīts šādi:

| “B2. | Ja pirmreizējs lietotājs ...






  (i) | ja pirmreizējais lietotājs atzinis nemateriālo vērtību saskaņā ar iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem par atskaitījumu no pašu kapitāla:






  (i) | šī nemateriālā vērtība nav jāatzīst saskaņā ar SFPS sagatavotajā sākuma finanšu stāvokļa pārskatā. Turklāt tas nepārklasificē šo nemateriālo vērtību uz peļņu vai zaudējumiem, ja tas atsavina meitasuzņēmumu vai ja samazinās meitasuzņēmumā veiktā ieguldījuma vērtība.” |
| --- | --- | --- | --- |

“B2.

Ja pirmreizējs lietotājs ...

(i)

ja pirmreizējais lietotājs atzinis nemateriālo vērtību saskaņā ar iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem par atskaitījumu no pašu kapitāla:

(i)

šī nemateriālā vērtība nav jāatzīst saskaņā ar SFPS sagatavotajā sākuma finanšu stāvokļa pārskatā. Turklāt tas nepārklasificē šo nemateriālo vērtību uz peļņu vai zaudējumiem, ja tas atsavina meitasuzņēmumu vai ja samazinās meitasuzņēmumā veiktā ieguldījuma vērtība.”

4. SFPS   Apdrošināšanas līgumi

A5.   4. SFPS 30. un 39.A(a) punkts tiek mainīts uz šādu redakciju:

| “30. | Dažos grāmatvedības modeļos ... Apdrošinātāja saistībās (vai atliktajās iegādes izmaksās vai nemateriālajos aktīvos) izdarītās attiecīgās korekcijas tiek atzītas kā citi peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotie ienākumi tikai un vienīgi tad, ja nerealizētie guvumi vai zaudējumi ir tieši atzīti citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos. Šī prakse ... |
| --- | --- |

“30.

Dažos grāmatvedības modeļos ... Apdrošinātāja saistībās (vai atliktajās iegādes izmaksās vai nemateriālajos aktīvos) izdarītās attiecīgās korekcijas tiek atzītas kā citi peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotie ienākumi tikai un vienīgi tad, ja nerealizētie guvumi vai zaudējumi ir tieši atzīti citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos. Šī prakse ...

| 39.A | Lai ievērotu ...






  (a) | jutīguma analīze, kas rāda, kā mainītos peļņa vai zaudējumi un pašu kapitāls, ja attiecīgais riska mainīgais pamatoti iespējami mainītos pārskata perioda beigās; metodes un pieņēmumi, kas lietoti, sagatavojot jūtīguma analīzi; un metodēs un pieņēmumos veiktās izmaiņas, salīdzinot ar iepriekšējo periodu. Tomēr ...” |
| --- | --- | --- |

39.A

Lai ievērotu ...

(a)

jutīguma analīze, kas rāda, kā mainītos peļņa vai zaudējumi un pašu kapitāls, ja attiecīgais riska mainīgais pamatoti iespējami mainītos pārskata perioda beigās; metodes un pieņēmumi, kas lietoti, sagatavojot jūtīguma analīzi; un metodēs un pieņēmumos veiktās izmaiņas, salīdzinot ar iepriekšējo periodu. Tomēr ...”

41.B punkts ir pievienots šādā redakcijā:

| “41.B | 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) grozīja SFPS terminoloģiju. Turklāt ir grozīts 30. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.” |
| --- | --- |

“41.B

1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) grozīja SFPS terminoloģiju. Turklāt ir grozīts 30. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.”

5. SFPS   Pārdošanai turēti ilgtermiņa aktīvi un pārtrauktas darbības

A6.   5. SFPS ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

3. punkts (pārstrādāts 2003. gadā) ir svītrots.

28. punktā “tajā pašā peļņas vai zaudējumu aprēķina sadaļā” ir grozīts uz “tajā pašā apvienotā ienākumu pārskata sadaļā”.

33.A punkts ir pievienots šādā redakcijā:

| “33.A | Ja uzņēmums sniedz peļņas vai zaudējumu sastāvdaļas atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā aprakstīts 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) 81. punktā, tajā pašā pārskatā jāiekļauj sadaļa, kas attiecināma uz pārtrauktajām darbībām.” |
| --- | --- |

“33.A

Ja uzņēmums sniedz peļņas vai zaudējumu sastāvdaļas atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā aprakstīts 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) 81. punktā, tajā pašā pārskatā jāiekļauj sadaļa, kas attiecināma uz pārtrauktajām darbībām.”

38. punktā “atzīts tieši pašu kapitālā” ir grozīts uz “atzīts citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos”.

44.A punkts ir pievienots šādā redakcijā:

| “44.A | 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) grozīja SFPS terminoloģiju. Tika grozīts 3. un 38. punkts un pievienots 33.A punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.” |
| --- | --- |

“44.A

1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) grozīja SFPS terminoloģiju. Tika grozīts 3. un 38. punkts un pievienots 33.A punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.”

A pielikumā īstermiņa aktīva definīcija ir grozīta šādi:

“Aktīvs jāklasificē kā īstermiņa aktīvs, ja:

| (a) | uzņēmums paredz to realizēt, pārdot vai izmantot parastā darbības cikla ietvaros; |
| --- | --- |

(a)

uzņēmums paredz to realizēt, pārdot vai izmantot parastā darbības cikla ietvaros;

| (b) | uzņēmums to tur galvenokārt pārdošanai; |
| --- | --- |

(b)

uzņēmums to tur galvenokārt pārdošanai;

| (c) | uzņēmums paredz to realizēt divpadsmit mēnešu laikā pēc pārskata perioda vai |
| --- | --- |

(c)

uzņēmums paredz to realizēt divpadsmit mēnešu laikā pēc pārskata perioda vai

| (d) | tas ir nauda vai tās ekvivalenti (kā noteikts 7. SGS), ja vien tos nav aizliegts mainīt vai izmantot, lai nokārtotu saistības, vismaz divpadsmit mēnešus pēc pārskata perioda.” |
| --- | --- |

(d)

tas ir nauda vai tās ekvivalenti (kā noteikts 7. SGS), ja vien tos nav aizliegts mainīt vai izmantot, lai nokārtotu saistības, vismaz divpadsmit mēnešus pēc pārskata perioda.”

7. SFPS   Finanšu instrumenti: informācijas atklāšana

A7.   7. SFPS ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

Nosaukums virs 20. punkta ir grozīts šādi:

“Apvienotais ienākumu pārskats”

20. punkts ir mainīts šādā redakcijā:

| “20. | Uzņēmumam apvienotajā ienākumu pārskatā vai piezīmēs jāatklāj šādas ienākumu, izdevumu, guvumu vai zaudējumu pozīcijas:






  (a) | neto peļņu vai zaudējumus no:






  (i) | ... |
| --- | --- | --- | --- |

“20.

Uzņēmumam apvienotajā ienākumu pārskatā vai piezīmēs jāatklāj šādas ienākumu, izdevumu, guvumu vai zaudējumu pozīcijas:

(a)

neto peļņu vai zaudējumus no:

(i)

...

| (ii) | pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem, atsevišķi uzrādot kā citus peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotos ienākumus atzītās peļņas vai zaudējumu summu perioda laikā un no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem pārklasificēto summu šajā periodā; |
| --- | --- |

(ii)

pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem, atsevišķi uzrādot kā citus peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotos ienākumus atzītās peļņas vai zaudējumu summu perioda laikā un no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem pārklasificēto summu šajā periodā;

| (iii) | ...” |
| --- | --- |

(iii)

...”

21. punkts ir mainīts šādā redakcijā:

| “21. | Saskaņā ar 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā) 117. punktu uzņēmumam kopsavilkumā par nozīmīgām grāmatvedības politikām jānorāda novērtēšanas princips (vai principi), kas izmantots finanšu pārskatu sagatavošanā, kā arī citas izmantotās grāmatvedības politikas, kas ir svarīgas, lai saprastu finanšu pārskatus.” |
| --- | --- |

“21.

Saskaņā ar 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā) 117. punktu uzņēmumam kopsavilkumā par nozīmīgām grāmatvedības politikām jānorāda novērtēšanas princips (vai principi), kas izmantots finanšu pārskatu sagatavošanā, kā arī citas izmantotās grāmatvedības politikas, kas ir svarīgas, lai saprastu finanšu pārskatus.”

23.(c) un (d) punkti ir izteikti šādā redakcijā:

| “23. | Naudas plūsmas riska ierobežošanai uzņēmumam jāatklāj: ...






  (c) | summa, kas bija atzīta citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos pārskata periodā; |
| --- | --- | --- |

“23.

Naudas plūsmas riska ierobežošanai uzņēmumam jāatklāj: ...

(c)

summa, kas bija atzīta citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos pārskata periodā;

| (d) | summa, kas bija pārklasificēta no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem pārskata periodā, norādot katru apvienotajā ienākumu pārskata atsevišķā postenī iekļauto summu, un ...” |
| --- | --- |

(d)

summa, kas bija pārklasificēta no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem pārskata periodā, norādot katru apvienotajā ienākumu pārskata atsevišķā postenī iekļauto summu, un ...”

27.(c). punktā “pašu kapitālā” ir grozīts uz “citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos”.

44. A punkts ir pievienots šādā redakcijā:

| “44.A | 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) grozīja SFPS terminoloģiju. Papildus ir grozīts 20., 21., 23.(c) un (d), 27.(c). un B pielikuma B5. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.” |
| --- | --- |

“44.A

1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) grozīja SFPS terminoloģiju. Papildus ir grozīts 20., 21., 23.(c) un (d), 27.(c). un B pielikuma B5. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.”

B5. punkts ir mainīts šādā redakcijā:

| “B5. | 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) 122. punkts arī pieprasa uzņēmumam kopsavilkumā par nozīmīgām grāmatvedības politikām vai citās piezīmēs atklāt informāciju, vērtējumus, neskaitot tos, kas ietverti aplēsēs, kuras vadība ir izdarījusi uzņēmuma grāmatvedības politiku īstenošanas procesā, kurām ir bijusi visnozīmīgākā ietekme uz finanšu pārskatos atzītām summām.” |
| --- | --- |

“B5.

1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) 122. punkts arī pieprasa uzņēmumam kopsavilkumā par nozīmīgām grāmatvedības politikām vai citās piezīmēs atklāt informāciju, vērtējumus, neskaitot tos, kas ietverti aplēsēs, kuras vadība ir izdarījusi uzņēmuma grāmatvedības politiku īstenošanas procesā, kurām ir bijusi visnozīmīgākā ietekme uz finanšu pārskatos atzītām summām.”

B pielikuma B14. punktā “bilances summa” ir grozīts uz “finanšu stāvokļa pārskata summa”.

8. SFPS   Pamatdarbības segmenti

A8.   8. SFPS 21. un 23.(f). punkts tiek mainīts uz šādu redakciju:

| “21. | Lai sniegtu ... Summu saskaņošana finanšu stāvokļa pārskatā uzrādāmiem segmentiem ar summām uzņēmuma finanšu stāvokļa pārskatā jāveic katrā datumā, kad ir sniegts finanšu stāvokļa pārskats. Informācija par iepriekšējiem periodiem ir jāpārveido saskaņā ar 29. un 30. punktā sniegto aprakstu. |
| --- | --- |

“21.

Lai sniegtu ... Summu saskaņošana finanšu stāvokļa pārskatā uzrādāmiem segmentiem ar summām uzņēmuma finanšu stāvokļa pārskatā jāveic katrā datumā, kad ir sniegts finanšu stāvokļa pārskats. Informācija par iepriekšējiem periodiem ir jāpārveido saskaņā ar 29. un 30. punktā sniegto aprakstu.

| 23. | Uzņēmumam ...






  (f) | būtiski ienākumu un izdevumu posteņi, kas atklāti saskaņā ar 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā) 97. punktu;” |
| --- | --- | --- |

23.

Uzņēmumam ...

(f)

būtiski ienākumu un izdevumu posteņi, kas atklāti saskaņā ar 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā) 97. punktu;”

36.A punkts ir pievienots šādā redakcijā:

| “36.A | 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) grozīja SFPS terminoloģiju. Turklāt ir grozīts 23.(f). punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.” |
| --- | --- |

“36.A

1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) grozīja SFPS terminoloģiju. Turklāt ir grozīts 23.(f). punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.”

7. SGS   Naudas plūsmu pārskats

A9.   7. SGS ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

Virsraksts ir grozīts uz “Naudas plūsmu pārskats”.

Naudas plūsmu pārskats

Virsrakstam (saskaņā ar norādīto grozījumu) pie sadaļas Mērķis ir pievienota zemteksta piezīme šādā redakcijā: “2007. gada septembrī 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana 2007. gada pārstrādes rezultātā SGSP grozīja 7. SGS virsrakstu no Naudas plūsmas pārskati uz Naudas plūsmu pārskats.”

Finanšu pārskatu sniegšana

Naudas plūsmas pārskati

Naudas plūsmu pārskats

32. punktā “peļņas vai zaudējumu aprēķins” ir grozīts uz “peļņa vai zaudējumi”.

8. SGS   Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas

A10.   8. SGS ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

5. punkts ir mainīts šādā redakcijā:

| — | Starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) definīcijā “radies” ir grozīts uz “izstrādāts”. |
| --- | --- |

—

Starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) definīcijā “radies” ir grozīts uz “izstrādāts”.

| — | Būtisks definīcijā “lietotāju pieņemtie” ir grozīts uz “ko pieņem lietotāji”. |
| --- | --- |

—

Būtisks definīcijā “lietotāju pieņemtie” ir grozīts uz “ko pieņem lietotāji”.

10. SGS   Notikumi pēc pārskata perioda

A11.   10. SGS ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

Virsraksts ir grozīts uz “Notikumi pēc pārskata perioda”.

Notikumi pēc pārskata perioda”

21. punktā “lietotāju pieņemtie” ir grozīts uz “ko pieņem lietotāji”.

11. SGS   Būvlīgumi

A12.   11. SGS 26., 28, un 38. punktā “peļņas vai zaudējumu aprēķins” ir grozīts uz “peļņa vai zaudējumi”.

12. SGS   Ienākuma nodoklis

A13.   12. SGS ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

Nodaļas “Mērķis” trešais punkts 12. SGS tiek izteikts šādā redakcijā:

“... Darījumu un citu notikumu, kas netiek atzīti peļņā vai zaudējumos (kā citi peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotie ienākumi vai tieši pašu kapitālā), nodokļu ietekmi arī neatzīst peļņas vai zaudējumu aprēķinā (kā attiecīgi citus peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotos ienākumus vai tieši pašu kapitālā).”

22. (b), 59., 60. un 65. punktā “peļņas vai zaudējumu aprēķins” ir grozīts uz “peļņa vai zaudējumi”, un 81.(g)(ii) punktā “peļņas vai zaudējumu aprēķins” ir grozīts uz “peļņa vai zaudējumi”.

23. punkts ir mainīts šādā redakcijā:

| “23. | ... Saskaņā ar 61.A punktu, atlikto nodokli tieši ieskaita pašu kapitāla sastāvdaļas uzskaites vērtībā. Saskaņā ar 58. punktu turpmākās atliktā nodokļa saistību izmaiņas atzīst peļņā vai zaudējumos par atliktā nodokļa izdevumiem (ienākumiem).” |
| --- | --- |

“23.

... Saskaņā ar 61.A punktu, atlikto nodokli tieši ieskaita pašu kapitāla sastāvdaļas uzskaites vērtībā. Saskaņā ar 58. punktu turpmākās atliktā nodokļa saistību izmaiņas atzīst peļņā vai zaudējumos par atliktā nodokļa izdevumiem (ienākumiem).”

52. punktā piezīmēs B un C piemēra beigās “61. punkts” ir mainīts uz “61.A punkts” un “tieši kreditē vai debetē pašu kapitālu” ir labots uz “atzīst par citiem peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajiem ienākumiem”.

61. punkts

61.A punkts

tieši kreditē vai debetē pašu kapitālu

atzīst par citiem peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajiem ienākumiem

Nosaukums virs 58. punkta un 58. punkts ir izteikti šādā redakcijā:

“Peļņas vai zaudējumu aprēķinā atzītās pozīcijas

| 58. | Pārskata perioda un atliktais nodoklis jāatzīst par ienākumiem vai izdevumiem un jāiekļauj perioda peļņā vai zaudējumos, izņemot gadījumus, kad nodoklis rodas no:






  (a) | peļņā vai zaudējumos par citiem peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajiem ienākumiem vai tieši pašu kapitālā tajā pašā vai citā periodā neatzītiem darījumiem vai notikumiem (sk. no 61.A līdz 65. punktam). ...” |
| --- | --- | --- |

58.

Pārskata perioda un atliktais nodoklis jāatzīst par ienākumiem vai izdevumiem un jāiekļauj perioda peļņā vai zaudējumos, izņemot gadījumus, kad nodoklis rodas no:

(a)

peļņā vai zaudējumos par citiem peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajiem ienākumiem vai tieši pašu kapitālā tajā pašā vai citā periodā neatzītiem darījumiem vai notikumiem (sk. no 61.A līdz 65. punktam). ...”

60. punktā “debetē pašu kapitālu” ir mainīts uz “neatzīst peļņā vai zaudējumos”.

Nosaukumā virs 61. punkta “tieši kreditē vai debetē pašu kapitālu” ir mainīts uz “neatzīst peļņā vai zaudējumos”.

61. punkts ir svītrots un 61.A punkts ir pievienots šādā redakcijā:

| “61.A | Pārskata perioda nodokli un atlikto nodokli neatzīst peļņā vai zaudējumos, ja nodoklis attiecas uz pozīcijām, kas tajā pašā vai citā periodā nav atzītas peļņā vai zaudējumos. Tādējādi pārskata perioda nodoklis un atliktais nodoklis, kas attiecas uz pozīcijām, kas tajā pašā vai citā periodā ir atzītas:






  (a) | citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, jāatzīst citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos (sk. 62. punktu), |
| --- | --- | --- |

“61.A

Pārskata perioda nodokli un atlikto nodokli neatzīst peļņā vai zaudējumos, ja nodoklis attiecas uz pozīcijām, kas tajā pašā vai citā periodā nav atzītas peļņā vai zaudējumos. Tādējādi pārskata perioda nodoklis un atliktais nodoklis, kas attiecas uz pozīcijām, kas tajā pašā vai citā periodā ir atzītas:

(a)

citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, jāatzīst citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos (sk. 62. punktu),

| (b) | tieši pašu kapitālā, jāatzīst tieši pašu kapitālā (sk. 62.A punktu).” |
| --- | --- |

(b)

tieši pašu kapitālā, jāatzīst tieši pašu kapitālā (sk. 62.A punktu).”

62. un 63. punkts ir laboti un 62.A punkts ir pievienots šādā redakcijā:

| “62. | Starptautiskais finanšu pārskatu standarts pieprasa vai ļauj atzīt konkrētus posteņus citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos. Šādi posteņi ir, piemēram:






  (a) | uzskaites vērtības izmaiņas, kas rodas pamatlīdzekļu pārvērtēšanas rezultātā (sk. 16. SGS), un |
| --- | --- | --- |

“62.

Starptautiskais finanšu pārskatu standarts pieprasa vai ļauj atzīt konkrētus posteņus citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos. Šādi posteņi ir, piemēram:

(a)

uzskaites vērtības izmaiņas, kas rodas pamatlīdzekļu pārvērtēšanas rezultātā (sk. 16. SGS), un

| (b) | [svītrots] |
| --- | --- |

(b)

[svītrots]

| (c) | valūtas kursa starpība, kas rodas, pārrēķinot uzņēmuma ārvalstu darbības finanšu pārskatus (sk. 21. SGS). |
| --- | --- |

(c)

valūtas kursa starpība, kas rodas, pārrēķinot uzņēmuma ārvalstu darbības finanšu pārskatus (sk. 21. SGS).

| (d) | [svītrots] |
| --- | --- |

(d)

[svītrots]

| 62.A | Starptautiskie finanšu pārskatu standarti pieprasa vai pieļauj, ka par dažiem posteņiem tieši kreditē vai debetē pašu kapitālu. Šādi posteņi ir, piemēram:






  (a) | nesadalītās peļņas, kas radusies retrospektīvas grāmatvedības politikas maiņas dēļ vai kļūdas koriģēšanas dēļ, sākuma atlikuma korekcija (skatīt 8. SGS Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas) un |
| --- | --- | --- |

62.A

Starptautiskie finanšu pārskatu standarti pieprasa vai pieļauj, ka par dažiem posteņiem tieši kreditē vai debetē pašu kapitālu. Šādi posteņi ir, piemēram:

(a)

nesadalītās peļņas, kas radusies retrospektīvas grāmatvedības politikas maiņas dēļ vai kļūdas koriģēšanas dēļ, sākuma atlikuma korekcija (skatīt 8. SGS Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas) un

| (b) | summas, kas rodas, veicot salikta finanšu instrumenta pašu kapitāla sastāvdaļas sākotnējo atzīšanu (sk. 23. punktu). |
| --- | --- |

(b)

summas, kas rodas, veicot salikta finanšu instrumenta pašu kapitāla sastāvdaļas sākotnējo atzīšanu (sk. 23. punktu).

| 63. | Izņēmuma gadījumos var būt grūti noteikt pārskata perioda un atliktā nodokļa summu, ja nodoklis attiecas uz posteņiem, kuri nav atzīti peļņā vai zaudējumos (kā citus peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotos ienākumus vai tieši pašu kapitālā). Tas var būt, piemēram, gadījumā, kad:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

63.

Izņēmuma gadījumos var būt grūti noteikt pārskata perioda un atliktā nodokļa summu, ja nodoklis attiecas uz posteņiem, kuri nav atzīti peļņā vai zaudējumos (kā citus peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotos ienākumus vai tieši pašu kapitālā). Tas var būt, piemēram, gadījumā, kad:

(a)

...

| (b) | nodokļu likmes izmaiņas ... kas attiecas uz posteni, ko iepriekš neatzina peļņā vai zaudējumos, vai |
| --- | --- |

(b)

nodokļu likmes izmaiņas ... kas attiecas uz posteni, ko iepriekš neatzina peļņā vai zaudējumos, vai

| (c) | uzņēmums ... un atliktā nodokļa aktīvs (pilnīgi vai daļēji) attiecas uz posteni, ko iepriekš neatzina peļņā vai zaudējumos. |
| --- | --- |

(c)

uzņēmums ... un atliktā nodokļa aktīvs (pilnīgi vai daļēji) attiecas uz posteni, ko iepriekš neatzina peļņā vai zaudējumos.

Tādos gadījumos pārskata perioda un atliktais nodoklis, kas attiecas uz posteņiem, kas nav atzīti peļņā vai zaudējumos, pamatojas uz attiecīgās jurisdikcijas personas pārskata perioda un atliktā nodokļa pamatotu proporcionālu sadalījumu vai citu metodi, saskaņā ar kuru attiecīgajos apstākļos sadale ir atbilstošāka.”

65. punktā “kreditē vai debetē pašu kapitālu” ir mainīts uz “atzīst citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos”.

68.C punkts ir mainīts šādā redakcijā:

| “68.C | Kā noteikts ... (a) peļņā vai zaudējumos tajā pašā vai citā periodā neatzīti darījumi vai notikumi, vai (b) uzņēmējdarbības apvienošana. ...” |
| --- | --- |

“68.C

Kā noteikts ... (a) peļņā vai zaudējumos tajā pašā vai citā periodā neatzīti darījumi vai notikumi, vai (b) uzņēmējdarbības apvienošana. ...”

77. punkts ir labots un 77.A punkts ir pievienots šādā redakcijā:

| “77. | Nodokļa izdevumi (ienākumi), kuri attiecas uz parastās darbības peļņu vai zaudējumiem, jāuzrāda apvienotajā ienākumu pārskatā. |
| --- | --- |

“77.

Nodokļa izdevumi (ienākumi), kuri attiecas uz parastās darbības peļņu vai zaudējumiem, jāuzrāda apvienotajā ienākumu pārskatā.

| 77.A | Ja uzņēmums sniedz peļņas vai zaudējumu sastāvdaļas atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā aprakstīts 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā) 81. punktā, tajā pašā pārskatā jāiekļauj nodokļa izdevumi (ienākumi), kuri attiecas uz parastās darbības peļņu vai zaudējumiem.” |
| --- | --- |

77.A

Ja uzņēmums sniedz peļņas vai zaudējumu sastāvdaļas atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā aprakstīts 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā) 81. punktā, tajā pašā pārskatā jāiekļauj nodokļa izdevumi (ienākumi), kuri attiecas uz parastās darbības peļņu vai zaudējumiem.”

81. punkts ir mainīts šādā redakcijā:

| “81. | Atsevišķi jāatklāj arī šāda informācija:






  (a) | pārskata perioda un atliktā nodokļa kopsumma, kas attiecas uz posteņiem, par kuriem tieši debetēts vai kreditēts pašu kapitāls (sk. 62.A punktu); |
| --- | --- | --- |

“81.

Atsevišķi jāatklāj arī šāda informācija:

(a)

pārskata perioda un atliktā nodokļa kopsumma, kas attiecas uz posteņiem, par kuriem tieši debetēts vai kreditēts pašu kapitāls (sk. 62.A punktu);

| (ab) | ienākumu nodokļu summu, kas attiecas uz katru citu peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu sastāvdaļu (sk. 62. punktu un 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā)); |
| --- | --- |

(ab)

ienākumu nodokļu summu, kas attiecas uz katru citu peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu sastāvdaļu (sk. 62. punktu un 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā));

| (b) | [svītrots]; ...” |
| --- | --- |

(b)

[svītrots]; ...”

92. punkts ir pievienots šādā redakcijā:

| “92. | 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Papildus ir mainīts 23., 52., 58., 60., 62., 63., 65., 68.C., 77. un 81. punkts, svītrots 61. punkts un pievienots 61.A, 62.A un 77.A punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.” |
| --- | --- |

“92.

1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Papildus ir mainīts 23., 52., 58., 60., 62., 63., 65., 68.C., 77. un 81. punkts, svītrots 61. punkts un pievienots 61.A, 62.A un 77.A punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.”

14. SGS   Informācijas sniegšana pa segmentiem

A14.   14. SGS ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

2., 52.A un 54. punkts tiek mainīts uz šādu redakciju:

| “2. | Finanšu pārskati ietver finanšu stāvokļa pārskatu, apvienoto ienākumu pārskatu, naudas plūsmu pārskatu, pašu kapitāla izmaiņu pārskatu un piezīmes, kā noteikts 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā). Ja saskaņā ar 1. SGS tiek sniegts atsevišķs peļņas vai zaudējumu aprēķins, tas ir pilna komplekta sastāvdaļa. |
| --- | --- |

“2.

Finanšu pārskati ietver finanšu stāvokļa pārskatu, apvienoto ienākumu pārskatu, naudas plūsmu pārskatu, pašu kapitāla izmaiņu pārskatu un piezīmes, kā noteikts 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā). Ja saskaņā ar 1. SGS tiek sniegts atsevišķs peļņas vai zaudējumu aprēķins, tas ir pilna komplekta sastāvdaļa.

| 52.A | Uzņēmums ... Visas darbības, kas klasificētas kā pārtrauktas pēdējā uzrādītā pārskata perioda beigās. |
| --- | --- |

52.A

Uzņēmums ... Visas darbības, kas klasificētas kā pārtrauktas pēdējā uzrādītā pārskata perioda beigās.

| 54. | Piemērs segmenta darbības rezultātu rādītājam pirms apvienotajā ienākumu pārskatā uzrādītajiem segmenta rezultātiem ir bruto peļņa. Piemēri segmenta darbības rezultātu rādītājiem pēc apvienotajā ienākumu pārskatā uzrādītā segmenta rezultāta, ir peļņa vai zaudējumi no parastās darbības (pirms vai pēc ienākuma nodokļiem) un peļņa vai zaudējumi.” |
| --- | --- |

54.

Piemērs segmenta darbības rezultātu rādītājam pirms apvienotajā ienākumu pārskatā uzrādītajiem segmenta rezultātiem ir bruto peļņa. Piemēri segmenta darbības rezultātu rādītājiem pēc apvienotajā ienākumu pārskatā uzrādītā segmenta rezultāta, ir peļņa vai zaudējumi no parastās darbības (pirms vai pēc ienākuma nodokļiem) un peļņa vai zaudējumi.”

85. punkts ir pievienots šādā redakcijā:

| “85. | 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Turklāt ir grozīts 2. punkts. Uzņēmums 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.” |
| --- | --- |

“85.

1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Turklāt ir grozīts 2. punkts. Uzņēmums 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.”

16. SGS   Pamatlīdzekļi

A15.   16. SGS ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

39. un 40. punkts tiek mainīts uz šādu redakciju:

| “39. | Ja aktīva uzskaites vērtību pārvērtēšanas rezultātā palielina, šo palielinājumu jāatzīst citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos un jāuzkrāj pašu kapitāla postenī “pārvērtēšanas rezerve”. Tomēr ... |
| --- | --- |

“39.

Ja aktīva uzskaites vērtību pārvērtēšanas rezultātā palielina, šo palielinājumu jāatzīst citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos un jāuzkrāj pašu kapitāla postenī “pārvērtēšanas rezerve”. Tomēr ...

| 40. | Ja aktīvs ... Tomēr samazinājumu jāatzīst citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos tādā apmērā, cik liels ir konkrētā aktīva pārvērtēšanas pārsnieguma atlikums. Citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos atzītais samazinājums samazina summu, kas uzkrāta pašu kapitālā ar nosaukumu “Pārvērtēšanas pārsniegums”.” |
| --- | --- |

40.

Ja aktīvs ... Tomēr samazinājumu jāatzīst citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos tādā apmērā, cik liels ir konkrētā aktīva pārvērtēšanas pārsnieguma atlikums. Citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos atzītais samazinājums samazina summu, kas uzkrāta pašu kapitālā ar nosaukumu “Pārvērtēšanas pārsniegums”.”

73.(e)(iv). punktā “atzīts vai apvērsts tieši pašu kapitālā” ir grozīts uz “atzīts vai apvērsts citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos”.

81.B punkts ir pievienots, kā aprakstīts tālāk:

| “81.B | 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Turklāt ir grozīts 39., 40. un 73.(e)(iv). punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.” |
| --- | --- |

“81.B

1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Turklāt ir grozīts 39., 40. un 73.(e)(iv). punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.”

19. SGS   Darbinieku pabalsti

A16.   19. SGS ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

69. punktā “katrā secīgajā bilances datumā” tiek mainīts uz “katra secīgā pārskata perioda beigās”.

93.A līdz 93.D punkts tiek mainīts uz šādu redakciju:

| “93.A | Ja uzņēmums ir pieņēmis politiku, kas paredz visu aktuāro guvumu un zaudējumu atzīšanu tajā periodā, kad tie rodas, kā to pieļauj 93. punkts, uzņēmums drīkst atzīt tos kā citus peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotos ienākumus saskaņā ar 93.B līdz 93.D punktu nodrošinot ... |
| --- | --- |

“93.A

Ja uzņēmums ir pieņēmis politiku, kas paredz visu aktuāro guvumu un zaudējumu atzīšanu tajā periodā, kad tie rodas, kā to pieļauj 93. punkts, uzņēmums drīkst atzīt tos kā citus peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotos ienākumus saskaņā ar 93.B līdz 93.D punktu nodrošinot ...

| 93.B | Par citiem peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajiem ienākumiem atzītie aktuārie guvumi un zaudējumi, kā to pieļauj 93.A punkts, jāsniedz apvienotajā ienākumu pārskatā. |
| --- | --- |

93.B

Par citiem peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajiem ienākumiem atzītie aktuārie guvumi un zaudējumi, kā to pieļauj 93.A punkts, jāsniedz apvienotajā ienākumu pārskatā.

| 93.C | Uzņēmumam, kas atzīst aktuāros guvumus un zaudējumus saskaņā ar 93.A punktu, jāatzīst arī jebkādas korekcijas, kas rodas citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos no 58.(b) punktā noteiktajiem ierobežojumiem. |
| --- | --- |

93.C

Uzņēmumam, kas atzīst aktuāros guvumus un zaudējumus saskaņā ar 93.A punktu, jāatzīst arī jebkādas korekcijas, kas rodas citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos no 58.(b) punktā noteiktajiem ierobežojumiem.

| 93.D | Aktuāros guvumus un zaudējumus, kas rodas citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos no 58.(b) punktā noteiktajiem ierobežojumiem, nekavējoties jāatzīst par nesadalīto peļņu. Nākamajā periodā tie nav jāpārklasificē uz peļņu vai zaudējumiem.” |
| --- | --- |

93.D

Aktuāros guvumus un zaudējumus, kas rodas citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos no 58.(b) punktā noteiktajiem ierobežojumiem, nekavējoties jāatzīst par nesadalīto peļņu. Nākamajā periodā tie nav jāpārklasificē uz peļņu vai zaudējumiem.”

105. punktā un pie 106. punkta minētajā piemērā “peļņas vai zaudējumu aprēķins” ir mainīts uz “peļņa vai zaudējumi”.

120.A punkts ir mainīts šādā redakcijā:

| “120.A | Par noteiktu pabalstu plāniem uzņēmumam jāatklāj šāda informācija: ...






  (h) | kopējā citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos atzītā summa katram no sekojošajiem posteņiem: ... |
| --- | --- | --- |

“120.A

Par noteiktu pabalstu plāniem uzņēmumam jāatklāj šāda informācija: ...

(h)

kopējā citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos atzītā summa katram no sekojošajiem posteņiem: ...

| (i) | uzņēmumiem, kas saskaņā ar 93.A punktu atzīst aktuāros guvumus un zaudējumus citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos atzīto aktuāro guvumu un zaudējumu kumulatīvā summa.” |
| --- | --- |

(i)

uzņēmumiem, kas saskaņā ar 93.A punktu atzīst aktuāros guvumus un zaudējumus citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos atzīto aktuāro guvumu un zaudējumu kumulatīvā summa.”

161. punkts ir pievienots šādā redakcijā:

| “161. | 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Turklāt ir grozīts no 93.A līdz 93.D, 106. (piemērs) un 120.A punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.” |
| --- | --- |

“161.

1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Turklāt ir grozīts no 93.A līdz 93.D, 106. (piemērs) un 120.A punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.”

20. SGS   Valsts dotāciju uzskaite un informācijas atklāšana par valsts palīdzību

A17.   20. SGS ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

14. un 15. punktā “peļņas vai zaudējumu aprēķins” ir grozīts uz “peļņa vai zaudējumi”.

28. punktā “uzrādot bilancē” ir mainīts uz “uzrādot finanšu stāvokļa pārskatā”.

29.A punkts ir pievienots, kā aprakstīts tālāk:

| “29.A | Ja uzņēmums sniedz peļņas vai zaudējumu sastāvdaļas atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā aprakstīts 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) 81. punktā, tajā pašā pārskatā saskaņā ar 29. punkta prasībām jāiekļauj ar ienākumiem saistītas dotācijas.” |
| --- | --- |

“29.A

Ja uzņēmums sniedz peļņas vai zaudējumu sastāvdaļas atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā aprakstīts 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) 81. punktā, tajā pašā pārskatā saskaņā ar 29. punkta prasībām jāiekļauj ar ienākumiem saistītas dotācijas.”

42. punkts ir pievienots šādā redakcijā:

| “42. | 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Turklāt ir pievienots 29.A punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.” |
| --- | --- |

“42.

1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Turklāt ir pievienots 29.A punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.”

21. SGS   Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme

A18.   21. SGS ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

7. punktā “... naudas plūsmas pārskats par naudas plūsmām, kas rodas ...” ir mainīts uz “... pārskats par naudas plūsmām, kas rodas...”

Nosaukumā virs 23. punkta “Pārskatu sniegšana turpmākajos bilances datumos” ir mainīts uz “Pārskatu sniegšana turpmākajos pārskata periodos”.

27. punktā “sākotnēji uzrādīts pašu kapitālā” ir mainīts uz “sākotnēji atzīts citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos”.

30. un 31. punktā “atzīts tieši pašu kapitālā” ir mainīts uz “atzīts citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos”.

32. punktā “sākotnēji atzīts atsevišķā pašu kapitāla sastāvdaļā un atzīts peļņā vai zaudējumos” ir mainīts uz “sākotnēji atzīts citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos un pārklasificēts no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem”.

33. punktā “pārklasificēts uz atsevišķu pašu kapitāla sastāvdaļu” ir mainīts uz “atzīts citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos”.

37. punkts ir mainīts šādā redakcijā:

| “37. | Ietekme ... Valūtas kursa starpība, kas radusies no ārvalstu darbības pārrēķināšanas, kura iepriekš atzīta citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos saskaņā ar 32. punktu un 39.(c) punktu, netiek pārklasificēta no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem līdz darbības atsavināšanai.” |
| --- | --- |

“37.

Ietekme ... Valūtas kursa starpība, kas radusies no ārvalstu darbības pārrēķināšanas, kura iepriekš atzīta citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos saskaņā ar 32. punktu un 39.(c) punktu, netiek pārklasificēta no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem līdz darbības atsavināšanai.”

39.(a) punktā “pēc beigu kursa pēdējās uzrādītās bilances datumā” ir mainīts uz “pēc beigu kursa tā finanšu stāvokļa pārskata datumā”.

39.(b) punktā “katrs peļņas vai zaudējumu aprēķins” ir mainīts uz “katrs apvienotais ienākumu pārskats vai atsevišķi sniegtais peļņas vai zaudējumu aprēķins”.

39.(c) punktā “kā atsevišķa pašu kapitāla sastāvdaļa” ir mainīts uz “citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos”.

41., 45., 46., 48. un 52. punkts tiek mainīts uz šādu redakciju:

| “41. | Valūtas kursa starpības, kas apskatītas 39.(c) punktā, rodas:






  (a) | pārrēķinot ienākumus un izdevumus pēc valūtas kursiem darījumu datumos, kā arī aktīvus un saistības – pēc beigu kursa.
  ...
  Šī valūtas kursa starpība netiek atzīta peļņas vai zaudējumu aprēķinā, jo izmaiņām valūtas kursā ir maza vai vispār nav tiešas ietekmes uz pašreizējām vai nākotnes naudas plūsmām no uzņēmuma darbības. Valūtas kursa starpības kumulatīvo summu uzrāda kā atsevišķa pašu kapitāla sastāvdaļu līdz ārvalstu darbības atsavināšanai. Ja valūtas kursa starpība attiecas uz ārvalstu darbību, kas ir konsolidēta, bet nepieder pilnīgi, ... |
| --- | --- | --- |

“41.

Valūtas kursa starpības, kas apskatītas 39.(c) punktā, rodas:

(a)

pārrēķinot ienākumus un izdevumus pēc valūtas kursiem darījumu datumos, kā arī aktīvus un saistības – pēc beigu kursa.

...

Šī valūtas kursa starpība netiek atzīta peļņas vai zaudējumu aprēķinā, jo izmaiņām valūtas kursā ir maza vai vispār nav tiešas ietekmes uz pašreizējām vai nākotnes naudas plūsmām no uzņēmuma darbības. Valūtas kursa starpības kumulatīvo summu uzrāda kā atsevišķa pašu kapitāla sastāvdaļu līdz ārvalstu darbības atsavināšanai. Ja valūtas kursa starpība attiecas uz ārvalstu darbību, kas ir konsolidēta, bet nepieder pilnīgi, ...

| 45. | Apvienošana ... Tādējādi pārskatu sniedzēja uzņēmuma konsolidētajos finanšu pārskatos šo valūtas kursa starpību atzīst peļņas vai zaudējumu aprēķinā vai, ja tā rodas 32. punktā minēto apstākļu dēļ, to atzīst kā citus peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotos ienākumus un uzkrāj kā atsevišķu pašu kapitāla sastāvdaļu līdz ārvalstu darbības atsavināšanai. |
| --- | --- |

45.

Apvienošana ... Tādējādi pārskatu sniedzēja uzņēmuma konsolidētajos finanšu pārskatos šo valūtas kursa starpību atzīst peļņas vai zaudējumu aprēķinā vai, ja tā rodas 32. punktā minēto apstākļu dēļ, to atzīst kā citus peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotos ienākumus un uzkrāj kā atsevišķu pašu kapitāla sastāvdaļu līdz ārvalstu darbības atsavināšanai.

| 46. | Ja ... 27. SGS ļauj izmantot citu datumu ar noteikumu, ka starpība nav lielāka kā trīs mēneši un labojumi veikti jebkuru darījumu vai citu notikumu ietekmes uzrādīšanai, kas radusies laikā starp dažādiem datumiem. ... |
| --- | --- |

46.

Ja ... 27. SGS ļauj izmantot citu datumu ar noteikumu, ka starpība nav lielāka kā trīs mēneši un labojumi veikti jebkuru darījumu vai citu notikumu ietekmes uzrādīšanai, kas radusies laikā starp dažādiem datumiem. ...

| 48. | Atsavinot ārvalstu darbību, valūtas kursa starpības kumulatīvā summa, kas tikusi atzīta kā citi peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotie ienākumi un uzkrāta kā atsevišķa pašu kapitāla sastāvdaļa, un kas attiecas uz šo ārvalstu darbību, jāpārklasificē no pašu kapitāla par peļņu vai zaudējumiem (kā pārklasifikācijas korekcija), kad no atsavināšanas tiek atzīta peļņa vai zaudējumi (sk. 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā)). |
| --- | --- |

48.

Atsavinot ārvalstu darbību, valūtas kursa starpības kumulatīvā summa, kas tikusi atzīta kā citi peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotie ienākumi un uzkrāta kā atsevišķa pašu kapitāla sastāvdaļa, un kas attiecas uz šo ārvalstu darbību, jāpārklasificē no pašu kapitāla par peļņu vai zaudējumiem (kā pārklasifikācijas korekcija), kad no atsavināšanas tiek atzīta peļņa vai zaudējumi (sk. 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā)).

| 52. | Uzņēmumam jāatklāj: ...






  (b) | neto valūtas kursa starpība, kas atzīta kā citi peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotie ienākumi un uzkrāti kā pašu kapitāla atsevišķa sastāvdaļa, un šīs valūtas kursa starpības summas saskaņošana perioda sākumā un beigās.” |
| --- | --- | --- |

52.

Uzņēmumam jāatklāj: ...

(b)

neto valūtas kursa starpība, kas atzīta kā citi peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotie ienākumi un uzkrāti kā pašu kapitāla atsevišķa sastāvdaļa, un šīs valūtas kursa starpības summas saskaņošana perioda sākumā un beigās.”

60.A punkts ir pievienots, kā aprakstīts tālāk:

| “60.A | 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) grozīja SFPS terminoloģiju. Turklāt ir mainīts 27., 30. līdz 33., 37., 39., 41., 45., 48. un 52. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.” |
| --- | --- |

“60.A

1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) grozīja SFPS terminoloģiju. Turklāt ir mainīts 27., 30. līdz 33., 37., 39., 41., 45., 48. un 52. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.”

24. SGS   Informācijas atklāšana par saistītām pusēm

A19.   24. SGS 19. punktā “bilancē” ir mainīts uz “finanšu stāvokļa pārskatā”.

27. SGS   Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati

A20.   27. SGS ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

4. punktā izmaksu metode definīcijā “uzkrātā peļņa” ir mainīta uz “nesadalītā peļņa”.

26., 27., 30. un 40.(e). punkts tiek mainīts uz šādu redakciju:

| “26. | Mātesuzņēmuma un meitasuzņēmumu finanšu pārskati, kas izmantoti, sagatavojot konsolidētos finanšu pārskatus, jāsagatavo uz to pašu datumu. Ja mātesuzņēmuma un meitasuzņēmuma pārskata perioda beigas ir atšķirīgas, meitasuzņēmums konsolidācijas nolūkos sagatavo papildus finanšu pārskatus uz to pašu pārskata datumu kā mātesuzņēmuma finanšu pārskatiem, ja vien to izdarīt nav neiespējami. |
| --- | --- |

“26.

Mātesuzņēmuma un meitasuzņēmumu finanšu pārskati, kas izmantoti, sagatavojot konsolidētos finanšu pārskatus, jāsagatavo uz to pašu datumu. Ja mātesuzņēmuma un meitasuzņēmuma pārskata perioda beigas ir atšķirīgas, meitasuzņēmums konsolidācijas nolūkos sagatavo papildus finanšu pārskatus uz to pašu pārskata datumu kā mātesuzņēmuma finanšu pārskatiem, ja vien to izdarīt nav neiespējami.

| 27. | Ja ... meitasuzņēmuma finanšu pārskati, ko izmanto konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošanā, sagatavoti citā datumā nekā mātesuzņēmuma finanšu pārskati, jāveic korekcijas par tādu nozīmīgu darījumu vai notikumu ietekmi, kuri notikuši laikā starp šo datumu un mātesuzņēmuma finanšu pārskatu datumu. Jebkurā gadījumā laika periods starp meitasuzņēmuma un mātesuzņēmuma pārskata perioda beigām nedrīkst pārsniegt trīs mēnešus. Pārskata periodu ilgumam un jebkurai atšķirībai starp pārskata perioda beigām jābūt nemainīgai periodu pēc perioda. |
| --- | --- |

27.

Ja ... meitasuzņēmuma finanšu pārskati, ko izmanto konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošanā, sagatavoti citā datumā nekā mātesuzņēmuma finanšu pārskati, jāveic korekcijas par tādu nozīmīgu darījumu vai notikumu ietekmi, kuri notikuši laikā starp šo datumu un mātesuzņēmuma finanšu pārskatu datumu. Jebkurā gadījumā laika periods starp meitasuzņēmuma un mātesuzņēmuma pārskata perioda beigām nedrīkst pārsniegt trīs mēnešus. Pārskata periodu ilgumam un jebkurai atšķirībai starp pārskata perioda beigām jābūt nemainīgai periodu pēc perioda.

| 30. | Ienākums ..., kas atzīts citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos saskaņā ar 21. SGS Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme, ir pārklasificēts uz konsolidētajiem ienākumiem vai izdevumiem kā pārklasifikācijas korekcija ienākumiem vai izdevumiem, atsavinot meitasuzņēmumu. |
| --- | --- |

30.

Ienākums ..., kas atzīts citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos saskaņā ar 21. SGS Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme, ir pārklasificēts uz konsolidētajiem ienākumiem vai izdevumiem kā pārklasifikācijas korekcija ienākumiem vai izdevumiem, atsavinot meitasuzņēmumu.

| 40. | Jāatklāj šāda informācija ...






  (e) | meitasuzņēmuma finanšu pārskatu pārskata beigu datums, ja tas atšķiras no mātesuzņēmuma finanšu pārskatu beigu datuma vai arī konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošanai tiek izmantoti meitasuzņēmuma pārskati ar atšķirīgu pārskata periodu, un iemesli cita datuma vai perioda piemērošanai ....” |
| --- | --- | --- |

40.

Jāatklāj šāda informācija ...

(e)

meitasuzņēmuma finanšu pārskatu pārskata beigu datums, ja tas atšķiras no mātesuzņēmuma finanšu pārskatu beigu datuma vai arī konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošanai tiek izmantoti meitasuzņēmuma pārskati ar atšķirīgu pārskata periodu, un iemesli cita datuma vai perioda piemērošanai ....”

43.A punkts ir pievienots, kā aprakstīts tālāk:

| “43.A | 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Turklāt ir grozīts 30. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.” |
| --- | --- |

“43.A

1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Turklāt ir grozīts 30. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.”

28. SGS   Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos

A21.   28. SGS ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

11., 24., 25., 37.(e). un 39. punkts tiek mainīts uz šādu redakciju:

| “11. | Saskaņā ar pašu kapitāla metodi ... Uzskaites vērtības korekcijas var būt nepieciešamas izmaiņām ieguldītāja proporcionālajai līdzdalībā ieguldījumu saņēmējā, kuras rada izmaiņas ieguldījumu saņēmēja citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos. Šīs izmaiņas rodas no pamatlīdzekļu un ieguldījumu pārvērtēšanas un no ārvalstu valūtas pārrēķināšanas starpības. Ieguldītāja daļa šajās izmaiņās tiek atzīta ieguldītāja citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos (sk. 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā)). |
| --- | --- |

“11.

Saskaņā ar pašu kapitāla metodi ... Uzskaites vērtības korekcijas var būt nepieciešamas izmaiņām ieguldītāja proporcionālajai līdzdalībā ieguldījumu saņēmējā, kuras rada izmaiņas ieguldījumu saņēmēja citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos. Šīs izmaiņas rodas no pamatlīdzekļu un ieguldījumu pārvērtēšanas un no ārvalstu valūtas pārrēķināšanas starpības. Ieguldītāja daļa šajās izmaiņās tiek atzīta ieguldītāja citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos (sk. 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā)).

| 24. | Pašus pēdējos ... Ja ieguldītāja pārskata perioda beigas atšķiras no asociētā uzņēmuma pārskata perioda beigām, asociētais uzņēmums ieguldītāja lietošanai sagatavo finanšu pārskatus ar to pašu datumu kā ieguldītāja finanšu pārskati, ja vien tas nav neiespējams. |
| --- | --- |

24.

Pašus pēdējos ... Ja ieguldītāja pārskata perioda beigas atšķiras no asociētā uzņēmuma pārskata perioda beigām, asociētais uzņēmums ieguldītāja lietošanai sagatavo finanšu pārskatus ar to pašu datumu kā ieguldītāja finanšu pārskati, ja vien tas nav neiespējams.

| 25. | Ja ... asociētā uzņēmuma finanšu pārskati, ko izmanto pašu kapitāla metodes piemērošanai, ir sagatavoti uz citu pārskata datumu, nekā ieguldītāja finanšu pārskati ... Jebkurā gadījumā laika periods starp asociētā uzņēmuma un ieguldītāja pārskata perioda beigām nedrīkst pārsniegt trīs mēnešus. Pārskata periodu ilgumam un jebkurai atšķirībai starp pārskata perioda beigām jābūt nemainīgai periodu pēc perioda. |
| --- | --- |

25.

Ja ... asociētā uzņēmuma finanšu pārskati, ko izmanto pašu kapitāla metodes piemērošanai, ir sagatavoti uz citu pārskata datumu, nekā ieguldītāja finanšu pārskati ... Jebkurā gadījumā laika periods starp asociētā uzņēmuma un ieguldītāja pārskata perioda beigām nedrīkst pārsniegt trīs mēnešus. Pārskata periodu ilgumam un jebkurai atšķirībai starp pārskata perioda beigām jābūt nemainīgai periodu pēc perioda.

| 37. | Jāatklāj šāda informācija ...






  (e) | asociētā uzņēmuma finanšu pārskatu beigas, kad šie finanšu pārskati tiek lietoti pašu kapitāla metodes piemērošanai un ir uz citu datumu vai periodu kā ieguldītāja finanšu pārskati, un iemesli cita pārskata datuma vai perioda piemērošanai. |
| --- | --- | --- |

37.

Jāatklāj šāda informācija ...

(e)

asociētā uzņēmuma finanšu pārskatu beigas, kad šie finanšu pārskati tiek lietoti pašu kapitāla metodes piemērošanai un ir uz citu datumu vai periodu kā ieguldītāja finanšu pārskati, un iemesli cita pārskata datuma vai perioda piemērošanai.

| 39. | Ieguldītāja daļa šajās izmaiņās, kas atzīta asociētā uzņēmuma citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, ieguldītājam jāatzīst citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos.” |
| --- | --- |

39.

Ieguldītāja daļa šajās izmaiņās, kas atzīta asociētā uzņēmuma citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, ieguldītājam jāatzīst citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos.”

41.A punkts ir pievienots, kā aprakstīts tālāk:

| “41.A | 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) grozīja SFPS terminoloģiju. Turklāt ir grozīts 11. un 39. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.” |
| --- | --- |

“41.A

1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) grozīja SFPS terminoloģiju. Turklāt ir grozīts 11. un 39. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.”

29. SGS   Finanšu pārskati valstīs ar hiperinflāciju

A22.   29. SGS ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

27. punktā “peļņas vai zaudējumu aprēķina posteņi” ir mainīts uz “apvienotā ienākumu pārskata posteņi”.

28. punktā “peļņas vai zaudējumu aprēķina posteņi” ir mainīts uz “ienākumu vai izdevumu posteņi”.

36. punktā “pārskata datumi” tiek mainīts uz “pārskata periodu beigas”,

32. SGS   Finanšu instrumenti: informācijas sniegšana

A23.   32. SGS ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

18. punktā “uzņēmuma bilancē” ir mainīts uz “uzņēmuma finanšu stāvokļa pārskatā”.

29. punkta pēdējā teikumā “bilancē” ir mainīts uz “finanšu stāvokļa pārskatā”.

40. punktā “peļņas vai zaudējumu aprēķins” ir mainīts uz “apvienotais ienākumu pārskats vai atsevišķs sniegtais peļņas vai zaudējumu aprēķins (ja tāds tiek sniegts)” (divreiz).

97.A punkts ir pievienots, kā aprakstīts tālāk:

| “97.A | 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) grozīja SFPS terminoloģiju. Turklāt ir grozīts 40. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.” |
| --- | --- |

“97.A

1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) grozīja SFPS terminoloģiju. Turklāt ir grozīts 40. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.”

Lietošanas norādījumi ir., kā aprakstīts tālāk.

AG31. punktā “bilancē” ir. uz “finanšu stāvokļa pārskatā”.

AG39. punktā “uzņēmuma bilancē” ir mainīts uz “uzņēmuma finanšu stāvokļa pārskatā”.

33. SGS   Peļņa par akciju

A24.   33. SGS ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

4. punktā “peļņas vai zaudējumu aprēķinā” ir mainīts uz “apvienotajā ienākumu pārskatā”.

4.A punkts ir pievienots, kā aprakstīts tālāk:

| “4.A | Ja uzņēmums sniedz peļņas vai zaudējumu sastāvdaļas atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā aprakstīts 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā) 81. punktā, tajā pašā pārskatā jāiekļauj peļņa par akciju.” |
| --- | --- |

“4.A

Ja uzņēmums sniedz peļņas vai zaudējumu sastāvdaļas atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā aprakstīts 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā) 81. punktā, tajā pašā pārskatā jāiekļauj peļņa par akciju.”

13. punkts “Finanšu pārskatu sniegšana” ir svītrots.

Finanšu pārskatu sniegšana

67. punkts ir mainīts šādi: “... abus rādītājus var ierakstīt vienā apvienotā ienākumu pārskata rindā.”

67.A, 68.A, 73.A un 74.A punkts ir pievienots šādā redakcijā:

| “67.A | Ja uzņēmums sniedz peļņas vai zaudējumu sastāvdaļas atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā aprakstīts 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) 81. punktā, tajā pašā pārskatā jāiekļauj pamatpeļņa par akciju un mazinātā peļņa par akciju, kā to prasa 66. un 67. punkts. |
| --- | --- |

“67.A

Ja uzņēmums sniedz peļņas vai zaudējumu sastāvdaļas atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā aprakstīts 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) 81. punktā, tajā pašā pārskatā jāiekļauj pamatpeļņa par akciju un mazinātā peļņa par akciju, kā to prasa 66. un 67. punkts.

| 68.A | Ja uzņēmums sniedz peļņas vai zaudējumu sastāvdaļas atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā aprakstīts 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) 81. punktā, tajā pašā pārskatā vai piezīmēs saskaņā ar 68. punktu jāiekļauj pārtrauktas darbības pamatpeļņa un mazinātā peļņa par akciju. |
| --- | --- |

68.A

Ja uzņēmums sniedz peļņas vai zaudējumu sastāvdaļas atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā aprakstīts 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) 81. punktā, tajā pašā pārskatā vai piezīmēs saskaņā ar 68. punktu jāiekļauj pārtrauktas darbības pamatpeļņa un mazinātā peļņa par akciju.

| 73.A | 73. punkts attiecas arī uz uzņēmumu, kas bez pamatpeļņas par akciju un mazinātās peļņas par akciju atklāj arī summas par akciju attiecībā uz kādu peļņas vai zaudējumu aprēķinā (kā aprakstīts 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) 81. punktā) uzrādītu sastāvdaļu, kas nav šī standarta prasība. |
| --- | --- |

73.A

73. punkts attiecas arī uz uzņēmumu, kas bez pamatpeļņas par akciju un mazinātās peļņas par akciju atklāj arī summas par akciju attiecībā uz kādu peļņas vai zaudējumu aprēķinā (kā aprakstīts 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) 81. punktā) uzrādītu sastāvdaļu, kas nav šī standarta prasība.

| 74.A | 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Turklāt ir pievienots 4.A, 67.A, 68.A un 73.A punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.” |
| --- | --- |

74.A

1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Turklāt ir pievienots 4.A, 67.A, 68.A un 73.A punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.”

34. SGS   Starpperioda finanšu pārskati

A25.   34. SGS ir mainīts, kā aprakstīts tālāk

4., 5. un 8. punkts tiek mainīts uz šādu redakciju:

| “4. | ...

  Starpperioda finanšu pārskats ir finanšu pārskats, kurā ietverts pilns finanšu pārskatu kopums (kā aprakstīts 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā)) vai arī saīsinātu finanšu pārskatu kopums (kā aprakstīts šajā standartā) par starpperiodu. |
| --- | --- |

“4.

...

Starpperioda finanšu pārskats ir finanšu pārskats, kurā ietverts pilns finanšu pārskatu kopums (kā aprakstīts 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā)) vai arī saīsinātu finanšu pārskatu kopums (kā aprakstīts šajā standartā) par starpperiodu.

| 5. | Saskaņā ar 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) pilnu finanšu pārskatu kopumu veido šādas sastāvdaļas:






  (a) | finanšu stāvokļa pārskats perioda beigās; |
| --- | --- | --- |

5.

Saskaņā ar 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) pilnu finanšu pārskatu kopumu veido šādas sastāvdaļas:

(a)

finanšu stāvokļa pārskats perioda beigās;

| (b) | apvienotais ienākumu pārskats konkrētajam periodam; |
| --- | --- |

(b)

apvienotais ienākumu pārskats konkrētajam periodam;

| (c) | pašu kapitāla izmaiņu pārskats konkrētajā periodā; |
| --- | --- |

(c)

pašu kapitāla izmaiņu pārskats konkrētajā periodā;

| (d) | naudas plūsmu pārskats par konkrēto periodu; |
| --- | --- |

(d)

naudas plūsmu pārskats par konkrēto periodu;

| (e) | piezīmes, kas ietver kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības politikām un citu skaidrojošu informāciju, un |
| --- | --- |

(e)

piezīmes, kas ietver kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības politikām un citu skaidrojošu informāciju, un

| (f) | finanšu stāvokļa pārskats uz agrākā salīdzināmā perioda sākumu gadījumā, ja uzņēmums retrospektīvi piemēro grāmatvedības politiku vai veic retrospektīvu koriģēšanu finanšu pārskata posteņos, kā arī, ja pārklasificē posteņus finanšu pārskatos. |
| --- | --- |

(f)

finanšu stāvokļa pārskats uz agrākā salīdzināmā perioda sākumu gadījumā, ja uzņēmums retrospektīvi piemēro grāmatvedības politiku vai veic retrospektīvu koriģēšanu finanšu pārskata posteņos, kā arī, ja pārklasificē posteņus finanšu pārskatos.

| 8. | Starpperioda finanšu pārskatā jāiekļauj ...






  (a) | saīsināts finanšu stāvokļa pārskats; |
| --- | --- | --- |

8.

Starpperioda finanšu pārskatā jāiekļauj ...

(a)

saīsināts finanšu stāvokļa pārskats;

| (b) | saīsināts apvienotais ienākumu pārskats, kas sniegts kā:






  (i) | saīsināts atsevišķs pārskats vai |
| --- | --- | --- |

(b)

saīsināts apvienotais ienākumu pārskats, kas sniegts kā:

(i)

saīsināts atsevišķs pārskats vai

| (ii) | saīsināts atsevišķs peļņas vai zaudējumu aprēķins un saīsināts apvienotais ienākumu pārskats; |
| --- | --- |

(ii)

saīsināts atsevišķs peļņas vai zaudējumu aprēķins un saīsināts apvienotais ienākumu pārskats;

| (c) | saīsināts pašu kapitāla izmaiņu pārskats; |
| --- | --- |

(c)

saīsināts pašu kapitāla izmaiņu pārskats;

| (d) | saīsināts naudas plūsmu pārskats un |
| --- | --- |

(d)

saīsināts naudas plūsmu pārskats un

| (e) | atsevišķas skaidrojošas piezīmes.” |
| --- | --- |

(e)

atsevišķas skaidrojošas piezīmes.”

8.A punkts ir pievienots, kā aprakstīts tālāk:

| “8.A | Ja uzņēmums sniedz peļņas vai zaudējumu sastāvdaļas atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā aprakstīts 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) 81. punktā, jāsniedz saīsināta starpperioda informācija no tā paša pārskata.” |
| --- | --- |

“8.A

Ja uzņēmums sniedz peļņas vai zaudējumu sastāvdaļas atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā aprakstīts 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) 81. punktā, jāsniedz saīsināta starpperioda informācija no tā paša pārskata.”

11. punkts ir mainīts šādā redakcijā:

| “11. | Pārskatā, kas sniedz informāciju par starpperioda peļņas vai zaudējumu sastāvdaļām, uzņēmumam jāuzrāda pamatpeļņa un mazinātā peļņa par akciju par to pašu periodu.” |
| --- | --- |

“11.

Pārskatā, kas sniedz informāciju par starpperioda peļņas vai zaudējumu sastāvdaļām, uzņēmumam jāuzrāda pamatpeļņa un mazinātā peļņa par akciju par to pašu periodu.”

11.A punkts ir pievienots, kā aprakstīts tālāk:

| “11.A | Ja uzņēmums sniedz peļņas vai zaudējumu sastāvdaļas atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā aprakstīts 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) 81. punktā, tajā pašā pārskatā jāiekļauj pamatpeļņa par akciju un mazinātā peļņa par akciju.” |
| --- | --- |

“11.A

Ja uzņēmums sniedz peļņas vai zaudējumu sastāvdaļas atsevišķā peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā aprakstīts 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) 81. punktā, tajā pašā pārskatā jāiekļauj pamatpeļņa par akciju un mazinātā peļņa par akciju.”

12. punkts ir mainīts šādā redakcijā:

| “20. | 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) sniedz norādījumus par finanšu pārskatu struktūru. ...” |
| --- | --- |

“20.

1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) sniedz norādījumus par finanšu pārskatu struktūru. ...”

13. punkts tiek svītrots.

16.(j) punktā “pēdējais gada bilances datums” tiek mainīts uz “pēdējā gada pārskata perioda beigas”,

20. punkts ir mainīts šādā redakcijā:

| “20. | Starpperioda pārskati ...






  (a) | ... finanšu gads. |
| --- | --- | --- |

“20.

Starpperioda pārskati ...

(a)

... finanšu gads.

| (b) | apvienotajos ienākumu pārskatos par kārtējo starpperiodu un kumulatīvi par kārtējo finanšu gadu līdz konkrētajam datumam kopā ar apvienotajiem ienākumu pārskatiem par iepriekšējā finanšu gada salīdzināmiem starpperiodiem (kārtējo un no gada sākuma līdz konkrētajam datumam). 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) pieļauj starpperioda pārskatā katram periodam sniegt vai nu vienu apvienoto ienākumu pārskatu, vai arī pārskatu, kas atspoguļo peļņas vai zaudējumu sastāvdaļas (atsevišķs peļņas vai zaudējumu aprēķins), kā arī pārskatu, kas sākas ar peļņu vai zaudējumiem un atspoguļo citu peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu sastāvdaļas (apvienotais ienākumu pārskats). |
| --- | --- |

(b)

apvienotajos ienākumu pārskatos par kārtējo starpperiodu un kumulatīvi par kārtējo finanšu gadu līdz konkrētajam datumam kopā ar apvienotajiem ienākumu pārskatiem par iepriekšējā finanšu gada salīdzināmiem starpperiodiem (kārtējo un no gada sākuma līdz konkrētajam datumam). 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) pieļauj starpperioda pārskatā katram periodam sniegt vai nu vienu apvienoto ienākumu pārskatu, vai arī pārskatu, kas atspoguļo peļņas vai zaudējumu sastāvdaļas (atsevišķs peļņas vai zaudējumu aprēķins), kā arī pārskatu, kas sākas ar peļņu vai zaudējumiem un atspoguļo citu peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu sastāvdaļas (apvienotais ienākumu pārskats).

| (c) | pašu kapitāla izmaiņu pārskats ... iepriekšējais finanšu gads. |
| --- | --- |

(c)

pašu kapitāla izmaiņu pārskats ... iepriekšējais finanšu gads.

| (d) | ...” |
| --- | --- |

(d)

...”

21. punktā “beidzas starpperioda pārskata datumā” ir mainīts uz “līdz starpperioda pārskata perioda beigām”.

30.(b) punktā “bilancē” ir mainīts uz “finanšu stāvokļa pārskatā”.

31. punktā “gan uz gada, gan starpperioda finanšu pārskatu sagatavošanas datumiem” ir mainīts uz “gan uz gada, gan starpperioda finanšu pārskatu perioda beigām”.

32. punktā “starpperioda pārskata sagatavošanas datumā” ir mainīts uz “starpperioda pārskata perioda beigās” un “gada pārskata sagatavošanas datumā” ir mainīts uz “gada pārskata perioda beigās”.

47. punkts ir pievienots šādā redakcijā:

| “47. | 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Turklāt tika mainīts 4., 5., 8., 11., 12. un 20. punkts, svītrots 13. punkts un pievienots 8.A un 11.A punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.” |
| --- | --- |

“47.

1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Turklāt tika mainīts 4., 5., 8., 11., 12. un 20. punkts, svītrots 13. punkts un pievienots 8.A un 11.A punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.”

36. SGS   Aktīvu vērtības samazināšanās

A26.   36. SGS ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

61. un 120. punkts tiek mainīts uz šādu redakciju:

| “61. | Zaudējumi no nepārvērtēta aktīva vērtības samazināšanās tiek atzīti peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Tomēr zaudējumus no pārvērtēta aktīva vērtības samazināšanās tieši ieskaita citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, ja zaudējumi no vērtības samazināšanās nepārsniedz tā paša aktīva pārvērtēšanas pārsnieguma summu. Šādi zaudējumi no pārvērtēta aktīva vērtības samazināšanās samazina šī aktīva pārvērtēšanas pārsnieguma summu. |
| --- | --- |

“61.

Zaudējumi no nepārvērtēta aktīva vērtības samazināšanās tiek atzīti peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Tomēr zaudējumus no pārvērtēta aktīva vērtības samazināšanās tieši ieskaita citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, ja zaudējumi no vērtības samazināšanās nepārsniedz tā paša aktīva pārvērtēšanas pārsnieguma summu. Šādi zaudējumi no pārvērtēta aktīva vērtības samazināšanās samazina šī aktīva pārvērtēšanas pārsnieguma summu.

| 120. | Zaudējumu no pārvērtēta aktīva vērtības samazināšanās apvērse jāieskaita citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, un tā palielina šī aktīva pārvērtēšanas pārsnieguma summu. Tomēr...” |
| --- | --- |

120.

Zaudējumu no pārvērtēta aktīva vērtības samazināšanās apvērse jāieskaita citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, un tā palielina šī aktīva pārvērtēšanas pārsnieguma summu. Tomēr...”

126. un 129. punktā “tieši pašu kapitālā” ir mainīts uz “citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos”.

140.A punkts ir pievienots, kā aprakstīts tālāk:

| “140.A | 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Turklāt ir mainīts 61., 120., 126. un 129. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.” |
| --- | --- |

“140.A

1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Turklāt ir mainīts 61., 120., 126. un 129. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.”

37. SGS   “Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi”

A27.   37. SGS ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

25. punktā “bilances posteņi” ir mainīts uz “finanšu stāvokļa pārskata posteņi”.

75. punktā “lietotāju pieņemtie” ir grozīts uz “ko pieņem lietotāji”.

38. SGS   Nemateriālie aktīvi

A28.   38. SGS ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

85. un 86. punkts tiek mainīts uz šādu redakciju:

| “85. | Ja nemateriāla aktīva uzskaites vērtība pārvērtēšanas rezultātā palielinās, šo palielinājumu jāatzīst citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos un jāuzkrāj pašu kapitālā ar nosaukumu “pārvērtēšanas rezerve”. Tomēr ... |
| --- | --- |

“85.

Ja nemateriāla aktīva uzskaites vērtība pārvērtēšanas rezultātā palielinās, šo palielinājumu jāatzīst citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos un jāuzkrāj pašu kapitālā ar nosaukumu “pārvērtēšanas rezerve”. Tomēr ...

| 86. | Ja nemateriālais ... Tomēr samazinājumu jāatzīst citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos tādā apmērā, cik liels ir konkrētā aktīva pārvērtēšanas pārsnieguma atlikums. Peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos atzītais samazinājums samazina summu, kas uzkrāta pašu kapitālā ar nosaukumu “Pārvērtēšanas pārsniegums”.” |
| --- | --- |

86.

Ja nemateriālais ... Tomēr samazinājumu jāatzīst citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos tādā apmērā, cik liels ir konkrētā aktīva pārvērtēšanas pārsnieguma atlikums. Peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos atzītais samazinājums samazina summu, kas uzkrāta pašu kapitālā ar nosaukumu “Pārvērtēšanas pārsniegums”.”

87. punktā “caur peļņas vai zaudējumu aprēķinu” ir mainīts uz “caur peļņu vai zaudējumiem”.

118.(e)(iii). punktā “tieši pašu kapitālā” ir mainīts uz “citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos”.

130.B punkts ir pievienots, kā aprakstīts tālāk:

| “130.B | 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Turklāt ir mainīts 85., 86. un 118.(e)(iii) punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.” |
| --- | --- |

“130.B

1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Turklāt ir mainīts 85., 86. un 118.(e)(iii) punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.”

39. SGS   Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana

A29.   39. SGS ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

Atsauces uz:

| — | “atzīts pašu kapitālā” un “atzīts tieši pašu kapitālā” ir mainīts uz “atzīts citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos”. |
| --- | --- |

—

“atzīts pašu kapitālā” un “atzīts tieši pašu kapitālā” ir mainīts uz “atzīts citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos”.

| — | “atsevišķs bilances postenis” ir mainīts uz “atsevišķs finanšu stāvokļa pārskata postenis”. |
| --- | --- |

—

“atsevišķs bilances postenis” ir mainīts uz “atsevišķs finanšu stāvokļa pārskata postenis”.

11. punkta pēdējā teikumā “finanšu stāvokļa pārskatā” ir mainīts uz “finanšu stāvokļa postenī”.

12. punktā “turpmākā finanšu pārskatu sniegšanas datumā” mainīts uz “turpmākā finanšu pārskatu perioda beigās”.

14. punktā “bilancē” ir mainīts uz “finanšu stāvokļa pārskatā”.

54. un 55. punkts tiek mainīts uz šādu redakciju:

| “54. | Ja tā rezultātā ... Visa no šā aktīvu posteņa iepriekš gūtā peļņa vai zaudējumi, kas saskaņā ar 55.(b) punktu ir tikusi atzīta citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, jāuzskaita šādi:






  (a) | Gadījumā, ja ... Ja turpmāk tiek samazināta finanšu aktīva posteņa vērtība, visi ieņēmumi vai izdevumi, kas atzīti citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, saskaņā ar 67. punktu tiek pārklasificēti no pašu kapitāla peļņā vai zaudējumos. |
| --- | --- | --- |

“54.

Ja tā rezultātā ... Visa no šā aktīvu posteņa iepriekš gūtā peļņa vai zaudējumi, kas saskaņā ar 55.(b) punktu ir tikusi atzīta citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, jāuzskaita šādi:

(a)

Gadījumā, ja ... Ja turpmāk tiek samazināta finanšu aktīva posteņa vērtība, visi ieņēmumi vai izdevumi, kas atzīti citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, saskaņā ar 67. punktu tiek pārklasificēti no pašu kapitāla peļņā vai zaudējumos.

| (b) | Ja finanšu aktīva postenim nav fiksēta beigu termiņa, peļņa vai zaudējumi tiek atzīti peļņā vai zaudējumos līdz finanšu aktīva posteņa pārdošanas vai izslēgšanas brīdim. Gadījumā, ja ... Ja turpmāk tiek samazināta finanšu aktīva posteņa vērtība, visi iepriekšējie ieņēmumi vai izdevumi, kas atzīti citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, saskaņā ar 67. punktu tiek pārklasificēti no pašu kapitāla peļņā vai zaudējumos. |
| --- | --- |

(b)

Ja finanšu aktīva postenim nav fiksēta beigu termiņa, peļņa vai zaudējumi tiek atzīti peļņā vai zaudējumos līdz finanšu aktīva posteņa pārdošanas vai izslēgšanas brīdim. Gadījumā, ja ... Ja turpmāk tiek samazināta finanšu aktīva posteņa vērtība, visi iepriekšējie ieņēmumi vai izdevumi, kas atzīti citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, saskaņā ar 67. punktu tiek pārklasificēti no pašu kapitāla peļņā vai zaudējumos.

| 55. | Guvums vai zaudējums ... jāatzīst šādi:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

55.

Guvums vai zaudējums ... jāatzīst šādi:

(a)

...

| (b) | No pārdošanai pieejamā finanšu aktīva posteņa gūto peļņu vai zaudējumus atzīst citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, izņemot zaudējumus no vērtības samazināšanās (sk. no 67. līdz 70. punktam), kā arī peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtu maiņas (sk. A pielikuma AG83. punktu), līdz finanšu aktīva posteņa atzīšanas pārtraukšanai. Tajā laika posmā kumulatīvie guvumi vai zaudējumi, kas bija atzīti kā citi peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotie ienākumi, jāpārklasificē no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem kā pārklasifikācijas korekcija (sk. 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā)). Tomēr ...” |
| --- | --- |

(b)

No pārdošanai pieejamā finanšu aktīva posteņa gūto peļņu vai zaudējumus atzīst citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, izņemot zaudējumus no vērtības samazināšanās (sk. no 67. līdz 70. punktam), kā arī peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtu maiņas (sk. A pielikuma AG83. punktu), līdz finanšu aktīva posteņa atzīšanas pārtraukšanai. Tajā laika posmā kumulatīvie guvumi vai zaudējumi, kas bija atzīti kā citi peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotie ienākumi, jāpārklasificē no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem kā pārklasifikācijas korekcija (sk. 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā)). Tomēr ...”

68. punktā “izslēgts no pašu kapitāla un atzīts peļņā un zaudējumos” ir mainīts uz “pārklasificēts no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem”.

95.(a) punktā “atzīts tieši pamatkapitālā ar pašu kapitāla izmaiņu pārskata starpniecību (sk. 1. SGS)” ir mainīts uz “atzīts citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos”.

97. punktā “pārklasificēts peļņā vai zaudējumos” ir mainīts uz “pārklasificēts no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem kā pārklasifikācijas korekcija (sk. 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā))”.

98. un 100. punkts tiek mainīts uz šādu redakciju:

| “98. | Ja riska ierobežošana ...






  (a) | Tas pārklasificē attiecīgo peļņu vai zaudējumus, kas tika atzīti citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos saskaņā ar 95. punkta nosacījumiem uz peļņu vai zaudējumiem kā pārklasifikācijas korekciju (sk. 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā)) tanī pat periodā vai periodos, kuros iegādātais aktīvu postenis vai noslēgto saistību postenis iespaido peļņu vai zaudējumus (tādos periodos, kuros tiek atzītas nolietojuma izmaksas vai pārdošanas izmaksas). Tomēr, ja uzņēmums paredz, ka visi vai daļa no zaudējumiem, kas atzīti citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, nav atgūstami viena vai vairāku turpmāko periodu laikā, summu, kuras atgūšana nav paredzama, pārklasificē no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem kā pārklasifikācijas korekciju. |
| --- | --- | --- |

“98.

Ja riska ierobežošana ...

(a)

Tas pārklasificē attiecīgo peļņu vai zaudējumus, kas tika atzīti citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos saskaņā ar 95. punkta nosacījumiem uz peļņu vai zaudējumiem kā pārklasifikācijas korekciju (sk. 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā)) tanī pat periodā vai periodos, kuros iegādātais aktīvu postenis vai noslēgto saistību postenis iespaido peļņu vai zaudējumus (tādos periodos, kuros tiek atzītas nolietojuma izmaksas vai pārdošanas izmaksas). Tomēr, ja uzņēmums paredz, ka visi vai daļa no zaudējumiem, kas atzīti citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, nav atgūstami viena vai vairāku turpmāko periodu laikā, summu, kuras atgūšana nav paredzama, pārklasificē no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem kā pārklasifikācijas korekciju.

| (b) | Tas izslēdz attiecīgos guvumus vai zaudējumus, kas tika atzīti citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos saskaņā ar 95. punktu ... |
| --- | --- |

(b)

Tas izslēdz attiecīgos guvumus vai zaudējumus, kas tika atzīti citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos saskaņā ar 95. punktu ...

| 100. | Attiecībā uz naudas plūsmas apdrošināšanu, izņemot 97. un 98. punktā aprakstītos gadījumus, summas, kas tikušas atzītas citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, pārklasificē no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem kā pārklasifikācijas korekciju (sk. 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā)) tanī pat periodā vai periodos, kuros apdrošinātais prognozējamais darījums ietekmē peļņu vai zaudējumus (piemēram, prognozējamas pārdošanas gadījumā).” |
| --- | --- |

100.

Attiecībā uz naudas plūsmas apdrošināšanu, izņemot 97. un 98. punktā aprakstītos gadījumus, summas, kas tikušas atzītas citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, pārklasificē no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem kā pārklasifikācijas korekciju (sk. 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā)) tanī pat periodā vai periodos, kuros apdrošinātais prognozējamais darījums ietekmē peļņu vai zaudējumus (piemēram, prognozējamas pārdošanas gadījumā).”

101. punktā “turpina atzīt tieši pamatkapitālā” ir mainīts uz “ir atzīts citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos”, “paliks atsevišķi atzīts pašu kapitālā” ir mainīts uz “paliks atsevišķi pašu kapitālā” un “atzīts peļņā vai zaudējumos” ir mainīts uz “pārklasificēs no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem kā pārklasifikācijas korekciju”.

102. punkts ir mainīts šādā redakcijā:

| “102. | Neto ieguldījuma apdrošināšana ...






  (a) | no riska ierobežošanas instrumenta gūto peļņas daļu, kas ir noteikta kā efektīva apdrošināšana (sk. 88. punktu) jāatzīst citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos un |
| --- | --- | --- |

“102.

Neto ieguldījuma apdrošināšana ...

(a)

no riska ierobežošanas instrumenta gūto peļņas daļu, kas ir noteikta kā efektīva apdrošināšana (sk. 88. punktu) jāatzīst citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos un

| (b) | neefektīvo daļu atzīst peļņā vai zaudējumos. |
| --- | --- |

(b)

neefektīvo daļu atzīst peļņā vai zaudējumos.

No riska ierobežošanas instrumenta gūto peļņu vai zaudējumus, kas saistīti ar efektīvo apdrošināšanas daļu, kura ir tikusi atzīta citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, pārklasificē no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem kā pārklasifikācijas korekciju (sk. 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā)) pie ārvalstu darījuma izslēgšanas.”

103.C punkts ir pievienots šādā redakcijā:

| “103.C | SGS (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Turklāt ir mainīts 26., 27., 34., 54., 55., 57., 67., 68., 95.(a), 97., 98., 100., 102., 105., 108., AG4.D., AG4.E(d)(i)., AG56., AG67., AG83. un AG99.B punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.” |
| --- | --- |

“103.C

SGS (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Turklāt ir mainīts 26., 27., 34., 54., 55., 57., 67., 68., 95.(a), 97., 98., 100., 102., 105., 108., AG4.D., AG4.E(d)(i)., AG56., AG67., AG83. un AG99.B punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.”

105. un 108. punkts tiek mainīts uz šādu redakciju:

| “105. | Kad ... Katram šādam finanšu aktīva postenim uzņēmums atzīst visu uzkrāto patiesās vērtības izmaiņu summu atsevišķā pašu kapitāla komponentē līdz turpmākai to atzīšanas pārtraukšanai vai vērtības samazināšanai, kad uzņēmums šo uzkrāto peļņu vai zaudējumus pārklasificē no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem kā pārklasifikācijas korekciju (sk. 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā)). Uzņēmums ... |
| --- | --- |

“105.

Kad ... Katram šādam finanšu aktīva postenim uzņēmums atzīst visu uzkrāto patiesās vērtības izmaiņu summu atsevišķā pašu kapitāla komponentē līdz turpmākai to atzīšanas pārtraukšanai vai vērtības samazināšanai, kad uzņēmums šo uzkrāto peļņu vai zaudējumus pārklasificē no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem kā pārklasifikācijas korekciju (sk. 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā)). Uzņēmums ...

| 108. | Uzņēmums nedrīkst veikt to aktīvu un saistību posteņu bilances korekcijas, kuri nav finanšu posteņi, ar mērķi izslēgt ar naudas plūsmu apdrošināšanu saistītu peļņu un zaudējumus, kuri tika iekļauti bilances vērtībā pirms finanšu gada sākuma, kurā šis standarts ir piemērots pirmoreiz. Tā finanšu perioda sākumā, kurā šis standarts ir pirmoreiz ticis piemērots, visas summas, kas nav atzītas peļņā vai zaudējumos (kā citi peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotie ienākumi vai tieši pašu kapitālā) saistošas apņemšanās apdrošināšanas gadījumā, kurš šā standarta ietvaros tiek uzskaitīts kā patiesās vērtības riska apdrošināšanas gadījums, pārklasificē kā aktīvu vai saistību posteņus, izņemot ārvalstu valūtu maiņas kursu risku apdrošināšanas gadījumā, kuru turpina uzskaitīt kā naudas plūsmas apdrošināšanu.” |
| --- | --- |

108.

Uzņēmums nedrīkst veikt to aktīvu un saistību posteņu bilances korekcijas, kuri nav finanšu posteņi, ar mērķi izslēgt ar naudas plūsmu apdrošināšanu saistītu peļņu un zaudējumus, kuri tika iekļauti bilances vērtībā pirms finanšu gada sākuma, kurā šis standarts ir piemērots pirmoreiz. Tā finanšu perioda sākumā, kurā šis standarts ir pirmoreiz ticis piemērots, visas summas, kas nav atzītas peļņā vai zaudējumos (kā citi peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotie ienākumi vai tieši pašu kapitālā) saistošas apņemšanās apdrošināšanas gadījumā, kurš šā standarta ietvaros tiek uzskaitīts kā patiesās vērtības riska apdrošināšanas gadījums, pārklasificē kā aktīvu vai saistību posteņus, izņemot ārvalstu valūtu maiņas kursu risku apdrošināšanas gadījumā, kuru turpina uzskaitīt kā naudas plūsmas apdrošināšanu.”

A pielikums Lietošanas norādījumi ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

Lietošanas norādījumi

AG4.E(d)(i) punktā “izmaiņas, kas uzrādītas pašu kapitālā” ir mainīts uz “izmaiņas, kas uzrādītas citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos”.

AG25. punktā “katras nākamais bilances datums” tiek mainīts uz “katra nākamā pārskata perioda beigas”.

AG51.(a) punktā “bilancē” ir mainīts uz “finanšu stāvokļa pārskatā”.

AG67. punktā “Nākošais finanšu pārskata datums” ir mainīts uz “Nākošā pārskata perioda beigas”.

AG99.B punkts ir mainīts šādā redakcijā:

| “AG99.B | Ja prognozējama iekšējā darījuma apdrošināšana atbilst riska ierobežošanas uzskaites kritērijiem, jebkādi guvumi vai zaudējumi, kas ir atzīti citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos saskaņā ar 95.(a) punkta nosacījumiem jāpārklasificē no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem kā pārklasifikācijas korekciju tanī pat periodā vai periodos, kuros apdrošināšanas darījuma ārvalstu valūtu risks ietekmē peļņu vai zaudējumus.” |
| --- | --- |

“AG99.B

Ja prognozējama iekšējā darījuma apdrošināšana atbilst riska ierobežošanas uzskaites kritērijiem, jebkādi guvumi vai zaudējumi, kas ir atzīti citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos saskaņā ar 95.(a) punkta nosacījumiem jāpārklasificē no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem kā pārklasifikācijas korekciju tanī pat periodā vai periodos, kuros apdrošināšanas darījuma ārvalstu valūtu risks ietekmē peļņu vai zaudējumus.”

AG129. punktā “bilancē” ir mainīts uz “finanšu stāvokļa pārskatā”.

40. SGS   Ieguldījumu īpašums

A30.   40. SGS 62. punkts ir mainīts sekojoši:

| “62. | Līdz datumam ... Citiem vārdiem:






  (a) | īpašuma bilances vērtības samazinājuma summa tiek atzīta peļņā vai zaudējumos. Tomēr, ja summa tiek iekļauta šī īpašuma pārvērtēšanas pārsniegumā, samazinājuma summa jāieskaita citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, un tā samazina pārvērtēšanas pārsnieguma summu pašu kapitālā; |
| --- | --- | --- |

“62.

Līdz datumam ... Citiem vārdiem:

(a)

īpašuma bilances vērtības samazinājuma summa tiek atzīta peļņā vai zaudējumos. Tomēr, ja summa tiek iekļauta šī īpašuma pārvērtēšanas pārsniegumā, samazinājuma summa jāieskaita citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, un tā samazina pārvērtēšanas pārsnieguma summu pašu kapitālā;

| (b) | rezultātā radušos uzskaites vērtības palielinājumu uzrāda šādi:






  (i) | ... |
| --- | --- | --- |

(b)

rezultātā radušos uzskaites vērtības palielinājumu uzrāda šādi:

(i)

...

| (ii) | jebkāda palielinājuma pārpalikusī daļa jāieskaita citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, un tā palielina pārvērtēšanas pārsnieguma summu pašu kapitālā. Nākamajā ...” |
| --- | --- |

(ii)

jebkāda palielinājuma pārpalikusī daļa jāieskaita citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, un tā palielina pārvērtēšanas pārsnieguma summu pašu kapitālā. Nākamajā ...”

85.A punkts ir pievienots, kā aprakstīts tālāk:

| “85.A | 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Turklāt ir grozīts 62. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.” |
| --- | --- |

“85.A

1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Turklāt ir grozīts 62. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.”

41. SGS   Lauksaimniecība

A31.   41. SGS 24.(a) punktā “bilances datums” tiek mainīts uz “pārskata perioda beigas”.

1. SFPIK   Izmaiņas esošajās likvidācijas, atjaunošanas un līdzīgās saistībās

A32.   1. SFPIK ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

“Atsauces” nodaļā “1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2003. gadā)” ir mainīts uz “1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā)”.

Finanšu pārskatu sniegšana

Finanšu pārskatu sniegšana

6. punkts ir mainīts šādā redakcijā:

| “6. | Ja attiecīgais aktīvs ir novērtēts, izmantojot pārvērtēšanas modeli:






  (a) | izmaiņas saistībās ... lai:






  (i) | izmaiņas saistībās (ņemot vērā b) apakšpunktu) jāatzīst citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, un tās palielina pārvērtēšanas pārsnieguma summu pašu kapitālā, ...; |
| --- | --- | --- | --- |

“6.

Ja attiecīgais aktīvs ir novērtēts, izmantojot pārvērtēšanas modeli:

(a)

izmaiņas saistībās ... lai:

(i)

izmaiņas saistībās (ņemot vērā b) apakšpunktu) jāatzīst citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, un tās palielina pārvērtēšanas pārsnieguma summu pašu kapitālā, ...;

| (ii) | saistību palielināšanās jāatzīst peļņā vai zaudējumos, izņemot gadījumu, kad tā jāatzīst citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, un jāsamazina pārvērtēšanas pārsnieguma summu pašu kapitālā līdz ... |
| --- | --- |

(ii)

saistību palielināšanās jāatzīst peļņā vai zaudējumos, izņemot gadījumu, kad tā jāatzīst citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos, un jāsamazina pārvērtēšanas pārsnieguma summu pašu kapitālā līdz ...

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

| (c) | izmaiņas ... Jebkura šāda pārvērtēšana jāņem vērā, nosakot summas, kuras jāatzīst peļņā vai zaudējumos un citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos saskaņā ar a) apakšpunktu. Gadījumā, ja ir nepieciešama pārvērtēšana, jāpārvērtē visi attiecīgās kategorijas pamatlīdzekļi. |
| --- | --- |

(c)

izmaiņas ... Jebkura šāda pārvērtēšana jāņem vērā, nosakot summas, kuras jāatzīst peļņā vai zaudējumos un citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos saskaņā ar a) apakšpunktu. Gadījumā, ja ir nepieciešama pārvērtēšana, jāpārvērtē visi attiecīgās kategorijas pamatlīdzekļi.

| (d) | 1. SGS pieprasa katras citu peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu vai izdevumu sastāvdaļas atklāšanu apvienotajā ienākumu pārskatā. Ievērojot šo prasību, izmaiņas pārvērtēšanas pārsniegumā, kas radušās saistību izmaiņu rezultātā, ir atsevišķi jāidentificē un jāuzrāda.” |
| --- | --- |

(d)

1. SGS pieprasa katras citu peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu vai izdevumu sastāvdaļas atklāšanu apvienotajā ienākumu pārskatā. Ievērojot šo prasību, izmaiņas pārvērtēšanas pārsniegumā, kas radušās saistību izmaiņu rezultātā, ir atsevišķi jāidentificē un jāuzrāda.”

9.A punkts ir pievienots, kā aprakstīts tālāk:

| “9.A | 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) grozīja SFPS terminoloģiju. Turklāt ir grozīts 6. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.” |
| --- | --- |

“9.A

1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) grozīja SFPS terminoloģiju. Turklāt ir grozīts 6. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.”

7. SFPIK   Pārveidošanas metodes pielietošana saskaņā ar 29. SGS Finanšu pārskati valstīs ar hiperinflāciju

A33.   7. SFPIK ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

3. punktā “pārskata perioda bilances slēgšanas datums” tiek mainīts uz “pārskata perioda beigas”.

4. punktā “bilances slēgšanas datums” tiek mainīts uz “pārskata perioda beigas” un “šī perioda bilances slēgšanas datums” tiek mainīts uz “šī pārskata perioda beigas”.

10. SFPIK   Starpperioda finanšu pārskati un vērtības samazināšanās

A34.   10. SFPIK ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

1. punktā “katrs pārskata datums” ir mainīts uz “katra pārskata perioda beigas”, “katrs bilances datums” ir mainīts uz “katra pārskata perioda beigas” un “nākošā pārskata vai bilances datums” ir mainīts uz “nākošā pārskata perioda beigas”.

7. punktā “nākamais bilances datums” tiek mainīts uz “nākamā pārskata perioda beigās”.

14. SFPIK   19. SGS – Fiksēto pabalstu aktīva limits, minimālā finansējuma prasības un to mijiedarbība

A34.A   14. SFPIK ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

10. punktā “neto aktīvu vai saistību bilance” ir mainīts uz “finanšu stāvokļa pārskatā atzītie neto aktīvi vai saistības”.

26.(b) punktā “atzīto ienākumu un izdevumu pārskats” ir mainīts uz “citi ienākumi, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā”.

27.A punkts ir pievienots, kā aprakstīts tālāk:

| “27.A | 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) grozīja SFPS terminoloģiju. Turklāt ir grozīts 26. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.” |
| --- | --- |

“27.A

1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) grozīja SFPS terminoloģiju. Turklāt ir grozīts 26. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.”

7. PIK   Eiro ieviešana

A35.   7. PIK ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

“Atsauces” nodaļā ir pievienots “1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā)”.

Finanšu pārskatu sniegšana

4.(b) punkts ir mainīts šādā redakcijā:

| “4. | Tas nozīmē, ka konkrēti:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

“4.

Tas nozīmē, ka konkrēti:

(a)

...

| (b) | kumulatīvas valūtas kursa starpības saistībā ar ārvalstu darbības finanšu pārskatu pārrēķināšanu, kas ir atzīta kā citi peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotie ienākumi, jāuzkrāj pašu kapitālā un jāpārklasificē no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem tikai, atsavinot neto ieguldījumus ārvalstu darbībā un ...” |
| --- | --- |

(b)

kumulatīvas valūtas kursa starpības saistībā ar ārvalstu darbības finanšu pārskatu pārrēķināšanu, kas ir atzīta kā citi peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotie ienākumi, jāuzkrāj pašu kapitālā un jāpārklasificē no pašu kapitāla uz peļņu vai zaudējumiem tikai, atsavinot neto ieguldījumus ārvalstu darbībā un ...”

Ar nosaukumu “Spēkā stāšanās datums” pēc “8. SGS” ir pievienots šāds jauns punkts:

“1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Turklāt ir grozīts 4. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.”

10. PIK   Valsts palīdzība – bez konkrētas saistības ar pamatdarbību

A36.   10. PIK 3. punktā “pašu kapitāls” ir labots uz “akcionāru līdzdalība”.

13. PIK   Kopīgi kontrolētas sabiedrības – kopuzņēmuma dalībnieku nemonetārās iemaksas

A37.   13. PIK 3.(a) punktā “peļņas vai zaudējumu aprēķins” ir mainīts uz “peļņa vai zaudējumi”.

15. PIK   Operatīvā noma – stimuli

A38.   15. PIK “Atsauces” nodaļā “1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2003. gadā)” ir mainīts uz “1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā)”.

Finanšu pārskatu sniegšana

Finanšu pārskatu sniegšana

25. PIK   Ienākuma nodokļi – uzņēmuma vai tā akcionāru nodokļa statusa izmaiņas

A39.   25. PIK ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

“Atsauces” nodaļā ir pievienots “1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā)”.

Finanšu pārskatu sniegšana

4. punkts ir mainīts šādā redakcijā:

| “4. | Uzņēmuma vai tā akcionāru nodokļa statusa izmaiņas nepalielina vai nesamazina summas, kuras nav atzītas peļņā vai zaudējumos. Nodokļa statusa izmaiņu pārskata perioda un atliktā nodokļa sekas jāiekļauj perioda peļņā vai zaudējumos, ja vien šīs sekas neattiecas uz darījumiem un notikumiem, par kuriem tajā pašā vai citā periodā tieši kreditē vai debetē atzīto pašu kapitāla summu vai atzīst kā citus peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotos ienākumus. Par tām nodokļa sekām, kuras attiecas uz atzītās pašu kapitāla summas izmaiņām tajā pašā vai citā periodā (kas nav iekļautas peļņā vai zaudējumos), tieši jādebetē vai jākreditē pašu kapitāls. Tās nodokļu sekas, kas attiecas uz citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos atzītajām summām, jāatzīst citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos.” |
| --- | --- |

“4.

Uzņēmuma vai tā akcionāru nodokļa statusa izmaiņas nepalielina vai nesamazina summas, kuras nav atzītas peļņā vai zaudējumos. Nodokļa statusa izmaiņu pārskata perioda un atliktā nodokļa sekas jāiekļauj perioda peļņā vai zaudējumos, ja vien šīs sekas neattiecas uz darījumiem un notikumiem, par kuriem tajā pašā vai citā periodā tieši kreditē vai debetē atzīto pašu kapitāla summu vai atzīst kā citus peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotos ienākumus. Par tām nodokļa sekām, kuras attiecas uz atzītās pašu kapitāla summas izmaiņām tajā pašā vai citā periodā (kas nav iekļautas peļņā vai zaudējumos), tieši jādebetē vai jākreditē pašu kapitāls. Tās nodokļu sekas, kas attiecas uz citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos atzītajām summām, jāatzīst citos peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļotajos ienākumos.”

Ar nosaukumu “Spēkā stāšanās datums” pēc “8. SGS” ir pievienots šāds jauns punkts:

“1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Turklāt ir grozīts 4. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.”

29. PIK   Vienošanās par pakalpojumu koncesiju: informācijas atklāšana

A40.   29. PIK “Atsauces” nodaļā “1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2003. gadā)” ir mainīts uz “1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā)”.

Finanšu pārskatu sniegšana

Finanšu pārskatu sniegšana

32. PIK   Nemateriālie aktīvi – tīmekļa vietnes izmaksas

A41.   32. PIK ir mainīts, kā aprakstīts tālāk.

“Atsauces” nodaļā “1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2003. gadā)” ir mainīts uz “1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā)”.

Finanšu pārskatu sniegšana

Finanšu pārskatu sniegšana

5. punkts ir mainīts šādā redakcijā:

| “5. | Šī interpretācija ... Turklāt, ja uzņēmumam rodas izdevumi par interneta pakalpojumu sniedzēju, kas apkalpo uzņēmuma tīmekļa vietni, izdevumus atzīst par izdevumiem saskaņā ar 1. SGS 88. punktu un Pamatnostādnēm, kad pakalpojumi ir saņemti.” |
| --- | --- |

“5.

Šī interpretācija ... Turklāt, ja uzņēmumam rodas izdevumi par interneta pakalpojumu sniedzēju, kas apkalpo uzņēmuma tīmekļa vietni, izdevumus atzīst par izdevumiem saskaņā ar 1. SGS 88. punktu un Pamatnostādnēm, kad pakalpojumi ir saņemti.”

Ar nosaukumu “Spēkā stāšanās datums” ir pievienots šāds otrs punkts:

“1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) tika grozīta SFPS lietotā terminoloģija. Turklāt ir grozīts 5. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šos grozījumus.”

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/45 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/45

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1275/2008

(2008. gada 17. decembris),

ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/32/EK iestrādātās ekodizaina prasības attiecībā uz elektrisko, elektronisko mājsaimniecības un biroja iekārtu elektroenerģijas patēriņu gatavības un izslēgtā režīmā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Direktīvu 2005/32/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem, un ar ko groza Padomes Direktīvu 92/42/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 96/57/EK un 2000/55/EK (1), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,

apspriedusies ar Ekodizaina apspriežu forumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvu 2005/32/EK Komisijai jānosaka ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem, kuriem ir ievērojams pārdošanas un tirdzniecības apjoms, ievērojama ietekme uz vidi un ievērojams uzlabošanas potenciāls attiecībā uz ietekmi uz vidi bez pārmērīgām izmaksām. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvu 2005/32/EK Komisijai jānosaka ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem, kuriem ir ievērojams pārdošanas un tirdzniecības apjoms, ievērojama ietekme uz vidi un ievērojams uzlabošanas potenciāls attiecībā uz ietekmi uz vidi bez pārmērīgām izmaksām.

| (2) | Direktīvas 2005/32/EK 16. panta 2. punkta otrajā ievilkumā noteikts, ka saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto procedūru un 15. panta 2. punktā paredzētajiem kritērijiem un pēc apspriešanas ar Apspriežu forumu Komisija vajadzības gadījumā ievieš atsevišķu īstenošanas pasākumu, ar ko samazina ražojumu grupas gatavības režīma zudumus. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2005/32/EK 16. panta 2. punkta otrajā ievilkumā noteikts, ka saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto procedūru un 15. panta 2. punktā paredzētajiem kritērijiem un pēc apspriešanas ar Apspriežu forumu Komisija vajadzības gadījumā ievieš atsevišķu īstenošanas pasākumu, ar ko samazina ražojumu grupas gatavības režīma zudumus.

| (3) | Komisija ir veikusi priekšizpēti, kurā analizēti gatavības režīma un izslēgta režīma zaudējumu tehniskie, vides un ekonomiskie aspekti. Izpēte tika veikta kopā ar ieinteresētajām personām no ES un trešām valstīm, un tās rezultāti ir publiskoti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ir veikusi priekšizpēti, kurā analizēti gatavības režīma un izslēgta režīma zaudējumu tehniskie, vides un ekonomiskie aspekti. Izpēte tika veikta kopā ar ieinteresētajām personām no ES un trešām valstīm, un tās rezultāti ir publiskoti.

| (4) | Priekšizpētē ir apgalvots, ka gatavības funkcionalitāšu un izslēgta režīma zudumi vērojami vairumā Kopienā pārdoto elektrisko un elektronisko mājsaimniecības un biroja iekārtu ražojumu; savukārt aplēstais ar gatavības un izslēgta režīma zudumiem saistītais ikgadējais elektroenerģijas patēriņš Kopienā ir 47 TWh 2005. gadā, kas atbilst 19 miljoniem tonnu CO2 emisiju. Tiek prognozēts, ka 2020. gadā patēriņš pieaugs līdz 49 TWh, ja netiks veikti īpaši pasākumi. Ir secināts, ka gatavības režīma un izslēgta režīma elektroenerģijas patēriņa zaudējumus var ievērojami samazināt. |
| --- | --- |

(4)

Priekšizpētē ir apgalvots, ka gatavības funkcionalitāšu un izslēgta režīma zudumi vērojami vairumā Kopienā pārdoto elektrisko un elektronisko mājsaimniecības un biroja iekārtu ražojumu; savukārt aplēstais ar gatavības un izslēgta režīma zudumiem saistītais ikgadējais elektroenerģijas patēriņš Kopienā ir 47 TWh 2005. gadā, kas atbilst 19 miljoniem tonnu CO2 emisiju. Tiek prognozēts, ka 2020. gadā patēriņš pieaugs līdz 49 TWh, ja netiks veikti īpaši pasākumi. Ir secināts, ka gatavības režīma un izslēgta režīma elektroenerģijas patēriņa zaudējumus var ievērojami samazināt.

| (5) | To ierīču elektroenerģijas patēriņa rādītāji, kam raksturīgi energozudumi gatavības un izslēgtā režīmā, jāuzlabo, izmantojot jau pastāvošas nepatentētas, rentablas tehnoloģijas, kā rezultātā samazinātos iekārtu iegādes un ekspluatācijas kombinētās izmaksas. |
| --- | --- |

(5)

To ierīču elektroenerģijas patēriņa rādītāji, kam raksturīgi energozudumi gatavības un izslēgtā režīmā, jāuzlabo, izmantojot jau pastāvošas nepatentētas, rentablas tehnoloģijas, kā rezultātā samazinātos iekārtu iegādes un ekspluatācijas kombinētās izmaksas.

| (6) | Ir jānosaka ekodizaina prasības attiecībā uz elektrisko un elektronisko mājsaimniecības un biroja iekārtu elektroenerģijas patēriņu gatavības un izslēgtā režīmā, lai tādējādi visā Kopienā saskaņotu šīm iekārtām izvirzāmās ekodizaina prasības un veicinātu iekšējā tirgus darbību un šo ierīču ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanos. |
| --- | --- |

(6)

Ir jānosaka ekodizaina prasības attiecībā uz elektrisko un elektronisko mājsaimniecības un biroja iekārtu elektroenerģijas patēriņu gatavības un izslēgtā režīmā, lai tādējādi visā Kopienā saskaņotu šīm iekārtām izvirzāmās ekodizaina prasības un veicinātu iekšējā tirgus darbību un šo ierīču ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanos.

| (7) | Ekodizaina prasības nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt ražojuma funkcionalitāti, tāpat tās nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt veselību, drošību un vidi. Jo īpaši guvumiem, ko gūs, samazinot elektroenerģijas patēriņu izmantošanas posmā, ar uzviju jākompensē iespējamā papildu ietekme uz vidi, kas rodas to iekārtu ražošanas posmā, kam raksturīgi energozudumi gatavības un/vai izslēgtā režīmā. |
| --- | --- |

(7)

Ekodizaina prasības nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt ražojuma funkcionalitāti, tāpat tās nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt veselību, drošību un vidi. Jo īpaši guvumiem, ko gūs, samazinot elektroenerģijas patēriņu izmantošanas posmā, ar uzviju jākompensē iespējamā papildu ietekme uz vidi, kas rodas to iekārtu ražošanas posmā, kam raksturīgi energozudumi gatavības un/vai izslēgtā režīmā.

| (8) | Šī regula jāpiemēro tikai ražojumiem, kas atbilst mājsaimniecības un biroja iekārtām, kuras paredzēts izmantot mājas apstākļos, kas attiecībā uz informācijas tehnoloģijas iekārtām atbilst B klases ierīcēm, kā noteikts ar standartu NE 55022:2006. Darbības joma jādefinē tā, lai iekārtas, kas vēl nav pieejamas tirgū, bet kuru funkcijas ir līdzīgas šajā regulā minēto ražojumu funkcijām, tiktu projektētas, izpildot prasības. Vajadzības gadījumā ražojumu sarakstu var papildināt, grozot šo regulu. |
| --- | --- |

(8)

Šī regula jāpiemēro tikai ražojumiem, kas atbilst mājsaimniecības un biroja iekārtām, kuras paredzēts izmantot mājas apstākļos, kas attiecībā uz informācijas tehnoloģijas iekārtām atbilst B klases ierīcēm, kā noteikts ar standartu NE 55022:2006. Darbības joma jādefinē tā, lai iekārtas, kas vēl nav pieejamas tirgū, bet kuru funkcijas ir līdzīgas šajā regulā minēto ražojumu funkcijām, tiktu projektētas, izpildot prasības. Vajadzības gadījumā ražojumu sarakstu var papildināt, grozot šo regulu.

| (9) | Ekspluatācijas režīmi, uz ko neattiecas šī regula, piemēram datora ekspluatācijas režīmu ACPI S3, jāizskata konkrētajam ražojumam piemērojamos īstenošanas pasākumos, ņemot vērā Direktīvu 2005/32/EK. |
| --- | --- |

(9)

Ekspluatācijas režīmi, uz ko neattiecas šī regula, piemēram datora ekspluatācijas režīmu ACPI S3, jāizskata konkrētajam ražojumam piemērojamos īstenošanas pasākumos, ņemot vērā Direktīvu 2005/32/EK.

| (10) | Parasti prasībām par gatavības un izslēgtu režīmu, kas izklāstītas konkrētajam ražojumam piemērojamos īstenošanas pasākumos, saskaņā ar Direktīvu 2005/32/EK jābūt ne mazāk stingrām par šajā regulā izklāstītajām. |
| --- | --- |

(10)

Parasti prasībām par gatavības un izslēgtu režīmu, kas izklāstītas konkrētajam ražojumam piemērojamos īstenošanas pasākumos, saskaņā ar Direktīvu 2005/32/EK jābūt ne mazāk stingrām par šajā regulā izklāstītajām.

| (11) | Lai novērstu nevajadzīgus energozudumus, ražojumiem, kad tie nedarbojas, ideālā variantā jāatrodas “0 vatu” patēriņa režīmā. Tehniskās iespējas un lietderīgums jāizskata saskaņā ar Direktīvu 2005/32/EK par katru atsevišķu ražojumu attiecīgajā izpildes pasākumā. |
| --- | --- |

(11)

Lai novērstu nevajadzīgus energozudumus, ražojumiem, kad tie nedarbojas, ideālā variantā jāatrodas “0 vatu” patēriņa režīmā. Tehniskās iespējas un lietderīgums jāizskata saskaņā ar Direktīvu 2005/32/EK par katru atsevišķu ražojumu attiecīgajā izpildes pasākumā.

| (12) | Ekodizaina prasībām stājoties spēkā divos posmos, būtu jānodrošina pienācīgs grafiks, lai ražotāji varētu pārprojektēt ražojumus, ciktāl tas attiecas uz gatavības funkcijām un izslēgta režīma energozudumiem. Minēto posmu ieviešanas laiks būtu jāizraugās tā, lai novērstu nelabvēlīgo ietekmi, kas saistīta ar tirgū pieejamo iekārtu funkcionalitāti, ņemtu vērā izmaksu uz ražotāju – īpaši MVU – izmaksām un tomēr nodrošinātu politikas mērķu laicīgu sasniegšanu. Elektroenerģijas patēriņš jāmēra, ņemot vērā vispāratzītus jaunākos sasniegumus, ražotāji var izmantot saskaņotus standartus atbilstīgi Direktīvas 2005/32/EK 9. panta prasībām. |
| --- | --- |

(12)

Ekodizaina prasībām stājoties spēkā divos posmos, būtu jānodrošina pienācīgs grafiks, lai ražotāji varētu pārprojektēt ražojumus, ciktāl tas attiecas uz gatavības funkcijām un izslēgta režīma energozudumiem. Minēto posmu ieviešanas laiks būtu jāizraugās tā, lai novērstu nelabvēlīgo ietekmi, kas saistīta ar tirgū pieejamo iekārtu funkcionalitāti, ņemtu vērā izmaksu uz ražotāju – īpaši MVU – izmaksām un tomēr nodrošinātu politikas mērķu laicīgu sasniegšanu. Elektroenerģijas patēriņš jāmēra, ņemot vērā vispāratzītus jaunākos sasniegumus, ražotāji var izmantot saskaņotus standartus atbilstīgi Direktīvas 2005/32/EK 9. panta prasībām.

| (13) | Paredzams, ka šī regula palielinās tirgus piesātinātību ar tehnoloģijām, kas uzlabo gatavības funkcionalitātšu un izslēgta režīma energoefektivitāti, tādējādi 2020. gadā nodrošinot ikgadēju elektroenerģijas ietaupījumu aptuveni 35 TWh apmērā salīdzinājumā ar neiejaukšanās scenāriju. |
| --- | --- |

(13)

Paredzams, ka šī regula palielinās tirgus piesātinātību ar tehnoloģijām, kas uzlabo gatavības funkcionalitātšu un izslēgta režīma energoefektivitāti, tādējādi 2020. gadā nodrošinot ikgadēju elektroenerģijas ietaupījumu aptuveni 35 TWh apmērā salīdzinājumā ar neiejaukšanās scenāriju.

| (14) | Atbilstīgi Direktīvas 2005/32/EK 8. panta 2. punktam šajā regulā jānosaka, ka piemērojamās atbilstības novērtējuma procedūras ir iekšējā dizaina kontrole, kas izklāstīta Direktīvas 2005/32/EK IV pielikumā, un vadības sistēma, kas izklāstīta Direktīvas 2005/32/EK V pielikumā. |
| --- | --- |

(14)

Atbilstīgi Direktīvas 2005/32/EK 8. panta 2. punktam šajā regulā jānosaka, ka piemērojamās atbilstības novērtējuma procedūras ir iekšējā dizaina kontrole, kas izklāstīta Direktīvas 2005/32/EK IV pielikumā, un vadības sistēma, kas izklāstīta Direktīvas 2005/32/EK V pielikumā.

| (15) | Lai būtu vieglāk veikt atbilstības pārbaudes, ražotājiem jālūdz Direktīvas 2005/32/EK IV un V pielikumā minētajā tehniskajā dokumentācijā sniegt informāciju par darbības stāvokļiem, kas atbilst gatavības/izslēgta režīma definīcijai, un par attiecīgajām elektroenerģijas patēriņa vērtībām. |
| --- | --- |

(15)

Lai būtu vieglāk veikt atbilstības pārbaudes, ražotājiem jālūdz Direktīvas 2005/32/EK IV un V pielikumā minētajā tehniskajā dokumentācijā sniegt informāciju par darbības stāvokļiem, kas atbilst gatavības/izslēgta režīma definīcijai, un par attiecīgajām elektroenerģijas patēriņa vērtībām.

| (16) | Ir jāidentificē kritēriji pašlaik pieejamajām tehnoloģijām ar zemu elektroenerģijas patēriņu gatavības un izslēgtā režīmā. Tādējādi jo īpaši MVU un ļoti maziem uzņēmumiem tiks nodrošināta plaša informācijas pieejamība un piekļuve, kas papildus veicinās gatavības un izslēgta režīma elektroenerģijas patēriņa samazināšanai paredzēto labāko dizaina tehnoloģiju integrēšanu. |
| --- | --- |

(16)

Ir jāidentificē kritēriji pašlaik pieejamajām tehnoloģijām ar zemu elektroenerģijas patēriņu gatavības un izslēgtā režīmā. Tādējādi jo īpaši MVU un ļoti maziem uzņēmumiem tiks nodrošināta plaša informācijas pieejamība un piekļuve, kas papildus veicinās gatavības un izslēgta režīma elektroenerģijas patēriņa samazināšanai paredzēto labāko dizaina tehnoloģiju integrēšanu.

| (17) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 2005/32/EK 19. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(17)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 2005/32/EK 19. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Šajā regulā noteiktas ekodizaina prasības attiecībā uz elektroenerģijas patēriņu gatavības un izslēgtā režīmā. Šo regulu piemēro elektriskajām un elektroniskajām mājsaimniecības un biroja iekārtām.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Direktīvā 2005/32/EK sniegtās definīcijas. Piemēro arī šādas definīcijas.

| 1) | “Elektriskās un elektroniskās mājsaimniecības un biroja iekārta” (turpmāk – iekārta) ir jebkurš elektroenerģiju patērējošs ražojums, kas:






  a) | ir pieejams tirdzniecībā kā atsevišķa funkcionāla vienība un ir paredzēts tiešajiem lietotājiem; |
| --- | --- | --- |

1)

“Elektriskās un elektroniskās mājsaimniecības un biroja iekārta” (turpmāk – iekārta) ir jebkurš elektroenerģiju patērējošs ražojums, kas:

a)

ir pieejams tirdzniecībā kā atsevišķa funkcionāla vienība un ir paredzēts tiešajiem lietotājiem;

| b) | ietilpst I pielikumā iekļautajā enerģiju patērējošo ražojumu sarakstā; |
| --- | --- |

b)

ietilpst I pielikumā iekļautajā enerģiju patērējošo ražojumu sarakstā;

| c) | ir atkarīgs jaudas, kas strāvas avota pievadītās jaudas, lai darbotos, kā paredzēts; un |
| --- | --- |

c)

ir atkarīgs jaudas, kas strāvas avota pievadītās jaudas, lai darbotos, kā paredzēts; un

| d) | ir paredzēts izmantošanai ar 250 V lielu vai mazāku nominālo spriegumu, |
| --- | --- |

d)

ir paredzēts izmantošanai ar 250 V lielu vai mazāku nominālo spriegumu,

pat ja tas ir tirgots izmantošanai ārpus mājsaimniecības vai biroja.

| 2) | “Gatavības režīms(-i)” ir stāvoklis, kad iekārta ir pieslēgta strāvas avotam, tā ir atkarīga no strāvas avota pievadītās jaudas, lai darbotos, kā paredzēts, un nodrošina tikai šādas funkcijas (kas var ilgt nenoteiktu laiku):






  — | reaktivizēšanas funkcija vai reaktivizēšanas funkcija un tikai indikators, kas signalizē par iedarbinātu reaktivizēšanas funkciju, un/vai |
| --- | --- | --- |

2)

“Gatavības režīms(-i)” ir stāvoklis, kad iekārta ir pieslēgta strāvas avotam, tā ir atkarīga no strāvas avota pievadītās jaudas, lai darbotos, kā paredzēts, un nodrošina tikai šādas funkcijas (kas var ilgt nenoteiktu laiku):

—

reaktivizēšanas funkcija vai reaktivizēšanas funkcija un tikai indikators, kas signalizē par iedarbinātu reaktivizēšanas funkciju, un/vai

| — | informācijas vai statusa vizualizēšana. |
| --- | --- |

—

informācijas vai statusa vizualizēšana.

| 3) | “Reaktivizēšanas funkcija” ir funkcija, ar kuru, izmantojot tālvadības slēdzi, tostarp tālvadības pulti, iekšēju sensoru, taimeri vai nosacījumu, var aktivizēt citus režīmus, tostarp aktīvo režīmu, lai nodrošinātu papildu funkcijas, tostarp pamatfunkciju. |
| --- | --- |

3)

“Reaktivizēšanas funkcija” ir funkcija, ar kuru, izmantojot tālvadības slēdzi, tostarp tālvadības pulti, iekšēju sensoru, taimeri vai nosacījumu, var aktivizēt citus režīmus, tostarp aktīvo režīmu, lai nodrošinātu papildu funkcijas, tostarp pamatfunkciju.

| 4) | “Informācijas vai statusa vizualizēšana” ir pastāvīga funkcija, ar kuru displejā sniedz informāciju vai rāda iekārtas statusu, tostarp laiku. |
| --- | --- |

4)

“Informācijas vai statusa vizualizēšana” ir pastāvīga funkcija, ar kuru displejā sniedz informāciju vai rāda iekārtas statusu, tostarp laiku.

| 5) | “Aktīvais(-ie) režīms(-i)” ir stāvoklis, kad ierīce ir pieslēgta strāvas avotam un ir aktivizēta vismaz viena no pamatfunkcijām, kas nodrošina paredzētos iekārtas pakalpojumus. |
| --- | --- |

5)

“Aktīvais(-ie) režīms(-i)” ir stāvoklis, kad ierīce ir pieslēgta strāvas avotam un ir aktivizēta vismaz viena no pamatfunkcijām, kas nodrošina paredzētos iekārtas pakalpojumus.

| 6) | “Izslēgts režīms” ir stāvoklis, kad ierīce ir pieslēgta strāvas avotam un nenodrošina nekādas funkcijas; arī šādus režīmus uzskata par izslēgtu režīmu:






  a) | stāvokļi, kuros tikai atspoguļots izslēgta režīma stāvoklis; |
| --- | --- | --- |

6)

“Izslēgts režīms” ir stāvoklis, kad ierīce ir pieslēgta strāvas avotam un nenodrošina nekādas funkcijas; arī šādus režīmus uzskata par izslēgtu režīmu:

a)

stāvokļi, kuros tikai atspoguļots izslēgta režīma stāvoklis;

| b) | stāvokļi, kuros nodrošinātas tikai tās funkcionalitātes, ar ko paredzēts nodrošināt elektromagnētisko savietojamību atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/108/EK prasībām (2). |
| --- | --- |

b)

stāvokļi, kuros nodrošinātas tikai tās funkcionalitātes, ar ko paredzēts nodrošināt elektromagnētisko savietojamību atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/108/EK prasībām (2).

| 7) | “Informācijas tehnoloģijas iekārta” ir jebkura iekārta, kuras primārā funkcija ir vai nu datu un telesakaru ziņojumu ievade, uzglabāšana, attēlošana, iegūšana, pārraide, apstrāde, pārslēgšana vai kontrole, vai minēto funkciju kombinācija un kura var būt aprīkota ar vienu vai vairākām termināla pieslēgvietām, ko parasti darbina informācijas pārsūtīšanai. |
| --- | --- |

7)

“Informācijas tehnoloģijas iekārta” ir jebkura iekārta, kuras primārā funkcija ir vai nu datu un telesakaru ziņojumu ievade, uzglabāšana, attēlošana, iegūšana, pārraide, apstrāde, pārslēgšana vai kontrole, vai minēto funkciju kombinācija un kura var būt aprīkota ar vienu vai vairākām termināla pieslēgvietām, ko parasti darbina informācijas pārsūtīšanai.

| 8) | “Mājas apstākļi” ir apstākļi, kuros var sagaidīt, ka radio un televīzijas signālu uztvērēji tiks izmantoti 10 m attālumā no attiecīgā aparāta. |
| --- | --- |

8)

“Mājas apstākļi” ir apstākļi, kuros var sagaidīt, ka radio un televīzijas signālu uztvērēji tiks izmantoti 10 m attālumā no attiecīgā aparāta.

3. pants

Ekodizaina prasības

Ekodizaina prasības, kas attiecas uz elektroenerģijas patēriņu gatavības un izslēgtā režīmā, ir izklāstītas II pielikumā.

4. pants

Atbilstības novērtējums

Direktīvas 2005/32/EK 8. panta 2. punktā minētā atbilstības novērtēšanas procedūra ir iekšējā dizaina kontroles sistēma, kas izklāstīta Direktīvas 2005/32/EK IV pielikumā, vai vadības sistēma, kas izklāstīta Direktīvas 2005/32/EK V pielikumā.

5. pants

Verifikācijas procedūra tirgus uzraudzības nolūkos

Uzraudzības pārbaudes veic saskaņā ar verifikācijas procedūru, kas noteikta III pielikumā.

6. pants

Kritēriji

Šīs regulas III pielikumā ir iekļauti pašlaik tirgū pieejamo efektīvāko ražojumu un tehnoloģiju orientējošie kritēriji.

7. pants

Pārskatīšana

Komisija šo regulu pārskata ne vēlāk 6 gadus pēc tās spēkā stāšanās dienas, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, un šīs pārskatīšanas rezultātus iesniedz Apspriežu forumam.

8. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas II pielikuma 1. punktu sāk piemērot vienu gadu pēc pirmajā daļā minētā datuma.

Regulas II pielikuma 2. punktu sāk piemērot četrus gadus pēc pirmajā daļā minētā datuma.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Andris PIEBALGS

---

(1)  OV L 191, 22.7.2005., 29. lpp.

1

(2)  OV L 390, 31.12.2004., 24. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Elektroenerģiju patērējoši ražojumi, kam piemēro šo regulu

| 1. | Mājsaimniecības ierīces:
  Veļas mazgāšanas mašīnas
  Veļas žāvētāji
  Trauku mazgāšanas mašīnas
  Ēdienu gatavošana:
  Elektriskās krāsnis
  Elektriskās plītiņas
  Mikroviļņu krāsnis
  Grauzdēšanas ierīces
  Fritēšanas ierīces
  Dzirnaviņas, kafijas automāti un iekārtas kārbu vai iepakojumu atvēršanai vai hermētiskai slēgšanai
  Elektriskie naži
  Pārējie aparāti ēdiena gatavošanai un citai pārtikas apstrādei, tīrīšanai un apģērba kopšanai
  Aparāti matu griešanai, matu žāvēšanai, zobu tīrīšanai, apmatojuma skūšanai, masāžas ierīces un citas ķermeņa kopšanas ierīces
  Svari |
| --- | --- |

1.

Mājsaimniecības ierīces:

Veļas mazgāšanas mašīnas

Veļas žāvētāji

Trauku mazgāšanas mašīnas

Ēdienu gatavošana:

Elektriskās krāsnis

Elektriskās plītiņas

Mikroviļņu krāsnis

Grauzdēšanas ierīces

Fritēšanas ierīces

Dzirnaviņas, kafijas automāti un iekārtas kārbu vai iepakojumu atvēršanai vai hermētiskai slēgšanai

Elektriskie naži

Pārējie aparāti ēdiena gatavošanai un citai pārtikas apstrādei, tīrīšanai un apģērba kopšanai

Aparāti matu griešanai, matu žāvēšanai, zobu tīrīšanai, apmatojuma skūšanai, masāžas ierīces un citas ķermeņa kopšanas ierīces

Svari

| 2. | Informācijas tehnoloģijas iekārta, kas paredzēta izmantošanai galvenokārt mājas apstākļos |
| --- | --- |

2.

Informācijas tehnoloģijas iekārta, kas paredzēta izmantošanai galvenokārt mājas apstākļos

| 3. | Patērētāju iekārtas
  Radioaparāti
  Televizori
  Videokameras
  Videomagnetofoni
  Augstas precizitātes (Hi-fi) audioaparatūra
  Skaņas pastiprinātāji
  Mājas teātra sistēmas
  Mūzikas instrumenti
  Pārējās ierīces skaņas vai attēlu ierakstīšanai vai atveidošanai, tostarp signāli vai cita tehnoloģija skaņas un attēla izplatīšanai no telesakariem atšķirīgā veidā |
| --- | --- |

3.

Patērētāju iekārtas

Radioaparāti

Televizori

Videokameras

Videomagnetofoni

Augstas precizitātes (Hi-fi) audioaparatūra

Skaņas pastiprinātāji

Mājas teātra sistēmas

Mūzikas instrumenti

Pārējās ierīces skaņas vai attēlu ierakstīšanai vai atveidošanai, tostarp signāli vai cita tehnoloģija skaņas un attēla izplatīšanai no telesakariem atšķirīgā veidā

| 4. | Rotaļlietas, izklaides un sporta aprīkojums
  Elektrisko vilcienu vai autosacīkšu komplekti
  Rokā turamas videospēļu vadības pultis
  Sporta aprīkojums ar elektriskām vai elektroniskām sastāvdaļām
  Pārējās rotaļlietas, izklaides un sporta aprīkojums |
| --- | --- |

4.

Rotaļlietas, izklaides un sporta aprīkojums

Elektrisko vilcienu vai autosacīkšu komplekti

Rokā turamas videospēļu vadības pultis

Sporta aprīkojums ar elektriskām vai elektroniskām sastāvdaļām

Pārējās rotaļlietas, izklaides un sporta aprīkojums

---

II PIELIKUMS

Ekodizaina prasības

| 1. | Vienu gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā:






  a) | elektroenerģijas patēriņš “izslēgtā režīmā”:
  iekārtas elektroenerģijas patēriņš jebkurā izslēgta režīma stāvoklī nepārsniedz 1,00 W; |
| --- | --- | --- |

1.

Vienu gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā:

a)

elektroenerģijas patēriņš “izslēgtā režīmā”:

iekārtas elektroenerģijas patēriņš jebkurā izslēgta režīma stāvoklī nepārsniedz 1,00 W;

| b) | elektroenerģijas patēriņš “gatavības režīmā(-os)”:
  iekārtas elektroenerģijas patēriņš jebkurā stāvoklī, kas nodrošina tikai reaktivizēšanas funkciju vai tikai reaktivizēšanas funkciju un tikai norādi uz iedarbinātu reaktivizēšanas funkciju, nepārsniedz 1,00 W;
  iekārtas elektroenerģijas patēriņš jebkurā stāvoklī, kas nodrošina tikai informāciju vai statusa vizualizēšanu vai nodrošina tikai reaktivizēšanas funkcijas un informācijas vai statusa vizualizēšanas kombināciju, nepārsniedz 2,00 W; |
| --- | --- |

b)

elektroenerģijas patēriņš “gatavības režīmā(-os)”:

iekārtas elektroenerģijas patēriņš jebkurā stāvoklī, kas nodrošina tikai reaktivizēšanas funkciju vai tikai reaktivizēšanas funkciju un tikai norādi uz iedarbinātu reaktivizēšanas funkciju, nepārsniedz 1,00 W;

iekārtas elektroenerģijas patēriņš jebkurā stāvoklī, kas nodrošina tikai informāciju vai statusa vizualizēšanu vai nodrošina tikai reaktivizēšanas funkcijas un informācijas vai statusa vizualizēšanas kombināciju, nepārsniedz 2,00 W;

| c) | izslēgta režīma un/vai gatavības režīma pieejamība:
  iekārta, ja vien tas nav neatbilstoši paredzētajai izmantošanai, nodrošina izslēgtu režīmu un/vai gatavības režīmu, un/vai citu stāvokli, kas atbilst piemērojamām prasībām par elektroenerģijas patēriņu izslēgtā režīmā un/vai gatavības režīmā, kad ierīce ir pieslēgta strāvas avotam. |
| --- | --- |

c)

izslēgta režīma un/vai gatavības režīma pieejamība:

iekārta, ja vien tas nav neatbilstoši paredzētajai izmantošanai, nodrošina izslēgtu režīmu un/vai gatavības režīmu, un/vai citu stāvokli, kas atbilst piemērojamām prasībām par elektroenerģijas patēriņu izslēgtā režīmā un/vai gatavības režīmā, kad ierīce ir pieslēgta strāvas avotam.

| 2. | Četrus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā:






  a) | elektroenerģijas patēriņš “izslēgtā režīmā”:
  iekārtas elektroenerģijas patēriņš jebkurā izslēgta režīma stāvoklī nepārsniedz 0,50 W; |
| --- | --- | --- |

2.

Četrus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā:

a)

elektroenerģijas patēriņš “izslēgtā režīmā”:

iekārtas elektroenerģijas patēriņš jebkurā izslēgta režīma stāvoklī nepārsniedz 0,50 W;

| b) | elektroenerģijas patēriņš “gatavības režīmā(-os)”:
  iekārtas elektroenerģijas patēriņš jebkurā stāvoklī, kas nodrošina tikai reaktivizēšanas funkciju vai tikai reaktivizēšanas funkciju un tikai norādi uz iedarbinātu reaktivizēšanas funkciju, nepārsniedz 0,50 W;
  iekārtas elektroenerģijas patēriņš jebkurā stāvoklī, kas nodrošina tikai informāciju vai statusa vizualizēšanu vai tikai reaktivizēšanas funkcijas un informācijas vai statusa vizualizēšanas kombināciju, nepārsniedz 1,00 W; |
| --- | --- |

b)

elektroenerģijas patēriņš “gatavības režīmā(-os)”:

iekārtas elektroenerģijas patēriņš jebkurā stāvoklī, kas nodrošina tikai reaktivizēšanas funkciju vai tikai reaktivizēšanas funkciju un tikai norādi uz iedarbinātu reaktivizēšanas funkciju, nepārsniedz 0,50 W;

iekārtas elektroenerģijas patēriņš jebkurā stāvoklī, kas nodrošina tikai informāciju vai statusa vizualizēšanu vai tikai reaktivizēšanas funkcijas un informācijas vai statusa vizualizēšanas kombināciju, nepārsniedz 1,00 W;

| c) | izslēgta režīma un/vai gatavības režīma pieejamība:
  iekārta, ja vien tas nav neatbilstoši paredzētajai izmantošanai, nodrošina izslēgtu režīmu un/vai gatavības režīmu, un/vai citu stāvokli, kas atbilst piemērojamām prasībām par elektroenerģijas patēriņu izslēgtā režīmā un/vai gatavības režīmā, kad ierīce ir pieslēgta strāvas avotam; |
| --- | --- |

c)

izslēgta režīma un/vai gatavības režīma pieejamība:

iekārta, ja vien tas nav neatbilstoši paredzētajai izmantošanai, nodrošina izslēgtu režīmu un/vai gatavības režīmu, un/vai citu stāvokli, kas atbilst piemērojamām prasībām par elektroenerģijas patēriņu izslēgtā režīmā un/vai gatavības režīmā, kad ierīce ir pieslēgta strāvas avotam;

| d) | jaudas vadība:
  ja iekārta nenodrošina galveno funkciju vai ja cits(-i) elektroenerģiju patērējošs(-i) ražojums(-i) nav atkarīgs(-i) no tās funkcijām, tad iekārta, ja vien tas nav neatbilstoši paredzētajai izmantošanai, nodrošina jaudas vadības funkciju vai tamlīdzīgu funkciju, kas pēc īsākā iespējamā laika posma, kas atbilst iekārtas paredzētajai izmantošanai, automātiski pārslēdz ierīci:






  — | gatavības režīmā vai |
| --- | --- | --- |

d)

jaudas vadība:

ja iekārta nenodrošina galveno funkciju vai ja cits(-i) elektroenerģiju patērējošs(-i) ražojums(-i) nav atkarīgs(-i) no tās funkcijām, tad iekārta, ja vien tas nav neatbilstoši paredzētajai izmantošanai, nodrošina jaudas vadības funkciju vai tamlīdzīgu funkciju, kas pēc īsākā iespējamā laika posma, kas atbilst iekārtas paredzētajai izmantošanai, automātiski pārslēdz ierīci:

—

gatavības režīmā vai

| — | izslēgtā režīmā, vai |
| --- | --- |

—

izslēgtā režīmā, vai

| — | citā stāvoklī, kas nepārsniedz piemērojamās prasības par elektroenerģijas patēriņu izslēgtā režīmā un/vai gatavības režīmā, kad ierīce ir pieslēgta strāvas avotam. Jaudas vadības funkciju aktivizē pirms piegādes. |
| --- | --- |

—

citā stāvoklī, kas nepārsniedz piemērojamās prasības par elektroenerģijas patēriņu izslēgtā režīmā un/vai gatavības režīmā, kad ierīce ir pieslēgta strāvas avotam. Jaudas vadības funkciju aktivizē pirms piegādes.

| 3. | Mērījumi
  Elektroenerģijas patēriņu, kas minēts 1. punkta a) un b) apakšpunktā un 2. punkta a) un b) apakšpunktā, nosaka ar ticamu, precīzu un atveidojamu mērīšanas procedūru, kas ņem vērā vispāratzītos jaunākos sasniegumus.
  0,50 W lielas vai lielākas jaudas mērījumus veic ar nenoteiktību, kas mazāka vai vienāda ar 2 %, ja ticamības pakāpe ir 95 %. Jaudas, kas mazāka par 0,50 W, mērījumus veic ar nenoteiktību, kas mazāka vai vienāda ar 0,01 W, ja ticamības pakāpe ir 95 %. |
| --- | --- |

3.

Mērījumi

Elektroenerģijas patēriņu, kas minēts 1. punkta a) un b) apakšpunktā un 2. punkta a) un b) apakšpunktā, nosaka ar ticamu, precīzu un atveidojamu mērīšanas procedūru, kas ņem vērā vispāratzītos jaunākos sasniegumus.

0,50 W lielas vai lielākas jaudas mērījumus veic ar nenoteiktību, kas mazāka vai vienāda ar 2 %, ja ticamības pakāpe ir 95 %. Jaudas, kas mazāka par 0,50 W, mērījumus veic ar nenoteiktību, kas mazāka vai vienāda ar 0,01 W, ja ticamības pakāpe ir 95 %.

| 4. | Informācija, ko sniedz ražotāji
  Saskaņā ar 4. panta prasībām atbilstības novērtējuma vajadzībām tehniskajā dokumentācijā jāiekļauj šāda informācija:






  a) | katram gatavības un/vai izslēgtam režīmam:






  — | elektroenerģijas patēriņa dati vatos, noapaļojot līdz diviem cipariem aiz komata, |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Informācija, ko sniedz ražotāji

Saskaņā ar 4. panta prasībām atbilstības novērtējuma vajadzībām tehniskajā dokumentācijā jāiekļauj šāda informācija:

a)

katram gatavības un/vai izslēgtam režīmam:

—

elektroenerģijas patēriņa dati vatos, noapaļojot līdz diviem cipariem aiz komata,

| — | izmantotā mērījumu metode, |
| --- | --- |

—

izmantotā mērījumu metode,

| — | apraksts par to, kā ierīces režīms izraudzīts vai ieprogrammēts, |
| --- | --- |

—

apraksts par to, kā ierīces režīms izraudzīts vai ieprogrammēts,

| — | darbību/režīmu secība, lai nonāktu līdz režīmam, kurā iekārta automātiski pārslēdz režīmus, |
| --- | --- |

—

darbību/režīmu secība, lai nonāktu līdz režīmam, kurā iekārta automātiski pārslēdz režīmus,

| — | piezīmes par iekārtas darbību; |
| --- | --- |

—

piezīmes par iekārtas darbību;

| b) | testa parametri mērījumiem:






  — | temperatūra telpā, |
| --- | --- | --- |

b)

testa parametri mērījumiem:

—

temperatūra telpā,

| — | testa spriegums (V) un frekvence (Hz), |
| --- | --- |

—

testa spriegums (V) un frekvence (Hz),

| — | elektroapgādes sistēmas signāla kopējais harmoniskais kropļojums, |
| --- | --- |

—

elektroapgādes sistēmas signāla kopējais harmoniskais kropļojums,

| — | informācija un dokumentācija par elektriskajiem testiem izmantotajiem instrumentiem, konfigurāciju un strāvas slēgumiem; |
| --- | --- |

—

informācija un dokumentācija par elektriskajiem testiem izmantotajiem instrumentiem, konfigurāciju un strāvas slēgumiem;

| c) | iekārtas parametri, kas ir būtiski, lai novērtētu atbilstību 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajām prasībām vai attiecīgi 2. punkta c) un/vai d) apakšpunktā noteiktajām prasībām, tostarp, lai novērtētu laiku, kas vajadzīgs, lai automātiski sasniegtu gatavības vai izslēgtu režīmu vai citu stāvokli, kas nepārsniedz piemērojamās prasības par elektroenerģijas patēriņu izslēgtā režīmā un/vai gatavības režīmā.
  Jo īpaši (attiecīgā gadījumā) jāiesniedz tehniskais pamatojums, ka 1. punkta c) apakšpunktā noteiktās prasības vai 2. punkta c) un/vai d) apakšpunktā noteiktās prasības neatbilst ierīces paredzētajam izmantojumam. |
| --- | --- |

c)

iekārtas parametri, kas ir būtiski, lai novērtētu atbilstību 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajām prasībām vai attiecīgi 2. punkta c) un/vai d) apakšpunktā noteiktajām prasībām, tostarp, lai novērtētu laiku, kas vajadzīgs, lai automātiski sasniegtu gatavības vai izslēgtu režīmu vai citu stāvokli, kas nepārsniedz piemērojamās prasības par elektroenerģijas patēriņu izslēgtā režīmā un/vai gatavības režīmā.

Jo īpaši (attiecīgā gadījumā) jāiesniedz tehniskais pamatojums, ka 1. punkta c) apakšpunktā noteiktās prasības vai 2. punkta c) un/vai d) apakšpunktā noteiktās prasības neatbilst ierīces paredzētajam izmantojumam.

---

III PIELIKUMS

Verifikācijas procedūra

Veicot Direktīvas 2005/32/EK 3. panta 2. punktā minētās tirgus uzraudzības pārbaudes, dalībvalstu iestādes piemēro šādu verifikācijas procedūru attiecībā uz II pielikuma 1. punkta a) un b) apakšpunktā un 2. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajām prasībām.

Attiecībā uz elektroenerģijas patēriņu, kas pārsniedz 1,00 W: dalībvalstu iestādes testē tikai vienu vienību.

Uzskata, ka modelis atbilst šīs regulas II pielikuma 1. punkta a) un b) apakšpunktā vai 2. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajām prasībām, ja attiecīgi izslēgta režīma un gatavības režīma rezultāti nepārsniedz robežvērtības par vairāk nekā 10 %.

Pretējā gadījumā testē vēl trīs vienības. Uzskata, ka modelis atbilst šīs regulas prasībām, ja pēdējo trīs testu attiecīgi izslēgta režīma un/vai gatavības režīma stāvokļa rezultāti nepārsniedz robežvērtības par vairāk nekā 10 %.

Attiecībā uz elektroenerģijas patēriņu, kas mazāks par 1,00 W vai vienāds ar to: dalībvalstu iestādes testē tikai vienu vienību.

Uzskata, ka modelis atbilst šīs regulas II pielikuma 1. punkta a) un b) apakšpunktā vai 2. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajām prasībām, ja attiecīgi izslēgta režīma un/vai gatavības režīma stāvokļa rezultāti nepārsniedz robežvērtības par vairāk nekā 0,10 W.

Pretējā gadījumā testē vēl trīs vienības. Modeli uzskata par atbilstīgu šīs regulas prasībām, ja pēdējo trīs testu attiecīgi izslēgta režīma un/vai gatavības režīma stāvokļa vidējie rezultāti nepārsniedz robežvērtības par vairāk nekā 0,10 W.

Pretējā gadījumā uzskata, ka modelis neatbilst prasībām.

---

IV PIELIKUMS

Kritēriji

Turpmāk norādīti orientējošie kritēriji saskaņā ar Direktīvas 2005/32/EK I pielikuma 3. daļas 2. punktu.

Izslēgts režīms: 0–0,3 W ar galveno pilnīgas izslēgšanas slēdzi; šī vērtība cita starpā ir atkarīga no parametriem, kuri saistīti ar Direktīvā 2004/108/EK noteiktajām elektromagnētiskās savietojamības prasībām.

Gatavības – reaktivizēšanas funkcija: 0,1 W.

Gatavība – vizualizēšana: vienkāršiem displejiem un zemas jaudas (0,1 W) gaismas diodēm, lielākiem displejiem (piemēram, pulksteņiem) vajadzīga lielāka jauda.

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/53 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/53

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1276/2008

(2008. gada 17. decembris)

par pārraudzību, eksporta laikā fiziski pārbaudot tos lauksaimniecības produktus, par kuriem pienākas kompensācijas vai citas summas

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 170. panta c) punktu un 194. panta a) punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Atbilstīgi 9. panta 1. punkta a) apakšpunktam Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (2) dalībvalstis kopējās lauksaimniecības politikas jomā pieņem visus normatīvos vai administratīvos noteikumus, kā arī jebkurus citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai efektīvi aizsargātu Kopienas finanšu intereses, jo īpaši – lai pārliecinātos, ka Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) finansētās darbības faktiski veic un ka tas notiek pareizi, lai novērstu un apkarotu pārkāpumus, kā arī lai atgūtu summas, kas zaudētas pārkāpumu vai nolaidības dēļ. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi 9. panta 1. punkta a) apakšpunktam Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (2) dalībvalstis kopējās lauksaimniecības politikas jomā pieņem visus normatīvos vai administratīvos noteikumus, kā arī jebkurus citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai efektīvi aizsargātu Kopienas finanšu intereses, jo īpaši – lai pārliecinātos, ka Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) finansētās darbības faktiski veic un ka tas notiek pareizi, lai novērstu un apkarotu pārkāpumus, kā arī lai atgūtu summas, kas zaudētas pārkāpumu vai nolaidības dēļ.

| (2) | Ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 201. panta 1. punkta f) apakšpunktu atceļ Padomes 1990. gada 12. februāra Regulu (EEK) Nr. 386/90 par uzraudzību, ko eksporta laikā veic lauksaimniecības produktiem, kas saņem kompensācijas vai citas summas (3), kamēr ar minētās regulas 194. panta a) punktu ir izvirzīta prasība, ka Komisijai ir jāparedz noteikumi administratīvajām un fiziskajām pārbaudēm, kas dalībvalstīm jāveic attiecībā uz saistībām, kuras izriet no šīs regulas piemērošanas. Komisijas 2002. gada 26. novembra Regulā (EK) Nr. 2090/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EEK) Nr. 386/90 piemērošanai attiecībā uz fiziskām pārbaudēm, kuras veic, eksportējot tos lauksaimniecības produktus, par kuriem pretendē uz kompensācijām (4), ir izdarīti būtiski grozījumi. Tāpēc skaidrības un efektivitātes labad Regula (EK) Nr. 2090/2002 un Komisijas 1994. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 3122/94, ar ko nosaka kritērijus riska analīzei attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, kas saņem kompensācijas (5), ir jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu, konsekventu noteikumu kopumu. |
| --- | --- |

(2)

Ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 201. panta 1. punkta f) apakšpunktu atceļ Padomes 1990. gada 12. februāra Regulu (EEK) Nr. 386/90 par uzraudzību, ko eksporta laikā veic lauksaimniecības produktiem, kas saņem kompensācijas vai citas summas (3), kamēr ar minētās regulas 194. panta a) punktu ir izvirzīta prasība, ka Komisijai ir jāparedz noteikumi administratīvajām un fiziskajām pārbaudēm, kas dalībvalstīm jāveic attiecībā uz saistībām, kuras izriet no šīs regulas piemērošanas. Komisijas 2002. gada 26. novembra Regulā (EK) Nr. 2090/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EEK) Nr. 386/90 piemērošanai attiecībā uz fiziskām pārbaudēm, kuras veic, eksportējot tos lauksaimniecības produktus, par kuriem pretendē uz kompensācijām (4), ir izdarīti būtiski grozījumi. Tāpēc skaidrības un efektivitātes labad Regula (EK) Nr. 2090/2002 un Komisijas 1994. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 3122/94, ar ko nosaka kritērijus riska analīzei attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, kas saņem kompensācijas (5), ir jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu, konsekventu noteikumu kopumu.

| (3) | Komisijas 2006. gada 12. aprīļa Regulā (EK) Nr. 793/2006, ar kuru paredz atsevišķus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 247/2006, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem (6), Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 967/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 318/2006 attiecībā uz cukura produkciju, kura pārsniedz kvotu (7), un Komisijas 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1914/2006, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1405/2006, ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām (8), ir pieminēta fizisku pārbaužu piemērošana saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 386/90, ja tas nav saistīts ar eksporta kompensācijām. Tāpēc ir jāprecizē, ka saskaņā ar šo jauno un konsekvento noteikumu bloku drīkst veikt tādas fiziskas pārbaudes, kas attiecas uz darījumiem, kuros iesaistītas citas summas un kas saistīti ar finanšu instrumentiem Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai ietvaros. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2006. gada 12. aprīļa Regulā (EK) Nr. 793/2006, ar kuru paredz atsevišķus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 247/2006, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem (6), Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 967/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 318/2006 attiecībā uz cukura produkciju, kura pārsniedz kvotu (7), un Komisijas 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1914/2006, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1405/2006, ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām (8), ir pieminēta fizisku pārbaužu piemērošana saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 386/90, ja tas nav saistīts ar eksporta kompensācijām. Tāpēc ir jāprecizē, ka saskaņā ar šo jauno un konsekvento noteikumu bloku drīkst veikt tādas fiziskas pārbaudes, kas attiecas uz darījumiem, kuros iesaistītas citas summas un kas saistīti ar finanšu instrumentiem Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai ietvaros.

| (4) | Ir jāņem vērā esošie kontroles pasākumi, īpaši tie, kuri ieviesti ar Komisijas 1999. gada 15. aprīļa Regulu (EK) Nr. 800/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus eksporta kompensāciju sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (9), un ar Komisijas 2001. gada 26. novembra Regulu (EK) Nr. 2298/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus tādu produktu eksportam, ko piegādā kā pārtikas atbalstu (10). |
| --- | --- |

(4)

Ir jāņem vērā esošie kontroles pasākumi, īpaši tie, kuri ieviesti ar Komisijas 1999. gada 15. aprīļa Regulu (EK) Nr. 800/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus eksporta kompensāciju sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (9), un ar Komisijas 2001. gada 26. novembra Regulu (EK) Nr. 2298/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus tādu produktu eksportam, ko piegādā kā pārtikas atbalstu (10).

| (5) | Lai uzlabotu un saskaņotu dalībvalstu īstenotos pasākumus, būtu jāpastāv Kopienas mēroga uzraudzības sistēmai, kuras pamatā būtu jo īpaši produktu fiziskās pārbaudes izlases veidā eksporta laikā, tostarp to produktu pārbaudes, kurus eksportē saskaņā ar vienkāršotu procedūru, kā arī maksājumu pieteikumu dokumentu sīka izskatīšana, ko veic maksājumu aģentūras. |
| --- | --- |

(5)

Lai uzlabotu un saskaņotu dalībvalstu īstenotos pasākumus, būtu jāpastāv Kopienas mēroga uzraudzības sistēmai, kuras pamatā būtu jo īpaši produktu fiziskās pārbaudes izlases veidā eksporta laikā, tostarp to produktu pārbaudes, kurus eksportē saskaņā ar vienkāršotu procedūru, kā arī maksājumu pieteikumu dokumentu sīka izskatīšana, ko veic maksājumu aģentūras.

| (6) | Lai novērstu iespēju, ka produkti varētu tikt aizstāti ar citiem gadījumā, kad eksporta deklarācijas pieņem iekšējais muitas punkts dalībvalsts robežās, ir jānosaka minimālais aizstājējpārbaužu skaits, kas veicamas tajā muitas punktā, caur kuru notiek izvešana no Kopienas. Ņemot vērā vietu, kur šādas aizstājējpārbaudes veic, tām jābūt vienkāršotām pārbaudēm. |
| --- | --- |

(6)

Lai novērstu iespēju, ka produkti varētu tikt aizstāti ar citiem gadījumā, kad eksporta deklarācijas pieņem iekšējais muitas punkts dalībvalsts robežās, ir jānosaka minimālais aizstājējpārbaužu skaits, kas veicamas tajā muitas punktā, caur kuru notiek izvešana no Kopienas. Ņemot vērā vietu, kur šādas aizstājējpārbaudes veic, tām jābūt vienkāršotām pārbaudēm.

| (7) | Lai noteiktu, vai jāveic aizstājējpārbaudes vai specifiskās aizstājējpārbaudes, izvešanas muitas punktā jāpārbauda, vai ir visas plombas un vai tās ir neskartas. |
| --- | --- |

(7)

Lai noteiktu, vai jāveic aizstājējpārbaudes vai specifiskās aizstājējpārbaudes, izvešanas muitas punktā jāpārbauda, vai ir visas plombas un vai tās ir neskartas.

| (8) | Lai nodrošinātu, ka izvešanas muitas punkti vai muitas punkti, uz kuriem nosūta T5 kontroleksemplāru, ievēro vienādu praksi, un lai novērstu šaubas par produktu identitāti, kas ir priekšnosacījums kompensācijas piešķiršanai, ir jābūt noteikumiem par specifiskajām aizstājējpārbaudēm gadījumos, kad šie muitas punkti ir atklājuši, ka nosūtīšanas laikā piestiprinātās plombas ir noņemtas bez muitas uzraudzības vai ir sabojātas vai ka nav ticis piešķirts atbrīvojums no plombas uzlikšanas. Tā kā šajos gadījumos ir skaidras aizdomas par to, ka preces varētu būt aizstātas ar citām, īpašās aizstāšanas kontroles laikā ir vajadzīga pastiprināta uzmanība, kas, ja lietderīgi, var ietvert produktu fiziskas pārbaudes. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu, ka izvešanas muitas punkti vai muitas punkti, uz kuriem nosūta T5 kontroleksemplāru, ievēro vienādu praksi, un lai novērstu šaubas par produktu identitāti, kas ir priekšnosacījums kompensācijas piešķiršanai, ir jābūt noteikumiem par specifiskajām aizstājējpārbaudēm gadījumos, kad šie muitas punkti ir atklājuši, ka nosūtīšanas laikā piestiprinātās plombas ir noņemtas bez muitas uzraudzības vai ir sabojātas vai ka nav ticis piešķirts atbrīvojums no plombas uzlikšanas. Tā kā šajos gadījumos ir skaidras aizdomas par to, ka preces varētu būt aizstātas ar citām, īpašās aizstāšanas kontroles laikā ir vajadzīga pastiprināta uzmanība, kas, ja lietderīgi, var ietvert produktu fiziskas pārbaudes.

| (9) | Fizisko pārbaužu skaitam jābūt proporcionālam ikgadējam muitas eksporta deklarāciju skaitam. Gūtā pieredze liecina, ka fiziskās pārbaudes, kad tās veiktas vismaz attiecībā uz 5 % eksporta deklarāciju, ir efektīvs, proporcionāls un preventīvs līdzeklis, kas vienlaikus ļauj dalībvalstīm uz riska pārvaldības pamata izvēlēties, vai šo 5 % minimālo normu attiecināt uz atsevišķu produktu sektoru vai uz visiem produktu sektoriem kopā, paredzot, ka atsevišķi katrā produktu sektorā minimālā norma būs 2 %. Lai nodrošinātu pilnīgu muitas režīma funkcionēšanu, arī tiem eksporta muitas punktiem, kuros par katru produktu sektoru ir iesniegts ļoti neliels skaits eksporta deklarāciju, ir jānodrošina, ka attiecībā uz katru produktu sektoru tiek veikta vismaz viena pārbaude. Kamēr eksporta deklarāciju skaits attiecīgajā sektorā ir liels, to eksporta kompensāciju daļa, kas piešķirtas par Līguma I pielikumā neiekļautajām precēm, augsta līmeņa risku nerada. Lai kontroles līdzekļi tiktu pēc iespējas efektīvāk izmantoti, ir jāsamazina minimālais biežums tām pārbaudēm, kas veiktas attiecībā uz Līguma I pielikumā neiekļautajām precēm. Šā paša iemesla dēļ dalībvalstīm jābūt arī iespējai neņemt vērā eksporta deklarācijas, kuras attiecas uz nelieliem daudzumiem vai uz tādām kompensācijas summām, kas nepārsniedz EUR 1 000. |
| --- | --- |

(9)

Fizisko pārbaužu skaitam jābūt proporcionālam ikgadējam muitas eksporta deklarāciju skaitam. Gūtā pieredze liecina, ka fiziskās pārbaudes, kad tās veiktas vismaz attiecībā uz 5 % eksporta deklarāciju, ir efektīvs, proporcionāls un preventīvs līdzeklis, kas vienlaikus ļauj dalībvalstīm uz riska pārvaldības pamata izvēlēties, vai šo 5 % minimālo normu attiecināt uz atsevišķu produktu sektoru vai uz visiem produktu sektoriem kopā, paredzot, ka atsevišķi katrā produktu sektorā minimālā norma būs 2 %. Lai nodrošinātu pilnīgu muitas režīma funkcionēšanu, arī tiem eksporta muitas punktiem, kuros par katru produktu sektoru ir iesniegts ļoti neliels skaits eksporta deklarāciju, ir jānodrošina, ka attiecībā uz katru produktu sektoru tiek veikta vismaz viena pārbaude. Kamēr eksporta deklarāciju skaits attiecīgajā sektorā ir liels, to eksporta kompensāciju daļa, kas piešķirtas par Līguma I pielikumā neiekļautajām precēm, augsta līmeņa risku nerada. Lai kontroles līdzekļi tiktu pēc iespējas efektīvāk izmantoti, ir jāsamazina minimālais biežums tām pārbaudēm, kas veiktas attiecībā uz Līguma I pielikumā neiekļautajām precēm. Šā paša iemesla dēļ dalībvalstīm jābūt arī iespējai neņemt vērā eksporta deklarācijas, kuras attiecas uz nelieliem daudzumiem vai uz tādām kompensācijas summām, kas nepārsniedz EUR 1 000.

| (10) | Pieredze liecina, ka minimālais plombu pārbaužu biežums atbilstīgi 10 % normai ir efektīvs, proporcionāls un preventīvs līdzeklis. |
| --- | --- |

(10)

Pieredze liecina, ka minimālais plombu pārbaužu biežums atbilstīgi 10 % normai ir efektīvs, proporcionāls un preventīvs līdzeklis.

| (11) | Izvešanas muitas punktos veikto aizstājējpārbaužu un specifisko aizstājējpārbaužu skaitam jābūt proporcionālam ikgadējam muitas pavaddokumentu skaitam. Pieredze liecina, ka minimālais muitas pavaddokumentu pārbaužu biežums atbilstīgi 8 % normai ir efektīvs, proporcionāls un preventīvs līdzeklis. |
| --- | --- |

(11)

Izvešanas muitas punktos veikto aizstājējpārbaužu un specifisko aizstājējpārbaužu skaitam jābūt proporcionālam ikgadējam muitas pavaddokumentu skaitam. Pieredze liecina, ka minimālais muitas pavaddokumentu pārbaužu biežums atbilstīgi 8 % normai ir efektīvs, proporcionāls un preventīvs līdzeklis.

| (12) | Atbilstīgi 4.f pantam Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (11), muitas dienesti veic riska pārvaldību, lai diferencētu riska līmeņus, kas saistīti ar precēm, kurām veic muitas kontroli vai pārraudzību, lai noteiktu, vai precēm jāveic padziļinātas muitas pārbaudes un, ja jāveic, tad kādos gadījumos. Pie riska pārvaldības pieder riska analīze, kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 2913/92 4. panta 26. punktā. Atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 2454/93 592.e pantam kompetentā muitas iestāde, saņemot muitas deklarāciju, veic attiecīgu riska analīzi un muitas kontroli, pirms produkti tiek izlaisti eksportam. Riska pārvaldība elektroniski ir obligāti piemērojama no 2009. gada 1. jūlija atbilstīgi 3. panta 3. punktam Komisijas 2006. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1875/2006, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (12). Tādējādi Regulas (EK) Nr. 800/1999 5. pantā minētā eksporta deklarāciju kontrole muitā notiek, piemērojot riska analīzi. |
| --- | --- |

(12)

Atbilstīgi 4.f pantam Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (11), muitas dienesti veic riska pārvaldību, lai diferencētu riska līmeņus, kas saistīti ar precēm, kurām veic muitas kontroli vai pārraudzību, lai noteiktu, vai precēm jāveic padziļinātas muitas pārbaudes un, ja jāveic, tad kādos gadījumos. Pie riska pārvaldības pieder riska analīze, kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 2913/92 4. panta 26. punktā. Atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 2454/93 592.e pantam kompetentā muitas iestāde, saņemot muitas deklarāciju, veic attiecīgu riska analīzi un muitas kontroli, pirms produkti tiek izlaisti eksportam. Riska pārvaldība elektroniski ir obligāti piemērojama no 2009. gada 1. jūlija atbilstīgi 3. panta 3. punktam Komisijas 2006. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1875/2006, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (12). Tādējādi Regulas (EK) Nr. 800/1999 5. pantā minētā eksporta deklarāciju kontrole muitā notiek, piemērojot riska analīzi.

| (13) | Riska analīzi kā alternatīvu kontroles instrumentu, lai veiktu eksporta deklarāciju fiziskas pārbaudes, ieviesa 1994. gadā ar Regulas (EEK) Nr. 386/90 3. panta 2. punktu, bet kā alternatīvu aizstājējpārbaudēm – 1995. gadā ar 9. pantu Komisijas 1995. gada 20. septembra Regulā (EK) Nr. 2221/95, ar ko nosaka kārtību, kā piemērojama Padomes Regula (EEK) Nr. 386/90 par uzraudzību, ko eksporta laikā veic lauksaimniecības produktiem, kas saņem kompensācijas vai citas summas (13). Virkne vērā ņemamo kritēriju tika noteikta Regulā (EK) Nr. 3122/94. Riska analīze notiek, piemērojot Regulas (EEK) Nr. 2913/92 6. pantā minēto datu aizsardzību. |
| --- | --- |

(13)

Riska analīzi kā alternatīvu kontroles instrumentu, lai veiktu eksporta deklarāciju fiziskas pārbaudes, ieviesa 1994. gadā ar Regulas (EEK) Nr. 386/90 3. panta 2. punktu, bet kā alternatīvu aizstājējpārbaudēm – 1995. gadā ar 9. pantu Komisijas 1995. gada 20. septembra Regulā (EK) Nr. 2221/95, ar ko nosaka kārtību, kā piemērojama Padomes Regula (EEK) Nr. 386/90 par uzraudzību, ko eksporta laikā veic lauksaimniecības produktiem, kas saņem kompensācijas vai citas summas (13). Virkne vērā ņemamo kritēriju tika noteikta Regulā (EK) Nr. 3122/94. Riska analīze notiek, piemērojot Regulas (EEK) Nr. 2913/92 6. pantā minēto datu aizsardzību.

| (14) | Pēc tam, kad ir vispārēji ieviesta riska pārvaldība, ir jāņem vērā īpašā pieredze, kas gūta, piemērojot riska analīzi saistībā ar eksporta kompensāciju pārbaudēm. |
| --- | --- |

(14)

Pēc tam, kad ir vispārēji ieviesta riska pārvaldība, ir jāņem vērā īpašā pieredze, kas gūta, piemērojot riska analīzi saistībā ar eksporta kompensāciju pārbaudēm.

| (15) | Organizācija, kura principā nodrošinātu vislabākās garantijas, neradot ekonomiskus ierobežojumus un administratīvas izmaksas, kas pārsniegtu iespējamo Kopienas finanšu ieguvumu, būtu tāda, kura kombinētu fiziskas eksporta pārbaudes un grāmatvedības pārskatu revīziju. Šā iemesla dēļ dalībvalstīm fiziskās pārbaudes ir jākoordinē ar revīziju, kuru kompetentās iestādes ex post facto veic uzņēmumos, uz kuriem attiecas Padomes 2008. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 485/2008 par dalībvalstu veiktām Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda finansēšanas sistēmā ietilpstošo darījumu rūpīgām pārbaudēm (14). |
| --- | --- |

(15)

Organizācija, kura principā nodrošinātu vislabākās garantijas, neradot ekonomiskus ierobežojumus un administratīvas izmaksas, kas pārsniegtu iespējamo Kopienas finanšu ieguvumu, būtu tāda, kura kombinētu fiziskas eksporta pārbaudes un grāmatvedības pārskatu revīziju. Šā iemesla dēļ dalībvalstīm fiziskās pārbaudes ir jākoordinē ar revīziju, kuru kompetentās iestādes ex post facto veic uzņēmumos, uz kuriem attiecas Padomes 2008. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 485/2008 par dalībvalstu veiktām Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda finansēšanas sistēmā ietilpstošo darījumu rūpīgām pārbaudēm (14).

| (16) | Komisijas 2008. gada 21. februāra Regula (EK) Nr. 159/2008, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 800/1999 un Regulu (EK) Nr. 2090/2002 attiecībā uz fiziskām pārbaudēm, kuras veic, eksportējot lauksaimniecības produktus, par kuriem pretendē uz kompensācijām (15), atsevišķas noteiktās robežsummas, kurām atbilstoši veic pārbaudes un sagatavo ziņojumus, sākotnējo EUR 200 vietā aizstāja ar EUR 1 000. Ir jāparedz, lai attiecīgajām prasībām, kas saistītas ar pārbaudēm vai ziņošanu, robežsumma būtu EUR 1 000. |
| --- | --- |

(16)

Komisijas 2008. gada 21. februāra Regula (EK) Nr. 159/2008, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 800/1999 un Regulu (EK) Nr. 2090/2002 attiecībā uz fiziskām pārbaudēm, kuras veic, eksportējot lauksaimniecības produktus, par kuriem pretendē uz kompensācijām (15), atsevišķas noteiktās robežsummas, kurām atbilstoši veic pārbaudes un sagatavo ziņojumus, sākotnējo EUR 200 vietā aizstāja ar EUR 1 000. Ir jāparedz, lai attiecīgajām prasībām, kas saistītas ar pārbaudēm vai ziņošanu, robežsumma būtu EUR 1 000.

| (17) | Lai izvērtētu riska analīzes efektivitāti un šīs regulas piemērošanas sekmīgumu, dalībvalstīm ir jāsagatavo ziņojumi par šīm pārbaudēm un ik gadus jāiesniedz novērtējums par atbilstīgi šai regulai veikto pārbaužu īstenošanu un efektivitāti, kā arī par to procedūru efektivitāti, kas izmantotas, izvēloties, kuriem produktiem veiks fiziskās pārbaudes. Ņemot vērā informācijas tehnoloģiju sniegtās iespējas, prasība, kurai atbilstoši gada ziņojums ir jāiesniedz ISO 9660 standartam atbilstošā CD-ROM formātā vai uz līdzvērtīga informācijas nesēja, ir jāpārformulē, nosakot, ka ziņojums jāiesniedz ar tādu elektronisku informācijas nesēju, kas nepieļauj datu pārrakstīšanu. |
| --- | --- |

(17)

Lai izvērtētu riska analīzes efektivitāti un šīs regulas piemērošanas sekmīgumu, dalībvalstīm ir jāsagatavo ziņojumi par šīm pārbaudēm un ik gadus jāiesniedz novērtējums par atbilstīgi šai regulai veikto pārbaužu īstenošanu un efektivitāti, kā arī par to procedūru efektivitāti, kas izmantotas, izvēloties, kuriem produktiem veiks fiziskās pārbaudes. Ņemot vērā informācijas tehnoloģiju sniegtās iespējas, prasība, kurai atbilstoši gada ziņojums ir jāiesniedz ISO 9660 standartam atbilstošā CD-ROM formātā vai uz līdzvērtīga informācijas nesēja, ir jāpārformulē, nosakot, ka ziņojums jāiesniedz ar tādu elektronisku informācijas nesēju, kas nepieļauj datu pārrakstīšanu.

| (18) | Riska pārvaldības piemērošana atbilstīgi Kopienas Muitas kodeksam no 2009. gada 1. jūlija būs obligāta, bet dažas dalībvalstis to drīkst sākt piemērot jau pirms šā datuma. Gadījumos, kad piemērota riska pārvaldība ir jau iedibināta, ir pamatoti piemērot elastīgus kontroles noteikumus. Tādējādi, tiklīdz kā dalībvalstis īsteno atbilstošu riska pārvaldību un attiecīgi to dara zināmu Komisijai, tām ir jāatļauj piemērot elastīgus kontroles noteikumus. |
| --- | --- |

(18)

Riska pārvaldības piemērošana atbilstīgi Kopienas Muitas kodeksam no 2009. gada 1. jūlija būs obligāta, bet dažas dalībvalstis to drīkst sākt piemērot jau pirms šā datuma. Gadījumos, kad piemērota riska pārvaldība ir jau iedibināta, ir pamatoti piemērot elastīgus kontroles noteikumus. Tādējādi, tiklīdz kā dalībvalstis īsteno atbilstošu riska pārvaldību un attiecīgi to dara zināmu Komisijai, tām ir jāatļauj piemērot elastīgus kontroles noteikumus.

| (19) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(19)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

IEVADA NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Šajā regulā ir noteiktas vairākas procedūras, lai uzraudzītu, vai darbības, kas piešķir tiesības pretendēt uz eksporta kompensāciju un citu summu samaksu atbilstoši 2. panta a) punkta definīcijai, ir izpildītas pareizi.

To piemēro neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 800/1999 noteikumiem.

Šī regula neattiecas uz eksportu, kas saistīts ar to Kopienas vai valsts pārtikas atbalstu, uz kuru attiecas Regula (EK) Nr. 2298/2001.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā izmanto šādas definīcijas:

| a) | “citas summas” ir darījumi, kas saistīti ar finanšu pasākumiem Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai ietvaros saskaņā ar Regulām (EK) Nr. 793/2006, (EK) Nr. 967/2006 un (EK) Nr. 1914/2006; |
| --- | --- |

a)

“citas summas” ir darījumi, kas saistīti ar finanšu pasākumiem Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai ietvaros saskaņā ar Regulām (EK) Nr. 793/2006, (EK) Nr. 967/2006 un (EK) Nr. 1914/2006;

| b) | “produkti” ir produkti, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 800/1999 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā; |
| --- | --- |

b)

“produkti” ir produkti, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 800/1999 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā;

| c) | “eksporta muitas punkts” ir muitas punkts, kas minēts Regulas (EK) Nr. 800/1999 5. panta 7. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

“eksporta muitas punkts” ir muitas punkts, kas minēts Regulas (EK) Nr. 800/1999 5. panta 7. punkta a) apakšpunktā;

| d) | “izvešanas muitas punkts” ir muitas punkts, kas minēts Regulas (EEK) Nr. 2454/93 793. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

d)

“izvešanas muitas punkts” ir muitas punkts, kas minēts Regulas (EEK) Nr. 2454/93 793. panta 2. punktā;

| e) | “muitas punkts, uz kuru nosūta T5 kontroleksemplāru” ir Regulas (EEK) Nr. 2454/93 912.c pantā minētā galamērķa muitas iestāde, tostarp muitas punkts, uz kuru nosūta līdzvērtīgu dokumentu; |
| --- | --- |

e)

“muitas punkts, uz kuru nosūta T5 kontroleksemplāru” ir Regulas (EEK) Nr. 2454/93 912.c pantā minētā galamērķa muitas iestāde, tostarp muitas punkts, uz kuru nosūta līdzvērtīgu dokumentu;

| f) | “fiziska pārbaude” ir pārbaude, kuras laikā nosaka, vai eksporta deklarācija vai arī – attiecībā uz citām summām – dokumenti, kā noteikts Regulās (EK) Nr. 793/2006, (EK) Nr. 967/2006 un (EK) Nr. 1914/2006, tostarp kopā ar deklarāciju iesniegtie dokumenti, sakrīt ar konkrēto produktu attiecībā uz tā daudzumu, iedabu un īpašībām atbilstīgi 5. pantā izklāstītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

f)

“fiziska pārbaude” ir pārbaude, kuras laikā nosaka, vai eksporta deklarācija vai arī – attiecībā uz citām summām – dokumenti, kā noteikts Regulās (EK) Nr. 793/2006, (EK) Nr. 967/2006 un (EK) Nr. 1914/2006, tostarp kopā ar deklarāciju iesniegtie dokumenti, sakrīt ar konkrēto produktu attiecībā uz tā daudzumu, iedabu un īpašībām atbilstīgi 5. pantā izklāstītajiem nosacījumiem;

| g) | “aizstājējpārbaude” ir pārbaude, kuru veic, pārbaudot vizuāli, vai produkti sakrīt ar dokumentiem, kas bija tiem pievienoti kopš eksporta muitas punkta līdz izvešanas muitas punktam vai punktam, uz kuru nosūta T5 kontroleksemplāru, atbilstīgi 8. pantā izklāstītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

g)

“aizstājējpārbaude” ir pārbaude, kuru veic, pārbaudot vizuāli, vai produkti sakrīt ar dokumentiem, kas bija tiem pievienoti kopš eksporta muitas punkta līdz izvešanas muitas punktam vai punktam, uz kuru nosūta T5 kontroleksemplāru, atbilstīgi 8. pantā izklāstītajiem nosacījumiem;

| h) | “specifiskā aizstājējpārbaude” ir aizstājējpārbaude, kas var izpausties dažādi, gan kā vizuāla pārbaude, gan kā fiziska pārbaude, un ko veic, ja ir šaubas par eksportējamajiem produktiem uzlikto plombu veselumu, saskaņā ar 9. pantā izklāstītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

h)

“specifiskā aizstājējpārbaude” ir aizstājējpārbaude, kas var izpausties dažādi, gan kā vizuāla pārbaude, gan kā fiziska pārbaude, un ko veic, ja ir šaubas par eksportējamajiem produktiem uzlikto plombu veselumu, saskaņā ar 9. pantā izklāstītajiem nosacījumiem;

| i) | “vizuāla pārbaude” ir pārbaude ar maņu uztveri, tostarp šādas pārbaudes, izmantojot tehnisku aprīkojumu; |
| --- | --- |

i)

“vizuāla pārbaude” ir pārbaude ar maņu uztveri, tostarp šādas pārbaudes, izmantojot tehnisku aprīkojumu;

| j) | “dokuments” ir atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 2913/92, Komisijas Regulai (EK) Nr. 885/2006 (16) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 450/2008 (17) apstiprināts informācijas nesējs papīra vai elektroniskā formātā, kas satur šīs regulas satvarā saistošu informāciju; |
| --- | --- |

j)

“dokuments” ir atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 2913/92, Komisijas Regulai (EK) Nr. 885/2006 (16) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 450/2008 (17) apstiprināts informācijas nesējs papīra vai elektroniskā formātā, kas satur šīs regulas satvarā saistošu informāciju;

| k) | “līdzvērtīgs dokuments” saistībā ar T5 kontroleksemplāru ir Regulas (EK) Nr. 800/1999 8., 8.a un 9. pantā minētais valsts dokuments, kuru izmanto tad, kad tiek piemērota valsts procedūra saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 912.a panta 5. punktu; |
| --- | --- |

k)

“līdzvērtīgs dokuments” saistībā ar T5 kontroleksemplāru ir Regulas (EK) Nr. 800/1999 8., 8.a un 9. pantā minētais valsts dokuments, kuru izmanto tad, kad tiek piemērota valsts procedūra saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 912.a panta 5. punktu;

| l) | “produktu sektors” ir sektors, kā to paredz Regulas (EK) Nr. 1234/2007 1. pants, izņemot graudaugus un rīsus, uz kuriem attiecas minētās regulas I pielikuma I un II daļa un kurus uzskata par atsevišķu produktu sektoru, kā arī Līguma I pielikumā neiekļautās preces, kuras arī uzskata par atsevišķu produktu sektoru. |
| --- | --- |

l)

“produktu sektors” ir sektors, kā to paredz Regulas (EK) Nr. 1234/2007 1. pants, izņemot graudaugus un rīsus, uz kuriem attiecas minētās regulas I pielikuma I un II daļa un kurus uzskata par atsevišķu produktu sektoru, kā arī Līguma I pielikumā neiekļautās preces, kuras arī uzskata par atsevišķu produktu sektoru.

3. pants

Pārbaužu veidi

Dalībvalstis veic:

| a) | produktu fiziskas pārbaudes saskaņā ar 4. pantu laikā, kad ir pabeigtas muitas eksporta formalitātes un pirms ir dota atļauja attiecīgos produktus eksportēt, pamatojoties uz dokumentiem, kas iesniegti kopā ar eksporta deklarāciju; |
| --- | --- |

a)

produktu fiziskas pārbaudes saskaņā ar 4. pantu laikā, kad ir pabeigtas muitas eksporta formalitātes un pirms ir dota atļauja attiecīgos produktus eksportēt, pamatojoties uz dokumentiem, kas iesniegti kopā ar eksporta deklarāciju;

| b) | nodrošinājuma pārbaudes saskaņā ar 7. pantu; |
| --- | --- |

b)

nodrošinājuma pārbaudes saskaņā ar 7. pantu;

| c) | aizstājējpārbaudes saskaņā ar 8. pantu; |
| --- | --- |

c)

aizstājējpārbaudes saskaņā ar 8. pantu;

| d) | specifiskās aizstājējpārbaudes saskaņā ar 9. pantu; un |
| --- | --- |

d)

specifiskās aizstājējpārbaudes saskaņā ar 9. pantu; un

| e) | maksājuma pieteikuma dokumentu pārbaudi saskaņā ar 12. pantu. |
| --- | --- |

e)

maksājuma pieteikuma dokumentu pārbaudi saskaņā ar 12. pantu.

Attiecībā uz citām summām fizisko pārbaužu piemērošana ir noteikta Regulās (EK) Nr. 793/2006, (EK) Nr. 967/2006 un (EK) Nr. 1914/2006.

II NODAĻA

FIZISKĀS PĀRBAUDES

4. pants

Pārbaužu veids un laiks, kad tās notiek

1.   Neskarot jebkādus īpašus noteikumus, ar kuriem saskaņā ir vajadzīgas padziļinātas pārbaudes, fiziskās pārbaudes notiek kā izlases veida pārbaudes, kas notiek bieži un bez iepriekšēja brīdinājuma.

2.   Fiziskās pārbaudes, par kurām eksportētājs ir saņēmis skaidri vai klusējot izteiktu iepriekšēju brīdinājumu, par pārbaudēm neuzskata. Šo punktu nepiemēro, ja uzņēmuma pārskatu revīzija notiek saskaņā ar I pielikuma 3. punktu.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka intervāls starp fiziskās pārbaudes sākumu eksportētāja telpās un iekraušanas sākumu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 800/1999 5. panta 7. punktā, ir mainīgs.

5. pants

Padziļinātas fiziskās pārbaudes metodes

1.   Tajos gadījumos, kad ar vizuālu pārbaudi nav iespējams noteikt, vai produkti sakrīt ar eksporta kompensācijas nomenklatūrā sniegto aprakstu, un kad produkta klasifikācijas vai kvalitātes dēļ ir nepieciešama ļoti precīza informācija par tā sastāvdaļām, eksporta muitas punkts pārbauda šo aprakstu atbilstīgi attiecīgā produkta iedabai.

2.   Ja eksporta muitas punkts uzskata par vajadzīgu, tas gādā par to, lai šim nolūkam īpaši aprīkotas un akreditētas vai oficiāli apstiprinātas laboratorijas veiktu analīzes, skaidri norādot šādu analīžu nepieciešamības iemeslu. Ja kompensācijas vai citu summu likme ir atkarīga no īpaša komponenta koncentrācijas, eksporta muitas punkts ņem reprezentatīvus paraugus, lai akreditēta vai oficiāli apstiprināta laboratorija analizētu to sastāvu.

Ja viens un tas pats eksportētājs regulāri eksportē produktu ar to pašu eksporta kompensācijas nomenklatūras kodu vai kombinētās nomenklatūras kodu un ja kompensācijas likme ir atkarīga no kāda īpaša komponenta sastāva konkrētajā produktā, tad šāda eksportētāja gadījumā eksporta muitas punkts var ņemt reprezentatīvus paraugus tikai 50 % fizisko pārbaužu ar nosacījumu, ka laboratorijas analīzes pēdējo sešu mēnešu laikā nav atklājušas neatbilstības, kuru finansiālās sekas pārsniedz EUR 1 000 no kompensācijas bruto summas šim konkrētajam eksportētājam. Ja laboratorijas analīžu rezultātā tiek konstatēta neatbilstība, kuras finansiālās sekas pārsniedz EUR 1 000 no kompensācijas bruto summas šim konkrētajam eksportētājam, tad turpmākajos sešos mēnešos eksporta muitas punkts ņem paraugus visu fizisko pārbaužu laikā, kas tiek veiktas attiecībā uz šā eksportētāja produktiem.

3.   Šajā pantā minētās pārbaudes veic, neskarot nekādus pasākumus, kurus muitas iestādes var veikt, lai nodrošinātu, ka produkti tiek izvesti no muitas teritorijas tādā pašā stāvoklī kā eksporta atļaujas piešķiršanas laikā.

4.   Eksporta muitas punkts nodrošina atbilstību Regulas (EK) Nr. 800/1999 21. pantam. Ja ir būtisks pamats apšaubīt to, ka produkta kvalitāte ir laba, pienācīga un tirdzniecībai piemērota, eksporta muitas punkts pārbauda atbilstību attiecīgajiem Kopienas noteikumiem, īpaši tiem, kuri attiecas uz dzīvnieku un augu veselību.

5.   Neiesaiņotu produktu, iesaiņotu produktu, kā arī Līguma I pielikumā neiekļauto preču fiziskās pārbaudes notiek, ņemot vērā šīs regulas I pielikumā izklāstītās metodes.

6. pants

Fizisko pārbaužu biežums

1.   Neskarot 2. līdz 7. punkta noteikumus, fiziskās pārbaudes veic attiecībā uz reprezentatīvu pārbaužu proporciju, kas atbilst ne mazāk kā 5 % eksporta deklarāciju, kuras minētas Regulas (EK) Nr. 800/1999 5. pantā un par kurām ir iesniegti 1. pantā minētie kompensāciju un summu pieteikumi.

Biežumu nosaka attiecībā uz:

| a) | eksporta muitas punktu; |
| --- | --- |

a)

eksporta muitas punktu;

| b) | kalendāro gadu; un |
| --- | --- |

b)

kalendāro gadu; un

| c) | produktu sektoru. |
| --- | --- |

c)

produktu sektoru.

2.   Tomēr dalībvalsts var izvēlēties:

| a) | 5 % normu attiecībā uz katru produktu sektoru aizstāt ar 5 % normu, kura piemērojama visiem produktu sektoriem kopā, bet šādā gadījumā ir jānosaka, ka atsevišķi katrā produktu sektorā obligātā minimālā norma ir 2 %; |
| --- | --- |

a)

5 % normu attiecībā uz katru produktu sektoru aizstāt ar 5 % normu, kura piemērojama visiem produktu sektoriem kopā, bet šādā gadījumā ir jānosaka, ka atsevišķi katrā produktu sektorā obligātā minimālā norma ir 2 %;

| b) | 5 % normu attiecībā uz katru muitas punktu aizstāt ar 5 % normu, kas piemērojama visai teritorijai kopā, un 5 % normu attiecībā uz katru produktu sektoru aizstāt ar 5 % normu, kas piemērojama visiem produktu sektoriem ar 2 % minimālo normu katrā sektorā atsevišķi. |
| --- | --- |

b)

5 % normu attiecībā uz katru muitas punktu aizstāt ar 5 % normu, kas piemērojama visai teritorijai kopā, un 5 % normu attiecībā uz katru produktu sektoru aizstāt ar 5 % normu, kas piemērojama visiem produktu sektoriem ar 2 % minimālo normu katrā sektorā atsevišķi.

3.   Šā panta 1. punkta un 2. punkta a) apakšpunkta piemērošanas gadījumā, ja eksporta muitas punkts gadā pieņem mazāk par 20 eksporta deklarācijām par produktu sektoru, kā norādīts 1. punktā, tad vismaz vienas eksporta deklarācijas gadījumā gadā par katru produktu sektoru ir jāveic fiziska pārbaude.

Šo prasību nepiemēro, ja muitas punkts nav pārbaudījis pirmās divas deklarācijas, ņemot vērā 11. pantā paredzētās riska analīzes rezultātus, un ja šajā produktu sektorā eksports turpmāk nav veikts.

4.   Atkāpjoties no 1. un 2. punkta:

| a) | 0,5 % minimālo normu attiecībā uz katru muitas punktu vai 0,5 % minimālo normu attiecībā uz visu dalībvalsts teritoriju piemēro Līguma I pielikumā neiekļautajām precēm. Šiem produktiem veikto fizisko pārbaužu procentuālo proporciju neņem vērā, kad aprēķina 5 % normu katram atsevišķam produktu sektoram vai 5 % kopējo normu visiem produktu sektoriem; |
| --- | --- |

a)

0,5 % minimālo normu attiecībā uz katru muitas punktu vai 0,5 % minimālo normu attiecībā uz visu dalībvalsts teritoriju piemēro Līguma I pielikumā neiekļautajām precēm. Šiem produktiem veikto fizisko pārbaužu procentuālo proporciju neņem vērā, kad aprēķina 5 % normu katram atsevišķam produktu sektoram vai 5 % kopējo normu visiem produktu sektoriem;

| b) | tajos eksporta muitas punktos, kur eksportēšanai ir uzrādīti produkti no ne vairāk kā diviem produktu sektoriem un to ir izdarījuši ne vairāk kā pieci eksportētāji, fiziskās pārbaudes var samazināt līdz minimālajai 2 % normai vienā produktu sektorā. Nosakot produktu sektoru skaitu, netiek ņemti vērā tie produktu sektori, kuros gada laikā uz vienu muitas punktu iesniegtas mazāk nekā 20 eksporta deklarācijas. Eksporta muitas punkti var piemērot šos noteikumus visā kalendārajā gadā, pamatojoties uz iepriekšējā kalendārā gada statistiku, pat ja eksporta deklarācijas iesniedz papildu eksportētāji vai attiecībā uz papildu produktu nozarēm gada laikā. |
| --- | --- |

b)

tajos eksporta muitas punktos, kur eksportēšanai ir uzrādīti produkti no ne vairāk kā diviem produktu sektoriem un to ir izdarījuši ne vairāk kā pieci eksportētāji, fiziskās pārbaudes var samazināt līdz minimālajai 2 % normai vienā produktu sektorā. Nosakot produktu sektoru skaitu, netiek ņemti vērā tie produktu sektori, kuros gada laikā uz vienu muitas punktu iesniegtas mazāk nekā 20 eksporta deklarācijas. Eksporta muitas punkti var piemērot šos noteikumus visā kalendārajā gadā, pamatojoties uz iepriekšējā kalendārā gada statistiku, pat ja eksporta deklarācijas iesniedz papildu eksportētāji vai attiecībā uz papildu produktu nozarēm gada laikā.

5.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 800/1999 36. panta 4. punktā, 37. panta 4. punktā un 44. panta 4. punktā norādītos kontroles pasākumus, dalībvalstis var izvēlēties atteikties no minētajā regulā paredzētajām fiziskajām pārbaudēm un aizstājējpārbaudēm attiecībā uz piegādēm, kas minētas Regulas (EK) Nr. 800/1999 36. un 44. pantā.

6.   Aprēķinot minimālo pārbaužu biežumu, kuras jāveic saskaņā ar šo pantu, dalībvalstis saistībā ar fiziskajām pārbaudēm neņem vērā tās eksporta deklarācijas, kuras attiecas:

| a) | vai nu uz daudzumiem, kas nepārsniedz:






  i) | 25 000 kg attiecībā uz labību un rīsiem; |
| --- | --- | --- |

a)

vai nu uz daudzumiem, kas nepārsniedz:

i)

25 000 kg attiecībā uz labību un rīsiem;

| ii) | 5 000 kg attiecībā uz precēm, kas nav iekļautas Līguma I pielikumā; |
| --- | --- |

ii)

5 000 kg attiecībā uz precēm, kas nav iekļautas Līguma I pielikumā;

| iii) | 2 500 kg attiecībā uz citiem produktiem; |
| --- | --- |

iii)

2 500 kg attiecībā uz citiem produktiem;

| b) | vai uz kompensācijas summām, kas ir mazākas par EUR 1 000. |
| --- | --- |

b)

vai uz kompensācijas summām, kas ir mazākas par EUR 1 000.

7.   Īstenojot 5. un 6. punktu, dalībvalstis pieņem atbilstīgus noteikumus, lai novērstu krāpšanu un ļaunprātīgu izmantošanu. Jebkuras šajā nolūkā veiktās pārbaudes var uzskaitīt, lai aprēķinātu atbilstību minimālajam pārbaužu biežumam, kā izklāstīts šajā pantā.

III NODAĻA

NODROŠINĀJUMA PĀRBAUDES

7. pants

Obligātās pārbaudes un pārbaužu biežums

1.   To, vai plombas ir veselas, pārbauda izvešanas muitas punkts vai muitas punkts, uz kuru nosūta T5 kontroleksemplāru.

2.   Nodrošinājuma pārbaužu skaits nedrīkst būt mazāks par 10 % no to T5 kontroleksemplāru vai līdzvērtīgu dokumentu kopējā skaita, kas nav tie, kuri atbilstīgi 8. pantam atlasīti, lai veiktu aizstāšanas kontroli.

IV NODAĻA

AIZSTĀJĒJPĀRBAUDE

8. pants

Pārbaužu norises vieta un detalizētas metodes

1.   Kad eksporta deklarāciju ir pieņēmis eksporta muitas punkts, kurš nav izvešanas muitas punkts vai muitas punkts, uz kuru nosūta T5 kontroleksemplāru, un ja eksporta muitas punktā fiziska pārbaude nav veikta, izvešanas muitas punkts veic aizstājējpārbaudi saskaņā ar šo pantu un neatkarīgi no pārbaudēm, kas veiktas atbilstīgi citiem noteikumiem.

Ja izvešanas muitas punkts nav muitas punkts, uz kuru nosūta T5 kontroleksemplāru, tad aizstājējpārbaudi veic tas muitas punkts, uz kuru sūta T5 kontroleksemplāru.

2.   Ja ar šādu vizuālu visas kravas pārbaudi nepietiek, lai pārbaudītu, vai preces nav aizstātas ar citām, izmanto citas 5. pantā minētās fiziskās pārbaudes metodes un attiecīgā gadījumā arī daļēju izkraušanu.

Paraugu testēšanai ņem tikai gadījumos, ja vizuāli un izmantojot informāciju uz iesaiņojuma un dokumentācijā izvešanas muitas punkts nevar pārbaudīt, vai produkti atbilst pievienotajam dokumentam.

3.   Ja papildus muitas plombai saskaņā ar galamērķa trešās valsts prasībām ir uzlikta veterinārā dienesta plomba, aizstājējpārbaude ir vajadzīga tikai tad, ja ir aizdomas par krāpšanu.

9. pants

Specifiskās aizstājējpārbaudes

1.   Izvešanas muitas punkts vai muitas punkts, uz kuru nosūta T5 kontroleksemplāru, veic specifisko aizstājējpārbaudi, ja tiek konstatēts, ka:

| a) | nosūtīšanas laikā uzliktās plombas ir noņemtas apstākļos ārpus muitas kontroles; |
| --- | --- |

a)

nosūtīšanas laikā uzliktās plombas ir noņemtas apstākļos ārpus muitas kontroles;

| b) | nosūtīšanas laikā uzliktās plombas ir sabojātas; |
| --- | --- |

b)

nosūtīšanas laikā uzliktās plombas ir sabojātas;

| c) | atbrīvojums no plombas uzlikšanas saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 357. panta 4. punktu nav piešķirts. |
| --- | --- |

c)

atbrīvojums no plombas uzlikšanas saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 357. panta 4. punktu nav piešķirts.

2.   Izvešanas muitas punkts vai muitas punkts, uz kuru nosūta T5 kontroleksemplāru, ņemot vērā 11. pantā minēto riska analīzi, nolemj, vai specifiskā aizstājējpārbaude ietver vienīgi aizstājējpārbaudi vai arī fizisko pārbaudi.

10. pants

Pārbaužu biežums

1.   Kopējais minimālais skaits tām 8. pantā minētajām aizstājējpārbaudēm un 9. pantā minētajām specifiskajām aizstājējpārbaudēm, kuras katru kalendāro gadu veic izvešanas muitas punkts vai muitas punkts, uz kuru nosūta T5 kontroleksemplāru, caur kuru produkti tiek izvesti no Kopienas muitas teritorijas, nedrīkst būt mazāks par 8 % no T5 kontroleksemplāru vai līdzvērtīgu dokumentu skaita, kuri attiecas uz produktiem, par kuriem ir pieprasīta kompensācija.

2.   Aprēķinot minimālo pārbaužu biežumu, kuras jāveic saskaņā ar šo pantu, dalībvalstis saistībā ar aizstājējpārbaudēm neņem vērā tos T5 kontroleksemplārus vai līdzvērtīgus dokumentus, kuri attiecas:

| a) | vai nu uz daudzumiem, kas nepārsniedz:






  i) | 25 000 kg attiecībā uz labību un rīsiem; |
| --- | --- | --- |

a)

vai nu uz daudzumiem, kas nepārsniedz:

i)

25 000 kg attiecībā uz labību un rīsiem;

| ii) | 5 000 kg attiecībā uz precēm, kas nav iekļautas Līguma I pielikumā; |
| --- | --- |

ii)

5 000 kg attiecībā uz precēm, kas nav iekļautas Līguma I pielikumā;

| iii) | 2 500 kg attiecībā uz citiem produktiem; |
| --- | --- |

iii)

2 500 kg attiecībā uz citiem produktiem;

| b) | vai uz kompensācijas summām, kas ir mazākas par EUR 1 000. |
| --- | --- |

b)

vai uz kompensācijas summām, kas ir mazākas par EUR 1 000.

3.   Īstenojot 2. punktu, dalībvalstis pieņem atbilstīgus noteikumus, lai novērstu krāpšanu un ļaunprātīgu izmantošanu. Jebkuras šajā nolūkā veiktās pārbaudes var uzskaitīt, lai aprēķinātu atbilstību minimālajam pārbaužu biežumam, kā izklāstīts šajā pantā.

V NODAĻA

RISKA PĀRVALDĪBA

11. pants

Riska analīze

1.   Kam veikt fizisku pārbaudi vai aizstājējpārbaudi, izraugās, pamatojoties uz riska pārvaldības sistēmu.

2.   Dalībvalstis veic riska analīzi, lai fiziskās pārbaudes varētu orientēt uz tiem produktiem, indivīdiem, tiesību subjektiem un produktu sektoriem, saistībā ar kuriem pastāv lielāks risks, ka 1. pantā paredzētās darbības netiek pareizi veiktas.

3.   Neskarot Regulas (EEK) Nr. 2454/93 592.e pantu, dalībvalstis izveido savu riska analīzi, ņemot vērā šo regulu un attiecīgā gadījumā II pielikumā izklāstītos kritērijus.

4.   Dalībvalstis un Komisija, pamatojoties uz iegūto pieredzi, kopīgi izvērtē II pielikumā izklāstīto kritēriju uzticamību un piemērotību, lai vajadzības gadījumā veiktu nepieciešamos pielāgojumus sistēmā un atlases kritērijos, lai padarītu fiziskās pārbaudes efektīvākas un uzlabotu to orientēšanu.

5.   Dalībvalstis Komisijai dara zināmus:

| a) | veiktos pasākumus, tostarp norādījumus valsts struktūrvienībām, lai piemērotu atlases sistēmu, pamatojoties uz riska analīzi, ņemot vērā II pielikuma 1. punktā minētos kritērijus; |
| --- | --- |

a)

veiktos pasākumus, tostarp norādījumus valsts struktūrvienībām, lai piemērotu atlases sistēmu, pamatojoties uz riska analīzi, ņemot vērā II pielikuma 1. punktā minētos kritērijus;

| b) | piemērojamo pārbaužu biežumu, kā to paredz 6. pants; |
| --- | --- |

b)

piemērojamo pārbaužu biežumu, kā to paredz 6. pants;

| c) | atsevišķus gadījumus, kas varētu interesēt citas dalībvalstis. |
| --- | --- |

c)

atsevišķus gadījumus, kas varētu interesēt citas dalībvalstis.

Tās dalībvalstis, uz kurām attiecas 18. panta trešās daļas a) punkts, Komisiju informē līdz 2009. gada 1. jūlijam.

VI NODAĻA

KOORDINĀCIJA UN ADMINISTRATĪVIE PĀRSKATI

1.SADAĻA

Koordinācija

12. pants

Izskatīšana, ko veic maksājumu aģentūras

Maksājumu aģentūras, pamatojoties uz maksājuma pieteikuma dokumentiem un citu pieejamu informāciju, jo īpaši dokumentiem, kas saistīti ar eksportu, un muitas dienestu komentāriem, izskata visus pierādījumus šajās lietās, kas pamato attiecīgo summu izmaksu.

13. pants

Riska analīzes un pārbaužu koordinācija

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka informāciju par riska analīzi koordinē vienota iestāde.

2.   Dalībvalstis attiecīgi rīkojas, lai koordinētu atsevišķiem uzņēmumiem uzliktās pārbaudes un kombinētu 5., 8. un 9. pantā paredzētās pārbaudes, kā arī Regulā (EK) Nr. 485/2008 paredzētās pārbaudes.

Šādas koordinētas pārbaudes veic, ja to ierosina vai lūdz Komisija, fizisko pārbaužu veicējas muitas iestādes vai arī maksājumu aģentūras, kuras izskata maksājumu pieteikumu dokumentus vai revidē pārskatus.

2.SADAĻA

Administratīvie ziņojumi

14. pants

Ziņojumi par fiziskajām pārbaudēm

1.   Katrs eksporta muitas punkts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka jebkurā laikā ir iespējams pārbaudīt atbilstību 6. pantā minētajam fizisko pārbaužu veikšanas biežumam.

Šiem pasākumiem attiecībā uz katru produktu sektoru jāatspoguļo:

| a) | to eksporta deklarāciju skaits, kas ņemtas vērā saistībā ar fiziskajām pārbaudēm; |
| --- | --- |

a)

to eksporta deklarāciju skaits, kas ņemtas vērā saistībā ar fiziskajām pārbaudēm;

| b) | veikto fizisko pārbaužu skaits. |
| --- | --- |

b)

veikto fizisko pārbaužu skaits.

2.   Kompetentā muitas amatpersona sagatavo detalizētu pārbaudes ziņojumu par katru veikto fizisko pārbaudi.

Pārbaudes ziņojumos ir ietverta vismaz šāda obligāta informācija:

| a) | pienākšanas vieta, datums, laiks, fiziskās pārbaudes pabeigšanas laiks, produktu transportēšanas līdzeklis, tas, vai transportlīdzeklis, kontroles procedūrai sākoties, bija tukšs, daļēji vai pilnīgi piekrauts, laboratorijas analīzēm paņemto paraugu skaits, kā arī kompetentās amatpersonas vārds, uzvārds un paraksts; un |
| --- | --- |

a)

pienākšanas vieta, datums, laiks, fiziskās pārbaudes pabeigšanas laiks, produktu transportēšanas līdzeklis, tas, vai transportlīdzeklis, kontroles procedūrai sākoties, bija tukšs, daļēji vai pilnīgi piekrauts, laboratorijas analīzēm paņemto paraugu skaits, kā arī kompetentās amatpersonas vārds, uzvārds un paraksts; un

| b) | datums un laiks, kad saņemta Regulas (EK) Nr. 800/1999 5. panta 7. punkta b) apakšpunktā minētā informācija, kā arī laiks, kad produktu iekraušana transportlīdzeklī sāksies un beigsies. |
| --- | --- |

b)

datums un laiks, kad saņemta Regulas (EK) Nr. 800/1999 5. panta 7. punkta b) apakšpunktā minētā informācija, kā arī laiks, kad produktu iekraušana transportlīdzeklī sāksies un beigsies.

Neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 885/2006 9. panta noteikumiem pārbaudes ziņojumi un dokumenti, kuros norādīts iemesls, kāpēc attiecīgā eksporta deklarācija tika izraudzīta fiziskās pārbaudes veikšanai, trīs gadus pēc eksportēšanas gada ir pieejami muitas punktā, kurā fizisko pārbaudi veica, vai vienviet dalībvalstī.

15. pants

T5 kontroleksemplārs

1.   Eksporta muitas punkts T5 kontroleksemplāra vai produktiem pievienotā līdzvērtīgā dokumenta D ailē ieraksta:

| a) | vienu no III pielikumā minētajiem ierakstiem, ja tajā fiziska pārbaude ir veikta; |
| --- | --- |

a)

vienu no III pielikumā minētajiem ierakstiem, ja tajā fiziska pārbaude ir veikta;

| b) | vienu no IV pielikumā minētajiem ierakstiem, ja tiek eksportēti produkti, kas ir pārtikas atbalsts. |
| --- | --- |

b)

vienu no IV pielikumā minētajiem ierakstiem, ja tiek eksportēti produkti, kas ir pārtikas atbalsts.

2.   Katrs izvešanas muitas punkts vai muitas punkts, uz kuru nosūta T5 kontroleksemplāru, veic vajadzīgos pasākumus, lai Komisijai jebkurā laikā būtu pieejamas ziņas par šādiem skaitļiem:

| a) | cik T5 kontroleksemplāri un līdzvērtīgi dokumenti ir ņemti vērā saistībā ar nodrošinājuma pārbaudēm, kas minētas 7. pantā, aizstājējpārbaudēm, kas minētas 8. pantā, un specifiskajām aizstājējpārbaudēm, kas minētas 9. pantā; |
| --- | --- |

a)

cik T5 kontroleksemplāri un līdzvērtīgi dokumenti ir ņemti vērā saistībā ar nodrošinājuma pārbaudēm, kas minētas 7. pantā, aizstājējpārbaudēm, kas minētas 8. pantā, un specifiskajām aizstājējpārbaudēm, kas minētas 9. pantā;

| b) | cik 7. pantā minētās nodrošinājuma pārbaudes veiktas; |
| --- | --- |

b)

cik 7. pantā minētās nodrošinājuma pārbaudes veiktas;

| c) | cik 8. pantā minētās aizstājējpārbaudes veiktas; |
| --- | --- |

c)

cik 8. pantā minētās aizstājējpārbaudes veiktas;

| d) | cik 9. pantā minētās specifiskās aizstājējpārbaudes veiktas. |
| --- | --- |

d)

cik 9. pantā minētās specifiskās aizstājējpārbaudes veiktas.

Ja izvešanas muitas punkts vai muitas punkts, uz kuru sūta T5 kontroleksemplāru, ir ņēmis paraugu, T5 kontroleksemplārā vai līdzvērtīgā dokumentā, kas nosūtāms atpakaļ kompetentajām iestādēm, ieraksta vienu no V pielikumā minētajiem ierakstiem.

Dokumenta noraksts vai kopija paliek izvešanas muitas punktā vai muitas punktā, uz kuru nosūta T5 kontroleksemplāru, atkarā no konkrētā gadījumā, un tas ir pieejams atbilstīgi 3. punkta noteikumiem.

3.   Par katru 8. un 9. punktā minēto aizstājējpārbaudi un specifisko aizstājējpārbaudi muitas amatpersona, kas to veic, sagatavo ziņojumu. Vadoties pēc ziņojuma, var pārraudzīt veiktās pārbaudes, un tajā ir norādīts pārbaudes datums un muitas amatpersonas vārds un uzvārds. Neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 885/2006 9. panta trīs turpmākos gadus pēc eksportēšanas ziņojums ir pieejams muitas punktā, kurā pārbaudi veica, vai vienkopus citviet dalībvalstī.

Šīs regulas 7. pantā minētās nodrošinājuma pārbaudes un gadījumus, kad plombas ir noņemtas vai ir sabojātas, reģistrē saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 912.c panta 3. punktu.

4.   Izvešanas muitas punkts vai muitas punkts, uz kuru nosūta T5 kontroleksemplāru, izmantojot T5 kontroleksemplāra vai līdzvērtīga dokumenta kopiju, rakstiski informē Regulas (EEK) Nr. 2454/93 912.a panta 1. punkta a) apakšpunktā minētās kompetentās iestādes par pārbaužu rezultātiem, paziņojot:

| a) | vai nu vienu no VI pielikumā minētajām norādēm; |
| --- | --- |

a)

vai nu vienu no VI pielikumā minētajām norādēm;

| b) | vai arī analīžu rezultātus, ja ir bijusi neatbilstība starp rezultātiem un deklarētajiem produktiem. |
| --- | --- |

b)

vai arī analīžu rezultātus, ja ir bijusi neatbilstība starp rezultātiem un deklarētajiem produktiem.

5.   Ja aizstājējpārbaudē atklājas, ka attiecīgie eksporta kompensācijas noteikumi, iespējams, nav izpildīti, izvešanas muitas punkts vai muitas punkts, uz kuru nosūta T5 kontroleksemplāru, T5 kontroleksemplārā vai līdzvērtīgā dokumentā, kas nosūtāms atpakaļ Regulas (EEK) Nr. 2454/93 912.a panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajām kompetentajām iestādēm, norāda vienu no VII pielikumā paredzētajiem ierakstiem. Maksājumu aģentūra informē muitas punktu par turpmāko rīcību šo izdarīto slēdzienu rezultātā.

16. pants

Gada ziņojums

Katru gadu līdz 1. maijam dalībvalstis nosūta Komisijai ziņojumu, kurā ir novērtēta saskaņā ar šo regulu veikto pārbaužu efektivitāte un īstenošana un procedūras, kas piemērotas, izvēloties produktus, kuriem veikt fiziskās pārbaudes. Šajā ziņojumā ietver VIII pielikumā minētos datus par eksporta deklarācijām, kas pieņemtas iepriekšējā gadā no 1. janvāra līdz 31. decembrim.

Dalībvalstis ziņojumus Komisijai iesniedz, izmantojot elektronisku informācijas nesēju, kas nepieļauj datu pārrakstīšanu, un papīra formātā vai arī – vajadzības gadījumā – elektroniski, izmantojot veidlapu, kuru Komisijas dienesti nodevuši dalībvalstu rīcībā.

VII NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

17. pants

Atcelšana

Regulu (EK) Nr. 3122/94 un Regulu (EK) Nr. 2090/2002 atceļ.

Atsauces uz atceltajām regulām un Regulu (EEK) Nr. 386/90 jāuzskata par atsaucēm uz šo regulu un jālasa saskaņā ar IX pielikumā sniegto korelācijas tabulu.

18. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2009. gada 1. janvāra.

Tomēr V nodaļu attiecībā uz fiziskajām pārbaudēm un 5. panta 2. punkta otro daļu, 6. panta 2. punktu, 6. panta 3. punkta otro daļu un 6. panta 4. punktu piemēro šādi:

| a) | tajās dalībvalstīs, kas Komisijai ir darījušas zināmu informāciju atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 3122/94 3. panta 2. punktam, – no 2009. gada 1. janvāra; |
| --- | --- |

a)

tajās dalībvalstīs, kas Komisijai ir darījušas zināmu informāciju atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 3122/94 3. panta 2. punktam, – no 2009. gada 1. janvāra;

| b) | pārējās dalībvalstīs – no dienas, kuru katra dalībvalsts noteiks un paziņos Komisijai, vai arī no 2009. gada 1. jūlija atkarā no tā, kurš datums ir agrāk. |
| --- | --- |

b)

pārējās dalībvalstīs – no dienas, kuru katra dalībvalsts noteiks un paziņos Komisijai, vai arī no 2009. gada 1. jūlija atkarā no tā, kurš datums ir agrāk.

Šīs regulas V nodaļas noteikumus par aizstājējpārbaudēm piemēro no dienas, kuru katra dalībvalsts noteiks un paziņos Komisijai, vai arī no 2009. gada 1. jūlija atkarā no tā, kurš datums ir agrāk.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

2

(3)  OV L 42, 16.2.1990., 6. lpp.

3

(4)  OV L 322, 27.11.2002., 4. lpp.

4

(5)  OV L 330, 21.12.1994., 31. lpp.

5

(6)  OV L 145, 31.5.2006., 1. lpp.

6

(7)  OV L 176, 30.6.2006., 22. lpp.

7

(8)  OV L 365, 21.12.2006., 64. lpp.

8

(9)  OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.

9

(10)  OV L 308, 27.11.2001., 16. lpp.

10

(11)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

11

(12)  OV L 360, 19.12.2006., 64. lpp.

12

(13)  OV L 224, 21.9.1995., 13. lpp.

13

(14)  OV L 143, 3.6.2008., 1. lpp.

14

(15)  OV L 48, 22.2.2008., 19. lpp.

15

(16)  OV L 171, 23.6.2006., 90. lpp.

16

(17)  OV L 145, 4.6.2008., 1. lpp.

17

---

I PIELIKUMS

METODES, KAS JĀIEVĒRO ATTIECĪBĀ UZ FIZISKĀM PĀRBAUDĒM

1.   Neiesaiņoti produkti

| 1.1. | Ja eksportētājs izmanto aizplombētas ierīces neiesaiņotu produktu automātiskai iekraušanai un kalibrētai automātiskajai svēršanai, eksporta muitas punkts pārbauda, vai produkti atbilst eksporta deklarācijai, mērot daudzumu, izmantojot kalibrētās automātiskās svēršanas informāciju, un pārbauda produktu iedabu un īpašības, ņemot reprezentatīvus paraugus.
  Eksporta muitas punkts, ņemot paraugus, pārbauda:






  i) | vai svēršanas un iekraušanas sistēmas nepieļauj produktu novirzīšanu vai jebkādas citas manipulācijas šajās aizzīmogotajās sistēmās; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Ja eksportētājs izmanto aizplombētas ierīces neiesaiņotu produktu automātiskai iekraušanai un kalibrētai automātiskajai svēršanai, eksporta muitas punkts pārbauda, vai produkti atbilst eksporta deklarācijai, mērot daudzumu, izmantojot kalibrētās automātiskās svēršanas informāciju, un pārbauda produktu iedabu un īpašības, ņemot reprezentatīvus paraugus.

Eksporta muitas punkts, ņemot paraugus, pārbauda:

i)

vai svēršanas un iekraušanas sistēmas nepieļauj produktu novirzīšanu vai jebkādas citas manipulācijas šajās aizzīmogotajās sistēmās;

| ii) | vai kalibrētai svēršanas ierīcei noteiktais termiņš nav beidzies un vai plombas nav bojātas, ja lieto aizzīmogotas svēršanas sistēmas; |
| --- | --- |

ii)

vai kalibrētai svēršanas ierīcei noteiktais termiņš nav beidzies un vai plombas nav bojātas, ja lieto aizzīmogotas svēršanas sistēmas;

| iii) | vai svērtos sūtījumus faktiski iekrauj norādītajos transportlīdzekļos; |
| --- | --- |

iii)

vai svērtos sūtījumus faktiski iekrauj norādītajos transportlīdzekļos;

| iv) | vai dati, ko ievada svēršanas uzskaitē vai sertifikātos, atbilst iekraušanas dokumentos esošajiem datiem. |
| --- | --- |

iv)

vai dati, ko ievada svēršanas uzskaitē vai sertifikātos, atbilst iekraušanas dokumentos esošajiem datiem.

| 1.2. | Tajos retajos gadījumos, kad neiesaiņotu produktu daudzumu nefiksē kalibrēta automātiskās svēršanas sistēma, muitas punkts izmanto jebkādus citus no tirdzniecības viedokļa apmierinošus pārbaudes līdzekļus. |
| --- | --- |

1.2.

Tajos retajos gadījumos, kad neiesaiņotu produktu daudzumu nefiksē kalibrēta automātiskās svēršanas sistēma, muitas punkts izmanto jebkādus citus no tirdzniecības viedokļa apmierinošus pārbaudes līdzekļus.

| 1.3. | Ja eksporta deklarācija attiecas tikai uz daļu kuģa kravas, eksporta muitas punkts nodrošina, ka tā uzraudzībā tiek fiziski izvesta visa krava. Tālab, kad iekraušana ir pabeigta, muitas punkta darbinieki pārbauda iekrautās kravas kopējo svaru, izmantojot 1.1. vai 1.2. punktā minēto informāciju vai attiecīgā gadījumā tirdzniecības dokumentos iekļauto informāciju. |
| --- | --- |

1.3.

Ja eksporta deklarācija attiecas tikai uz daļu kuģa kravas, eksporta muitas punkts nodrošina, ka tā uzraudzībā tiek fiziski izvesta visa krava. Tālab, kad iekraušana ir pabeigta, muitas punkta darbinieki pārbauda iekrautās kravas kopējo svaru, izmantojot 1.1. vai 1.2. punktā minēto informāciju vai attiecīgā gadījumā tirdzniecības dokumentos iekļauto informāciju.

2.   Produkti gabalā

| 2.1. | Ja eksportētājs ir deklarējis produktus, kas iesaiņoti, izmantojot automātiskās sistēmas iesaiņošanai maisiņos, konservēšanai, iepildīšanai pudelēs utt. un kalibrētas automātiskās svēršanas/mērīšanas ierīces, vai produktus, kas fasēti iepakojumos vai iepildīti pudelēs Padomes Direktīvu 75/106/EEK (1), 75/107/EEK (2) un 76/211/EEK (3) nozīmē, tad kopējo maisiņu, kārbu, pudeļu utt. daudzumu principā uzskaita un produktu iedabu un īpašības pārbauda, pamatojoties uz izlases veida atlasi, ko veic eksporta muitas punkts. Svaru un tilpumu nosaka, veicot kalibrētu automātisko svēršanu/mērīšanu vai arī pēc iesaiņojumiem vai pudelēm iepriekš minēto direktīvu nozīmē. Eksporta muitas punkts var svērt vai mērīt vienu maisiņu, kārbu vai pudeli. |
| --- | --- |

2.1.

Ja eksportētājs ir deklarējis produktus, kas iesaiņoti, izmantojot automātiskās sistēmas iesaiņošanai maisiņos, konservēšanai, iepildīšanai pudelēs utt. un kalibrētas automātiskās svēršanas/mērīšanas ierīces, vai produktus, kas fasēti iepakojumos vai iepildīti pudelēs Padomes Direktīvu 75/106/EEK (1), 75/107/EEK (2) un 76/211/EEK (3) nozīmē, tad kopējo maisiņu, kārbu, pudeļu utt. daudzumu principā uzskaita un produktu iedabu un īpašības pārbauda, pamatojoties uz izlases veida atlasi, ko veic eksporta muitas punkts. Svaru un tilpumu nosaka, veicot kalibrētu automātisko svēršanu/mērīšanu vai arī pēc iesaiņojumiem vai pudelēm iepriekš minēto direktīvu nozīmē. Eksporta muitas punkts var svērt vai mērīt vienu maisiņu, kārbu vai pudeli.

| 2.2. | Ja ierīcei ir kalibrēts automātiskais skaitītājs, tad automātiskā skaitītāja uzskaites datus var ņemt vērā attiecībā uz daudzuma fiziskajām pārbaudēm. Šā pielikuma 1.1. punktu piemēro mutatis mutandis. |
| --- | --- |

2.2.

Ja ierīcei ir kalibrēts automātiskais skaitītājs, tad automātiskā skaitītāja uzskaites datus var ņemt vērā attiecībā uz daudzuma fiziskajām pārbaudēm. Šā pielikuma 1.1. punktu piemēro mutatis mutandis.

| 2.3. | Ja eksportētājs izmanto paliktni, kas nokrauts ar kartona kastēm, kārbām utt., tad eksporta muitas punkts izvēlas reprezentatīvus paliktņus un pārbauda, vai deklarēto kartona kastu, kārbu utt. skaits atbilst norādītajam. Tas no šiem paliktņiem izvēlas dažas reprezentatīvas kartona kastes, kārbas utt. un pārbauda, vai tās atbilst norādītajam pudeļu, vienību utt. skaitam. |
| --- | --- |

2.3.

Ja eksportētājs izmanto paliktni, kas nokrauts ar kartona kastēm, kārbām utt., tad eksporta muitas punkts izvēlas reprezentatīvus paliktņus un pārbauda, vai deklarēto kartona kastu, kārbu utt. skaits atbilst norādītajam. Tas no šiem paliktņiem izvēlas dažas reprezentatīvas kartona kastes, kārbas utt. un pārbauda, vai tās atbilst norādītajam pudeļu, vienību utt. skaitam.

| 2.4. | Ja eksportētājs 2.1. un 2.2. punktā minētās ierīces neizmanto, eksporta muitas punkts uzskaita maisiņu, kārbu utt. daudzumu. Produktu iedabu un īpašības, un svaru/tilpumu pārbauda, pamatojoties uz izlases veida atlasi. Šā pielikuma 2.3. punktu piemēro mutatis mutandis. |
| --- | --- |

2.4.

Ja eksportētājs 2.1. un 2.2. punktā minētās ierīces neizmanto, eksporta muitas punkts uzskaita maisiņu, kārbu utt. daudzumu. Produktu iedabu un īpašības, un svaru/tilpumu pārbauda, pamatojoties uz izlases veida atlasi. Šā pielikuma 2.3. punktu piemēro mutatis mutandis.

| 2.5. | Gadījumā, kad, kā to paredz 2.1. un 2.2. punkts, uz produktu tiešā iesaiņojuma ir norādīts saturs un precīzs svars, šādu informāciju pārbauda tikai 50 % fizisko pārbaužu, ja produkti ir iesaiņoti iepakojumos vai saiņos, kas paredzēti vairumtirdzniecībai, un produktus regulāri eksportē viens eksportētājs, un iepriekšējos sešus mēnešus nav konstatētas neatbilstības, kuru finansiālās sekas pārsniegtu EUR 1 000. |
| --- | --- |

2.5.

Gadījumā, kad, kā to paredz 2.1. un 2.2. punkts, uz produktu tiešā iesaiņojuma ir norādīts saturs un precīzs svars, šādu informāciju pārbauda tikai 50 % fizisko pārbaužu, ja produkti ir iesaiņoti iepakojumos vai saiņos, kas paredzēti vairumtirdzniecībai, un produktus regulāri eksportē viens eksportētājs, un iepriekšējos sešus mēnešus nav konstatētas neatbilstības, kuru finansiālās sekas pārsniegtu EUR 1 000.

3.   Līguma I pielikumā neiekļautās preces

| 3.1. | Attiecībā uz precēm, kuras nav iekļautas Līguma I pielikumā, kuras ir fasētas mazumtirdzniecībai vai kuras attiecīgi marķētas, uz tiešā iesaiņojuma norādot detalizētu saturu un svaru, un kuras vai nu atbilst Komisijas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 (4) 10. panta trešās daļas prasībām, vai attiecībā uz kurām izmantoto produktu daudzumi ir norādīti minētās regulas III pielikumā, eksporta muitas punkts var vispirms pārbaudīt to Līguma I pielikumā neiekļauto preču svaru un saturu, kuras iesaiņotas tiešā iesaiņojumā, salīdzinājumā ar informāciju uz tiešā iepakojuma. Tas drīkst nosvērt vienu vienību bez iesaiņojuma. Tad muitas punkts uzskaita un/vai nosver principā visas tās tiešā iesaiņojumā esošās preces, kas nav iekļautas Līguma I pielikumā.
  Šā pielikuma 2.1. līdz 2.5. punktu piemēro mutatis mutandis. |
| --- | --- |

3.1.

Attiecībā uz precēm, kuras nav iekļautas Līguma I pielikumā, kuras ir fasētas mazumtirdzniecībai vai kuras attiecīgi marķētas, uz tiešā iesaiņojuma norādot detalizētu saturu un svaru, un kuras vai nu atbilst Komisijas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 (4) 10. panta trešās daļas prasībām, vai attiecībā uz kurām izmantoto produktu daudzumi ir norādīti minētās regulas III pielikumā, eksporta muitas punkts var vispirms pārbaudīt to Līguma I pielikumā neiekļauto preču svaru un saturu, kuras iesaiņotas tiešā iesaiņojumā, salīdzinājumā ar informāciju uz tiešā iepakojuma. Tas drīkst nosvērt vienu vienību bez iesaiņojuma. Tad muitas punkts uzskaita un/vai nosver principā visas tās tiešā iesaiņojumā esošās preces, kas nav iekļautas Līguma I pielikumā.

Šā pielikuma 2.1. līdz 2.5. punktu piemēro mutatis mutandis.

| 3.2. | Muitas punkts var paņemt paraugu, lai pārbaudītu, vai nav notikusi aizstāšana. |
| --- | --- |

3.2.

Muitas punkts var paņemt paraugu, lai pārbaudītu, vai nav notikusi aizstāšana.

| 3.3. | Līguma I pielikumā neiekļauto preču ražošanā izmantoto produktu daudzumu eksporta muitas punkts uzskata par pareizu, ja uz tiešā iesaiņojuma norādītais apraksts un saturs atbilst eksporta deklarācijā sniegtajai informācijai vai reģistrētajam ražošanas procesa aprakstam.
  Ja ražošanas procesa aprakstu vēl nav pārbaudījušas kompetentās iestādes, tad eksporta muitas punkts uzdod kompetento iestāžu revidentam vēlāk pārbaudīt preču aprakstu un identitāti.
  Šīs metodes vajadzībām, ar kuru pārbauda Līguma I pielikumā neiekļauto preču sastāvu, dalībvalstis jau iepriekš ievieš procedūru, ar kuru:






  i) | Līguma I pielikumā neiekļauto preču sastāvu var pārbaudīt pēc uzskaites un īpašiem ar ražošanu saistītiem dokumentiem; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Līguma I pielikumā neiekļauto preču ražošanā izmantoto produktu daudzumu eksporta muitas punkts uzskata par pareizu, ja uz tiešā iesaiņojuma norādītais apraksts un saturs atbilst eksporta deklarācijā sniegtajai informācijai vai reģistrētajam ražošanas procesa aprakstam.

Ja ražošanas procesa aprakstu vēl nav pārbaudījušas kompetentās iestādes, tad eksporta muitas punkts uzdod kompetento iestāžu revidentam vēlāk pārbaudīt preču aprakstu un identitāti.

Šīs metodes vajadzībām, ar kuru pārbauda Līguma I pielikumā neiekļauto preču sastāvu, dalībvalstis jau iepriekš ievieš procedūru, ar kuru:

i)

Līguma I pielikumā neiekļauto preču sastāvu var pārbaudīt pēc uzskaites un īpašiem ar ražošanu saistītiem dokumentiem;

| ii) | pēc uzņēmuma ražošanas dokumentiem pārbauda, vai Līguma I pielikumā neiekļautās ražotās preces atbilst tām precēm, uz kurām attiecas eksporta deklarācija un ražošanas procesa apraksts, un eksportējamām precēm; un |
| --- | --- |

ii)

pēc uzņēmuma ražošanas dokumentiem pārbauda, vai Līguma I pielikumā neiekļautās ražotās preces atbilst tām precēm, uz kurām attiecas eksporta deklarācija un ražošanas procesa apraksts, un eksportējamām precēm; un

| iii) | kompetentās iestādes revidents var veikt pēckontroli attiecībā uz to, vai eksportētās preces atbilst attiecīgajai eksporta deklarācijai, ražošanas procesa aprakstam un saražotajām precēm. |
| --- | --- |

iii)

kompetentās iestādes revidents var veikt pēckontroli attiecībā uz to, vai eksportētās preces atbilst attiecīgajai eksporta deklarācijai, ražošanas procesa aprakstam un saražotajām precēm.

| 3.4. | Gadījumos, kad 3.1. līdz 3.3. punktā paredzēto procedūru nepiemēro, eksporta muitas punkts ņem reprezentatīvus paraugus, neskarot Regulas (EK) Nr. 1043/2005 49. pantu. |
| --- | --- |

3.4.

Gadījumos, kad 3.1. līdz 3.3. punktā paredzēto procedūru nepiemēro, eksporta muitas punkts ņem reprezentatīvus paraugus, neskarot Regulas (EK) Nr. 1043/2005 49. pantu.

---

(1)  OV L 42, 15.2.1975., 1. lpp.

(2)  OV L 42, 15.2.1975., 14. lpp.

(3)  OV L 46, 21.2.1976., 1. lpp.

(4)  OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp.

---

II PIELIKUMS

KRITĒRIJI 11. PANTĀ MINĒTAJAI RISKA ANALĪZEI

| 1. | Kritēriji saistībā ar produktiem:






  a) | izcelsme; |
| --- | --- | --- |

1.

Kritēriji saistībā ar produktiem:

a)

izcelsme;

| b) | iedaba; |
| --- | --- |

b)

iedaba;

| c) | īpašības kompensācijas nomenklatūras nozīmē; |
| --- | --- |

c)

īpašības kompensācijas nomenklatūras nozīmē;

| d) | vērtība; |
| --- | --- |

d)

vērtība;

| e) | statuss muitā; |
| --- | --- |

e)

statuss muitā;

| f) | iespējamais risks, ka tarifa kods nav pareizs; |
| --- | --- |

f)

iespējamais risks, ka tarifa kods nav pareizs;

| g) | kompensācijas summa produktu tehnisko īpašību un noformējuma nozīmē (tauki, ūdens, gaļa, pelnu saturs, iesaiņojums utt.); |
| --- | --- |

g)

kompensācijas summa produktu tehnisko īpašību un noformējuma nozīmē (tauki, ūdens, gaļa, pelnu saturs, iesaiņojums utt.);

| h) | tas, ka par šiem produktiem ir tiesības uz kompensācijām; |
| --- | --- |

h)

tas, ka par šiem produktiem ir tiesības uz kompensācijām;

| i) | daudzums; |
| --- | --- |

i)

daudzums;

| j) | iepriekšējo paraugu analīzes; |
| --- | --- |

j)

iepriekšējo paraugu analīzes;

| k) | saistoša izziņa par tarifu (BTI). |
| --- | --- |

k)

saistoša izziņa par tarifu (BTI).

| 2. | Kritēriji saistībā ar tirdzniecību:






  a) | tās biežums; |
| --- | --- | --- |

2.

Kritēriji saistībā ar tirdzniecību:

a)

tās biežums;

| b) | neparasta tirdzniecības veida rašanās un/vai jauna tirdzniecības veida attīstība; |
| --- | --- |

b)

neparasta tirdzniecības veida rašanās un/vai jauna tirdzniecības veida attīstība;

| c) | tirdzniecības novirzes. |
| --- | --- |

c)

tirdzniecības novirzes.

| 3. | Kritēriji saistībā ar kompensāciju nomenklatūru:






  a) | kompensācijas likme; |
| --- | --- | --- |

3.

Kritēriji saistībā ar kompensāciju nomenklatūru:

a)

kompensācijas likme;

| b) | nomenklatūras vienības, par kurām maksā lielāko daļu eksporta kompensāciju; |
| --- | --- |

b)

nomenklatūras vienības, par kurām maksā lielāko daļu eksporta kompensāciju;

| c) | nepareizu kompensācijas likmju iespējamais risks produktu tehnisko īpašību un noformējuma nozīmē (tauki, ūdens, gaļa, pelnu saturs, iesaiņojums utt.). |
| --- | --- |

c)

nepareizu kompensācijas likmju iespējamais risks produktu tehnisko īpašību un noformējuma nozīmē (tauki, ūdens, gaļa, pelnu saturs, iesaiņojums utt.).

| 4. | Kritēriji saistībā ar eksportētājiem:






  a) | to statuss atbilstīgi muitas tiesību aktiem (piemēram, atzīts komersants); |
| --- | --- | --- |

4.

Kritēriji saistībā ar eksportētājiem:

a)

to statuss atbilstīgi muitas tiesību aktiem (piemēram, atzīts komersants);

| b) | to reputācija un uzticamība; |
| --- | --- |

b)

to reputācija un uzticamība;

| c) | finansiālais stāvoklis; |
| --- | --- |

c)

finansiālais stāvoklis;

| d) | jaunu eksportētāju ienākšana tirgū; |
| --- | --- |

d)

jaunu eksportētāju ienākšana tirgū;

| e) | eksports bez tūlīt skaidri redzama ekonomiskā pamatojuma; |
| --- | --- |

e)

eksports bez tūlīt skaidri redzama ekonomiskā pamatojuma;

| f) | agrāki incidenti, jo īpaši krāpšanas gadījumi. |
| --- | --- |

f)

agrāki incidenti, jo īpaši krāpšanas gadījumi.

| 5. | Kritēriji saistībā ar pārkāpumiem: tie, kuri dažos produktu sektoros atklāti vai par kuriem ir aizdomas. |
| --- | --- |

5.

Kritēriji saistībā ar pārkāpumiem: tie, kuri dažos produktu sektoros atklāti vai par kuriem ir aizdomas.

| 6. | Kritēriji saistībā ar izmantoto muitas režīmu:






  a) | parasta deklarēšanas procedūra; |
| --- | --- | --- |

6.

Kritēriji saistībā ar izmantoto muitas režīmu:

a)

parasta deklarēšanas procedūra;

| b) | vienkāršota deklarēšanas procedūra; |
| --- | --- |

b)

vienkāršota deklarēšanas procedūra;

| c) | eksporta deklarācijas pieņemšana, piemērojot Regulas (EEK) Nr. 2454/93 790. un 791. pantu. |
| --- | --- |

c)

eksporta deklarācijas pieņemšana, piemērojot Regulas (EEK) Nr. 2454/93 790. un 791. pantu.

| 7. | Kritēriji saistībā ar noteikumiem eksporta kompensāciju piešķiršanai:






  a) | tiešs eksports; |
| --- | --- | --- |

7.

Kritēriji saistībā ar noteikumiem eksporta kompensāciju piešķiršanai:

a)

tiešs eksports;

| b) | pārtikas apgāde. |
| --- | --- |

b)

pārtikas apgāde.

| 8. | Kritēriji, kas jo īpaši saistīti ar aizstāšanas pārbaudēm:






  a) | eksporta galamērķis; |
| --- | --- | --- |

8.

Kritēriji, kas jo īpaši saistīti ar aizstāšanas pārbaudēm:

a)

eksporta galamērķis;

| b) | apliecinājums no izvešanas muitas punkta attiecībā uz loģistiku: jauns vai neparasts maršruts vai satiksme, produkti pārvesti no cita izvešanas punkta; |
| --- | --- |

b)

apliecinājums no izvešanas muitas punkta attiecībā uz loģistiku: jauns vai neparasts maršruts vai satiksme, produkti pārvesti no cita izvešanas punkta;

| c) | brauciens no eksporta muitas punkta pārlieku ilgs; |
| --- | --- |

c)

brauciens no eksporta muitas punkta pārlieku ilgs;

| d) | ierašanās ostā/robežpunktā ārpus normālā grafika; |
| --- | --- |

d)

ierašanās ostā/robežpunktā ārpus normālā grafika;

| e) | plombas numurs atšķiras no deklarētā; |
| --- | --- |

e)

plombas numurs atšķiras no deklarētā;

| f) | preces kods neatbilst tās aprakstam; |
| --- | --- |

f)

preces kods neatbilst tās aprakstam;

| g) | deklarētais svars izrādās nepareizs; |
| --- | --- |

g)

deklarētais svars izrādās nepareizs;

| h) | produktu pārvadāšanai nepiemērots transportlīdzeklis; |
| --- | --- |

h)

produktu pārvadāšanai nepiemērots transportlīdzeklis;

| i) | kompensācijas summa. |
| --- | --- |

i)

kompensācijas summa.

---

III PIELIKUMS

15. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētie ieraksti

| — | : | bulgāru valodā | : | Физическа проверка Регламент (ЕО) No 1276/2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spāņu valodā | : | Control físico — Reglamento (CE) no 1276/2008 |
| — | : | čehu valodā | : | fyzická kontrola nařízení (ES) č. 1276/2008 |
| — | : | dāņu valodā | : | fysisk kontrol forordning (EF) nr. 1276/2008 |
| — | : | vācu valodā | : | Warenkontrolle Verordnung (EG) Nr. 1276/2008 |
| — | : | igauņu valodā | : | füüsiline kontroll Määrus (EÜ) nr 1276/2008 |
| — | : | grieķu valodā | : | φυσικός έλεγχος — κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1276/2008 |
| — | : | angļu valodā | : | physical check Regulation (EC) No 1276/2008 |
| — | : | franču valodā | : | contrôle physique règlement (CE) no 1276/2008 |
| — | : | itāļu valodā | : | controllo fisico regolamento (CE) n. 1276/2008 |
| — | : | latviešu valodā | : | fiziska pārbaude, Regula (EK) Nr. 1276/2008 |
| — | : | lietuviešu valodā | : | fizinė patikra, Reglamentas (EB) Nr. 1276/2008 |
| — | : | ungāru valodā | : | fizikai ellenőrzés 1276/2008/EK rendelet |
| — | : | maltiešu valodā | : | spezzjoni fiżika Regolament (KE) Nru 1276/2008 |
| — | : | holandiešu valodā | : | fysieke controle Verordening (EG) nr. 1276/2008 |
| — | : | poļu valodā | : | kontrola bezpośrednia – rozporządzenie (WE) nr 1276/2008 |
| — | : | portugāļu valodā | : | controlo físico Regulamento (CE) n.o 1276/2008 |
| — | : | rumāņu valodā | : | control fizic Regulamentul (CE) nr. 1276/2008 |
| — | : | slovāku valodā | : | fyzická kontrola – nariadenie (ES) č. 1276/2008 |
| — | : | slovēņu valodā | : | fizični pregled Uredba (ES) št. 1276/2008 |
| — | : | somu valodā | : | fyysinen tarkastus – Asetus (EY) N:o 1276/2008 |
| — | : | zviedru valodā | : | Fysisk kontroll förordning (EG) nr 1276/2008 |

—

:

bulgāru valodā

:

Физическа проверка Регламент (ЕО) No 1276/2008

—

:

spāņu valodā

:

Control físico — Reglamento (CE) no 1276/2008

—

:

čehu valodā

:

fyzická kontrola nařízení (ES) č. 1276/2008

—

:

dāņu valodā

:

fysisk kontrol forordning (EF) nr. 1276/2008

—

:

vācu valodā

:

Warenkontrolle Verordnung (EG) Nr. 1276/2008

—

:

igauņu valodā

:

füüsiline kontroll Määrus (EÜ) nr 1276/2008

—

:

grieķu valodā

:

φυσικός έλεγχος — κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1276/2008

—

:

angļu valodā

:

physical check Regulation (EC) No 1276/2008

—

:

franču valodā

:

contrôle physique règlement (CE) no 1276/2008

—

:

itāļu valodā

:

controllo fisico regolamento (CE) n. 1276/2008

—

:

latviešu valodā

:

fiziska pārbaude, Regula (EK) Nr. 1276/2008

—

:

lietuviešu valodā

:

fizinė patikra, Reglamentas (EB) Nr. 1276/2008

—

:

ungāru valodā

:

fizikai ellenőrzés 1276/2008/EK rendelet

—

:

maltiešu valodā

:

spezzjoni fiżika Regolament (KE) Nru 1276/2008

—

:

holandiešu valodā

:

fysieke controle Verordening (EG) nr. 1276/2008

—

:

poļu valodā

:

kontrola bezpośrednia – rozporządzenie (WE) nr 1276/2008

—

:

portugāļu valodā

:

controlo físico Regulamento (CE) n.o 1276/2008

—

:

rumāņu valodā

:

control fizic Regulamentul (CE) nr. 1276/2008

—

:

slovāku valodā

:

fyzická kontrola – nariadenie (ES) č. 1276/2008

—

:

slovēņu valodā

:

fizični pregled Uredba (ES) št. 1276/2008

—

:

somu valodā

:

fyysinen tarkastus – Asetus (EY) N:o 1276/2008

—

:

zviedru valodā

:

Fysisk kontroll förordning (EG) nr 1276/2008

---

IV PIELIKUMS

15. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētie ieraksti

| — | : | bulgāru valodā | : | Регламент (ЕО) No 2298/2001 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spāņu valodā | : | Reglamento (CE) no 2298/2001 |
| — | : | čehu valodā | : | Nařízení (ES) č. 2298/2001 |
| — | : | dāņu valodā | : | Nařízení (ES) č. 2298/2001 |
| — | : | vācu valodā | : | Verordnung (EG) Nr. 2298/2001 |
| — | : | igauņu valodā | : | Määrus (EÜ) nr 2298/2001 |
| — | : | grieķu valodā | : | Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2298/2001 |
| — | : | angļu valodā | : | Regulation (EC) No 2298/2001 |
| — | : | franču valodā | : | Règlement (CE) no 2298/2001 |
| — | : | itāļu valodā | : | Regolamento (CE) n. 2298/2001 |
| — | : | latviešu valodā | : | Regula (EK) Nr. 2298/2001 |
| — | : | lietuviešu valodā | : | Reglamentas (EB) Nr. 2298/2001 |
| — | : | ungāru valodā | : | 2298/2001/EK rendelet |
| — | : | maltiešu valodā | : | Regolament (KE) Nru 2298/2001 |
| — | : | holandiešu valodā | : | Verordening (EG) nr. 2298/2001 |
| — | : | poļu valodā | : | Rozporządzenie (WE) nr 2298/2001 |
| — | : | portugāļu valodā | : | Regulamento (CE) n.o 2298/2001 |
| — | : | rumāņu valodā | : | Regulamentul (CE) nr. 2298/2001 |
| — | : | slovāku valodā | : | Nariadenie (ES) č. 2298/2001 |
| — | : | slovēņu valodā | : | Uredba (ES) št. 2298/2001 |
| — | : | somu valodā | : | Asetus (EY) N:o 2298/2001 |
| — | : | zviedru valodā | : | Förordning (EG) nr 2298/2001 |

—

:

bulgāru valodā

:

Регламент (ЕО) No 2298/2001

—

:

spāņu valodā

:

Reglamento (CE) no 2298/2001

—

:

čehu valodā

:

Nařízení (ES) č. 2298/2001

—

:

dāņu valodā

:

Nařízení (ES) č. 2298/2001

—

:

vācu valodā

:

Verordnung (EG) Nr. 2298/2001

—

:

igauņu valodā

:

Määrus (EÜ) nr 2298/2001

—

:

grieķu valodā

:

Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2298/2001

—

:

angļu valodā

:

Regulation (EC) No 2298/2001

—

:

franču valodā

:

Règlement (CE) no 2298/2001

—

:

itāļu valodā

:

Regolamento (CE) n. 2298/2001

—

:

latviešu valodā

:

Regula (EK) Nr. 2298/2001

—

:

lietuviešu valodā

:

Reglamentas (EB) Nr. 2298/2001

—

:

ungāru valodā

:

2298/2001/EK rendelet

—

:

maltiešu valodā

:

Regolament (KE) Nru 2298/2001

—

:

holandiešu valodā

:

Verordening (EG) nr. 2298/2001

—

:

poļu valodā

:

Rozporządzenie (WE) nr 2298/2001

—

:

portugāļu valodā

:

Regulamento (CE) n.o 2298/2001

—

:

rumāņu valodā

:

Regulamentul (CE) nr. 2298/2001

—

:

slovāku valodā

:

Nariadenie (ES) č. 2298/2001

—

:

slovēņu valodā

:

Uredba (ES) št. 2298/2001

—

:

somu valodā

:

Asetus (EY) N:o 2298/2001

—

:

zviedru valodā

:

Förordning (EG) nr 2298/2001

---

V PIELIKUMS

15 panta 2. punkta otrajā daļā minētie ieraksti

| — | : | bulgāru valodā | : | Взета проба |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spāņu valodā | : | Muestra recogida |
| — | : | čehu valodā | : | odebraný vzorek |
| — | : | dāņu valodā | : | udtaget prøve |
| — | : | vācu valodā | : | Probe gezogen |
| — | : | igauņu valodā | : | võetud proov |
| — | : | grieķu valodā | : | ελήφθη δείγμα |
| — | : | angļu valodā | : | Sample taken |
| — | : | franču valodā | : | échantillon prélevé |
| — | : | itāļu valodā | : | campione prelevato |
| — | : | latviešu valodā | : | paraugs paņemts |
| — | : | lietuviešu valodā | : | Mėginys paimtas |
| — | : | ungāru valodā | : | ellenőrzési mintavétel megtörtént |
| — | : | maltiešu valodā | : | kampjun meħud |
| — | : | holandiešu valodā | : | monster genomen |
| — | : | poļu valodā | : | pobrana próbka |
| — | : | portugāļu valodā | : | Amostra colhida |
| — | : | rumāņu valodā | : | Eșantion prelevat |
| — | : | slovāku valodā | : | odobratá vzorka |
| — | : | slovēņu valodā | : | vzorec odvzet |
| — | : | somu valodā | : | näyte otettu |
| — | : | zviedru valodā | : | varuprov har tagits |

—

:

bulgāru valodā

:

Взета проба

—

:

spāņu valodā

:

Muestra recogida

—

:

čehu valodā

:

odebraný vzorek

—

:

dāņu valodā

:

udtaget prøve

—

:

vācu valodā

:

Probe gezogen

—

:

igauņu valodā

:

võetud proov

—

:

grieķu valodā

:

ελήφθη δείγμα

—

:

angļu valodā

:

Sample taken

—

:

franču valodā

:

échantillon prélevé

—

:

itāļu valodā

:

campione prelevato

—

:

latviešu valodā

:

paraugs paņemts

—

:

lietuviešu valodā

:

Mėginys paimtas

—

:

ungāru valodā

:

ellenőrzési mintavétel megtörtént

—

:

maltiešu valodā

:

kampjun meħud

—

:

holandiešu valodā

:

monster genomen

—

:

poļu valodā

:

pobrana próbka

—

:

portugāļu valodā

:

Amostra colhida

—

:

rumāņu valodā

:

Eșantion prelevat

—

:

slovāku valodā

:

odobratá vzorka

—

:

slovēņu valodā

:

vzorec odvzet

—

:

somu valodā

:

näyte otettu

—

:

zviedru valodā

:

varuprov har tagits

---

VI PIELIKUMS

15 panta 4. punkta a) apakšpunktā minētie ieraksti

| — | : | bulgāru valodā | : | Съответствие на резултатите от тестовете |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spāņu valodā | : | Resultado del análisis conforme |
| — | : | čehu valodā | : | výsledek analýzy je v souladu |
| — | : | dāņu valodā | : | analyseresultat i orden |
| — | : | vācu valodā | : | konformes Analyseergebnis |
| — | : | igauņu valodā | : | vastav analüüsitulemus |
| — | : | grieķu valodā | : | αποτέλεσμα της ανάλυσης σύμφωνο |
| — | : | angļu valodā | : | Results of tests conform |
| — | : | franču valodā | : | résultat d’analyse conforme |
| — | : | itāļu valodā | : | risultato di analisi conforme |
| — | : | latviešu valodā | : | analīzes rezultāti atbilst |
| — | : | lietuviešu valodā | : | Tyrimų rezultatai atitinka eksporto deklaraciją |
| — | : | ungāru valodā | : | ellenőrzési eredmény megfelelő |
| — | : | maltiešu valodā | : | riżultat tal-analiżi konformi |
| — | : | holandiešu valodā | : | analyseresultaat conform |
| — | : | poļu valodā | : | wynik analizy zgodny |
| — | : | portugāļu valodā | : | Resultado da análise conforme |
| — | : | rumāņu valodā | : | Rezultatul analizelor – conform |
| — | : | slovāku valodā | : | výsledok testu je v súlade |
| — | : | slovēņu valodā | : | rezultat analize je v skladu z/s |
| — | : | somu valodā | : | analyysin tulos yhtäpitävä |
| — | : | zviedru valodā | : | Analysresultatet överensstämmer med exportdeklarationen |

—

:

bulgāru valodā

:

Съответствие на резултатите от тестовете

—

:

spāņu valodā

:

Resultado del análisis conforme

—

:

čehu valodā

:

výsledek analýzy je v souladu

—

:

dāņu valodā

:

analyseresultat i orden

—

:

vācu valodā

:

konformes Analyseergebnis

—

:

igauņu valodā

:

vastav analüüsitulemus

—

:

grieķu valodā

:

αποτέλεσμα της ανάλυσης σύμφωνο

—

:

angļu valodā

:

Results of tests conform

—

:

franču valodā

:

résultat d’analyse conforme

—

:

itāļu valodā

:

risultato di analisi conforme

—

:

latviešu valodā

:

analīzes rezultāti atbilst

—

:

lietuviešu valodā

:

Tyrimų rezultatai atitinka eksporto deklaraciją

—

:

ungāru valodā

:

ellenőrzési eredmény megfelelő

—

:

maltiešu valodā

:

riżultat tal-analiżi konformi

—

:

holandiešu valodā

:

analyseresultaat conform

—

:

poļu valodā

:

wynik analizy zgodny

—

:

portugāļu valodā

:

Resultado da análise conforme

—

:

rumāņu valodā

:

Rezultatul analizelor – conform

—

:

slovāku valodā

:

výsledok testu je v súlade

—

:

slovēņu valodā

:

rezultat analize je v skladu z/s

—

:

somu valodā

:

analyysin tulos yhtäpitävä

—

:

zviedru valodā

:

Analysresultatet överensstämmer med exportdeklarationen

---

VII PIELIKUMS

15. panta 5. punktā minētie ieraksti

| — | : | bulgāru valodā | : | Искане за прилагане на член 15, параграф 5 от Регламент (ЕО) No 1276/2008. Идентификация на изходното митническо учреждение или митническото учреждение на получаване на контролното копие Т5: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spāņu valodā | : | Solicitud de aplicación del artículo 15, apartado 5, del Reglamento (CE) no 1276/2008. Aduana de salida o de destino del T5: ... |
| — | : | čehu valodā | : | Žádost o použití čl. 15 odst. 5 nařízení (ES) č. 1276/2008. Identifikace celního úřadu výstupu nebo celního úřadu určení T 5: |
| — | : | dāņu valodā | : | Anmodning om anvendelse af artikel 15, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1276/2008. Identifikation af udgangstoldstedet eller bestemmelsestoldstedet for T5: ... |
| — | : | vācu valodā | : | Antrag auf Anwendung von Artikel 15 Absatz 5 der Verordnung (EG) Nr. 1276/2008. Identifizierung der Ausgangszollstelle oder der Bestimmungsstelle des Kontrollexemplars T5: ... |
| — | : | igauņu valodā | : | Määruse (EÜ) nr 1276/2008 artikli 15 lõike 5 kohaldamise taotlus. Väljumistolliasutus või tolliasutus, kuhu saadetakse kontrolleksemplar T5: ... |
| — | : | grieķu valodā | : | Αίτηση εφαρμογής του άρθρου 15 παράγραφος 5 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1276/2008. Προσδιορισμός του τελωνείου εξόδου ή του τελωνείου προορισμού του αντιτύπου ελέγχου T5: ... |
| — | : | angļu valodā | : | Request for application of Article 15(5) of Regulation (EC) No 1276/2008. Identity of the customs office of exit or customs office receiving the control copy T5: ... |
| — | : | franču valodā | : | Demande d’application de l’article 15, paragraphe 5, du règlement (CE) no 1276/2008. Identification du bureau de douane de sortie ou de destination du T5: ... |
| — | : | itāļu valodā | : | Domanda di applicazione dell’articolo 15, paragrafo 5, del regolamento (CE) n. 1276/2008. Identificazione dell’ufficio doganale di uscita o di destinazione del T5: ... |
| — | : | latviešu valodā | : | Pieprasījums piemērot Regulas (EK) Nr. 1276/2008 15. panta 5. punktu. Izvešanas muitas punkta vai muitas punkta, kas saņem T5 kontroleksemplāru, identitāte: ... |
| — | : | lietuviešu valodā | : | Prašymas taikyti Reglamento (EB) Nr. 1276/2008 15 straipsnio 5 dalį. Išvykimo muitinės įstaiga arba įstaiga, kuriai išsiunčiamas T5 kontrolinis egzempliorius: ... |
| — | : | ungāru valodā | : | Az 1276/2008/EK rendelet 15. cikke (5) bekezdésének alkalmazására irányuló kérelem. A kilépési vámhivatal vagy a T5 ellenőrző példányt átvevő hivatal azonosítója: |
| — | : | maltiešu valodā | : | Talba għall-applikazzjoni tal-Artikolu 15, paragrafu 5, tar-Regolament (KE) Nru 1276/2008. Identifikazzjoni tal-uffiċċju tad-dwana tat-tluq jew tal-wasla tat-T5: ... |
| — | : | holandiešu valodā | : | Verzoek om toepassing van artikel 15, lid 5 van Verordening (EG) nr. 1276/2008 Identificatie van het kantoor van uitgang of van bestemming van de T5: ... |
| — | : | poļu valodā | : | Wniosek o stosowanie art. 15 ust. 5 rozporzadzenia (WE) nr 1276/2008. Identyfikacja urzędu celnego wyprowadzenia lub urzędu celnego otrzymującego egzemplarz kontrolny T5: ... |
| — | : | portugāļu valodā | : | Pedido de aplicação do n.o 5 do artigo 15.o do Regulamento (CE) n.o 1276/2008. Identificação da estância aduaneira de saída ou de destino do T5: ... |
| — | : | rumāņu valodā | : | Cerere de aplicare a articolului 15 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1276/2008. Identitatea biroului vamal de ieșire sau a biroului vamal de destinație a exemplarului de control T5: ... |
| — | : | slovāku valodā | : | Žiadost’ o uplatňovanie článku 15 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1276/2008. Identifikácia colného úradu výstupu alebo colného úradu určenia T5: ... |
| — | : | slovēņu valodā | : | Zahteva se uporaba člena 15, odstavka 5, Uredbe (ES) št. 1276/2008. Identifikacija carinskega urada izstopa ali carinskega urada, ki mu je poslan kontrolni izvod T5: |
| — | : | somu valodā | : | Asetuksen (EY) N:o 1276/2008 15 artiklan 5 kohdan soveltamista koskeva pyyntö. Poistumistullitoimipaikan tai toimipaikan, johon T5-valvontakappale toimitetaan, tunnistustiedot: ... |
| — | : | zviedru valodā | : | Begäran om tillämpning av artikel 15.5 i förordning (EG) nr 1276/2008. Uppgift om utfartstullkontor eller bestämmelsetullkontor enligt kontrollexemplaret T5: |

—

:

bulgāru valodā

:

Искане за прилагане на член 15, параграф 5 от Регламент (ЕО) No 1276/2008. Идентификация на изходното митническо учреждение или митническото учреждение на получаване на контролното копие Т5:

—

:

spāņu valodā

:

Solicitud de aplicación del artículo 15, apartado 5, del Reglamento (CE) no 1276/2008. Aduana de salida o de destino del T5: ...

—

:

čehu valodā

:

Žádost o použití čl. 15 odst. 5 nařízení (ES) č. 1276/2008. Identifikace celního úřadu výstupu nebo celního úřadu určení T 5:

—

:

dāņu valodā

:

Anmodning om anvendelse af artikel 15, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1276/2008. Identifikation af udgangstoldstedet eller bestemmelsestoldstedet for T5: ...

—

:

vācu valodā

:

Antrag auf Anwendung von Artikel 15 Absatz 5 der Verordnung (EG) Nr. 1276/2008. Identifizierung der Ausgangszollstelle oder der Bestimmungsstelle des Kontrollexemplars T5: ...

—

:

igauņu valodā

:

Määruse (EÜ) nr 1276/2008 artikli 15 lõike 5 kohaldamise taotlus. Väljumistolliasutus või tolliasutus, kuhu saadetakse kontrolleksemplar T5: ...

—

:

grieķu valodā

:

Αίτηση εφαρμογής του άρθρου 15 παράγραφος 5 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1276/2008. Προσδιορισμός του τελωνείου εξόδου ή του τελωνείου προορισμού του αντιτύπου ελέγχου T5: ...

—

:

angļu valodā

:

Request for application of Article 15(5) of Regulation (EC) No 1276/2008. Identity of the customs office of exit or customs office receiving the control copy T5: ...

—

:

franču valodā

:

Demande d’application de l’article 15, paragraphe 5, du règlement (CE) no 1276/2008. Identification du bureau de douane de sortie ou de destination du T5: ...

—

:

itāļu valodā

:

Domanda di applicazione dell’articolo 15, paragrafo 5, del regolamento (CE) n. 1276/2008. Identificazione dell’ufficio doganale di uscita o di destinazione del T5: ...

—

:

latviešu valodā

:

Pieprasījums piemērot Regulas (EK) Nr. 1276/2008 15. panta 5. punktu. Izvešanas muitas punkta vai muitas punkta, kas saņem T5 kontroleksemplāru, identitāte: ...

—

:

lietuviešu valodā

:

Prašymas taikyti Reglamento (EB) Nr. 1276/2008 15 straipsnio 5 dalį. Išvykimo muitinės įstaiga arba įstaiga, kuriai išsiunčiamas T5 kontrolinis egzempliorius: ...

—

:

ungāru valodā

:

Az 1276/2008/EK rendelet 15. cikke (5) bekezdésének alkalmazására irányuló kérelem. A kilépési vámhivatal vagy a T5 ellenőrző példányt átvevő hivatal azonosítója:

—

:

maltiešu valodā

:

Talba għall-applikazzjoni tal-Artikolu 15, paragrafu 5, tar-Regolament (KE) Nru 1276/2008. Identifikazzjoni tal-uffiċċju tad-dwana tat-tluq jew tal-wasla tat-T5: ...

—

:

holandiešu valodā

:

Verzoek om toepassing van artikel 15, lid 5 van Verordening (EG) nr. 1276/2008 Identificatie van het kantoor van uitgang of van bestemming van de T5: ...

—

:

poļu valodā

:

Wniosek o stosowanie art. 15 ust. 5 rozporzadzenia (WE) nr 1276/2008. Identyfikacja urzędu celnego wyprowadzenia lub urzędu celnego otrzymującego egzemplarz kontrolny T5: ...

—

:

portugāļu valodā

:

Pedido de aplicação do n.o 5 do artigo 15.o do Regulamento (CE) n.o 1276/2008. Identificação da estância aduaneira de saída ou de destino do T5: ...

—

:

rumāņu valodā

:

Cerere de aplicare a articolului 15 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1276/2008. Identitatea biroului vamal de ieșire sau a biroului vamal de destinație a exemplarului de control T5: ...

—

:

slovāku valodā

:

Žiadost’ o uplatňovanie článku 15 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1276/2008. Identifikácia colného úradu výstupu alebo colného úradu určenia T5: ...

—

:

slovēņu valodā

:

Zahteva se uporaba člena 15, odstavka 5, Uredbe (ES) št. 1276/2008. Identifikacija carinskega urada izstopa ali carinskega urada, ki mu je poslan kontrolni izvod T5:

—

:

somu valodā

:

Asetuksen (EY) N:o 1276/2008 15 artiklan 5 kohdan soveltamista koskeva pyyntö. Poistumistullitoimipaikan tai toimipaikan, johon T5-valvontakappale toimitetaan, tunnistustiedot: ...

—

:

zviedru valodā

:

Begäran om tillämpning av artikel 15.5 i förordning (EG) nr 1276/2008. Uppgift om utfartstullkontor eller bestämmelsetullkontor enligt kontrollexemplaret T5:

---

VIII PIELIKUMS

Gada pārskata struktūra saskaņā ar 16. pantu

1.   Pārbaudes eksporta muitas punktos

| 1.1. | To eksporta deklarāciju skaits pa produktu sektoriem par katru muitas punktu, kas atbilstīgi 6. panta 6. punktam ņemtas vērā, aprēķinot obligāto pārbaužu biežumu. Ja dalībvalsts piemēro 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu, ziņojumā jānorāda kopējais to eksporta deklarāciju skaits par katru produktu sektoru tās teritorijā, kas nav atbilstīgi 6. panta 6. punktam izslēgtas, aprēķinot minimālo pārbaužu biežumu. |
| --- | --- |

1.1.

To eksporta deklarāciju skaits pa produktu sektoriem par katru muitas punktu, kas atbilstīgi 6. panta 6. punktam ņemtas vērā, aprēķinot obligāto pārbaužu biežumu. Ja dalībvalsts piemēro 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu, ziņojumā jānorāda kopējais to eksporta deklarāciju skaits par katru produktu sektoru tās teritorijā, kas nav atbilstīgi 6. panta 6. punktam izslēgtas, aprēķinot minimālo pārbaužu biežumu.

| 1.2. | To fizisko pārbaužu skaits un procentuālais sadalījums par katru produktu sektoru, kas veiktas katrā muitas punktā. Ja dalībvalsts piemēro 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu, ziņojumā norāda to fizisko pārbaužu kopējo skaitu un procentuālo proporciju, kas tās teritorijā veiktas par katru produktu sektoru. |
| --- | --- |

1.2.

To fizisko pārbaužu skaits un procentuālais sadalījums par katru produktu sektoru, kas veiktas katrā muitas punktā. Ja dalībvalsts piemēro 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu, ziņojumā norāda to fizisko pārbaužu kopējo skaitu un procentuālo proporciju, kas tās teritorijā veiktas par katru produktu sektoru.

| 1.3. | Attiecīgā gadījumā to muitas punktu saraksts, kuri saskaņā ar 6. panta 4. punkta b) apakšpunktu pārbaudes neveic tik bieži. Ja dalībvalsts piemēro 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu un ja tā piemēro 6. panta 4. punktu, ziņojumā norāda veikto fizisko pārbaužu skaitu un procentuālo sadalījumu pa produktu sektoriem par katru muitas punktu, kā noteikts tajā pantā. |
| --- | --- |

1.3.

Attiecīgā gadījumā to muitas punktu saraksts, kuri saskaņā ar 6. panta 4. punkta b) apakšpunktu pārbaudes neveic tik bieži. Ja dalībvalsts piemēro 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu un ja tā piemēro 6. panta 4. punktu, ziņojumā norāda veikto fizisko pārbaužu skaitu un procentuālo sadalījumu pa produktu sektoriem par katru muitas punktu, kā noteikts tajā pantā.

| 1.4. | To pārbaužu skaits par katru produktu sektoru, kuru rezultātā konstatēti pārkāpumi, konstatēto pārkāpumu finansiālās sekas, ja pieprasīto kompensāciju vērtība pārsniedz EUR 1 000, attiecīgā gadījumā norādot atsauces numuru, ko izmanto Komisijas Regulas (EK) Nr. 1848/2006 (1) 3. pantā minētajā paziņojumā. |
| --- | --- |

1.4.

To pārbaužu skaits par katru produktu sektoru, kuru rezultātā konstatēti pārkāpumi, konstatēto pārkāpumu finansiālās sekas, ja pieprasīto kompensāciju vērtība pārsniedz EUR 1 000, attiecīgā gadījumā norādot atsauces numuru, ko izmanto Komisijas Regulas (EK) Nr. 1848/2006 (1) 3. pantā minētajā paziņojumā.

| 1.5. | Attiecīgā gadījumā atjaunināta informācija par to pārkāpumu skaitu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1848/2006 3. pantam, kas paziņoti Komisijai iepriekšējo gadu ziņojumos. |
| --- | --- |

1.5.

Attiecīgā gadījumā atjaunināta informācija par to pārkāpumu skaitu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1848/2006 3. pantam, kas paziņoti Komisijai iepriekšējo gadu ziņojumos.

| 1.6. | Pieprasītā kompensāciju summa par katru produktu sektoru deklarācijās, uz kurām attiecas fiziskās pārbaudes. |
| --- | --- |

1.6.

Pieprasītā kompensāciju summa par katru produktu sektoru deklarācijās, uz kurām attiecas fiziskās pārbaudes.

2.   Aizstājējpārbaude izvešanas muitas punktos

| 2.1. | T5 kontroleksemplāru un līdzvērtīgu dokumentu skaits par katru izvešanas muitas punktu vai muitas punktu, uz kuru nosūta T5 kontroleksemplāru un caur kuru no Kopienas muitas teritorijas izved produktus, par kuriem pieprasīta kompensācija, norādot:






  a) | to T5 kontroleksemplāru un līdzvērtīgu dokumentu skaitu, kas attiecas uz eksportu, saistībā ar ko ir veiktas fiziskas pārbaudes 3. panta a) punkta nozīmē; |
| --- | --- | --- |

2.1.

T5 kontroleksemplāru un līdzvērtīgu dokumentu skaits par katru izvešanas muitas punktu vai muitas punktu, uz kuru nosūta T5 kontroleksemplāru un caur kuru no Kopienas muitas teritorijas izved produktus, par kuriem pieprasīta kompensācija, norādot:

a)

to T5 kontroleksemplāru un līdzvērtīgu dokumentu skaitu, kas attiecas uz eksportu, saistībā ar ko ir veiktas fiziskas pārbaudes 3. panta a) punkta nozīmē;

| b) | to T5 kontroleksemplāru un līdzvērtīgu dokumentu skaitu, kas attiecas uz eksporta deklarācijām, saistībā ar kurām fiziskas pārbaudes 3. panta a) punkta nozīmē netiek veiktas; |
| --- | --- |

b)

to T5 kontroleksemplāru un līdzvērtīgu dokumentu skaitu, kas attiecas uz eksporta deklarācijām, saistībā ar kurām fiziskas pārbaudes 3. panta a) punkta nozīmē netiek veiktas;

| c) | T5 kontroleksemplāru un līdzvērtīgu dokumentu kopējo skaitu. |
| --- | --- |

c)

T5 kontroleksemplāru un līdzvērtīgu dokumentu kopējo skaitu.

| 2.2. | To 7. pantā minēto nodrošinājuma pārbaužu skaits un procentuālā daļa, kuras veiktas katrā izvešanas muitas punktā vai muitas punktā, uz kuru nosūta T5 kontroleksemplāru, caur kuru no Kopienas muitas teritorijas izved produktus, par kuriem pieprasīta kompensācija. |
| --- | --- |

2.2.

To 7. pantā minēto nodrošinājuma pārbaužu skaits un procentuālā daļa, kuras veiktas katrā izvešanas muitas punktā vai muitas punktā, uz kuru nosūta T5 kontroleksemplāru, caur kuru no Kopienas muitas teritorijas izved produktus, par kuriem pieprasīta kompensācija.

| 2.3. | To pārbaužu skaits un procentuālā daļa, atsevišķi norādot 8. un 9. pantā minētās aizstājējpārbaudes un specifiskās aizstājējpārbaudes, kuras veiktas katrā izvešanas muitas punktā vai muitas punktā, uz kuru nosūta T5 kontroleksemplāru, caur kuru no Kopienas muitas teritorijas izved produktus, par kuriem pieprasīta kompensācija. |
| --- | --- |

2.3.

To pārbaužu skaits un procentuālā daļa, atsevišķi norādot 8. un 9. pantā minētās aizstājējpārbaudes un specifiskās aizstājējpārbaudes, kuras veiktas katrā izvešanas muitas punktā vai muitas punktā, uz kuru nosūta T5 kontroleksemplāru, caur kuru no Kopienas muitas teritorijas izved produktus, par kuriem pieprasīta kompensācija.

| 2.4. | To T5 kontroleksemplāru un līdzvērtīgu dokumentu skaits, kuros norādīts, ka nosūtīšanas laikā uzliktās plombas noņemtas bez muitas uzraudzības vai nav neskartas vai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 357. panta 4. punktu nav piešķirts atbrīvojums no plombas uzlikšanas. |
| --- | --- |

2.4.

To T5 kontroleksemplāru un līdzvērtīgu dokumentu skaits, kuros norādīts, ka nosūtīšanas laikā uzliktās plombas noņemtas bez muitas uzraudzības vai nav neskartas vai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 357. panta 4. punktu nav piešķirts atbrīvojums no plombas uzlikšanas.

| 2.5. | Šīs regulas 8. pantā minēto aizstājējpārbaužu skaits, kurās konstatēti pārkāpumi, kuru kompensācijas vērtība pārsniedz EUR 1 000, tostarp attiecīgā gadījumā norādot atsauces numuru, ko izmanto Regulas (EK) Nr. 1848/2006 3. pantā minētajā paziņojumā.
  Šīs regulas 9. pantā minēto specifisko aizstājējpārbaužu skaits, kurās konstatēti pārkāpumi, kuru kompensācijas vērtība pārsniedz EUR 1 000, tostarp attiecīgā gadījumā norādot atsauces numuru, ko izmanto Regulas (EK) Nr. 1848/2006 3. pantā minētajā paziņojumā. |
| --- | --- |

2.5.

Šīs regulas 8. pantā minēto aizstājējpārbaužu skaits, kurās konstatēti pārkāpumi, kuru kompensācijas vērtība pārsniedz EUR 1 000, tostarp attiecīgā gadījumā norādot atsauces numuru, ko izmanto Regulas (EK) Nr. 1848/2006 3. pantā minētajā paziņojumā.

Šīs regulas 9. pantā minēto specifisko aizstājējpārbaužu skaits, kurās konstatēti pārkāpumi, kuru kompensācijas vērtība pārsniedz EUR 1 000, tostarp attiecīgā gadījumā norādot atsauces numuru, ko izmanto Regulas (EK) Nr. 1848/2006 3. pantā minētajā paziņojumā.

| 2.6. | Attiecīgā gadījumā atjaunināta informācija par to pārkāpumu skaitu, kuri iepriekšējā gada ziņojumā paziņoti Komisijai atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1848/2006 3. pantam. |
| --- | --- |

2.6.

Attiecīgā gadījumā atjaunināta informācija par to pārkāpumu skaitu, kuri iepriekšējā gada ziņojumā paziņoti Komisijai atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1848/2006 3. pantam.

| 2.7. | Cik lielā mērā izvešanas muitas punkti vai muitas punkti, uz kuriem nosūta T5 kontroleksemplāru, ir piemērojuši 15. panta 5. punktu, un kāda informācija tika saņemta no attiecīgajām maksājumu aģentūrām. |
| --- | --- |

2.7.

Cik lielā mērā izvešanas muitas punkti vai muitas punkti, uz kuriem nosūta T5 kontroleksemplāru, ir piemērojuši 15. panta 5. punktu, un kāda informācija tika saņemta no attiecīgajām maksājumu aģentūrām.

3.   Sūtījumu atlases procedūras fizisko pārbaužu nolūkā

| 3.1. | To procedūru apraksts, kuras piemēro, lai izraudzītos, kuriem sūtījumiem veikt fiziskās pārbaudes, aizstājējpārbaudes vai specifiskās aizstājējpārbaudes, kā arī šo procedūru efektivitāte. |
| --- | --- |

3.1.

To procedūru apraksts, kuras piemēro, lai izraudzītos, kuriem sūtījumiem veikt fiziskās pārbaudes, aizstājējpārbaudes vai specifiskās aizstājējpārbaudes, kā arī šo procedūru efektivitāte.

4.   Izmaiņas riska analīzes sistēmā vai stratēģijā

| 4.1. | Visu to izmaiņu apraksts, kas ieviestas pasākumos, kuri Komisijai paziņoti atbilstīgi 11. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

4.1.

Visu to izmaiņu apraksts, kas ieviestas pasākumos, kuri Komisijai paziņoti atbilstīgi 11. panta 3. punktam.

5.   Sīka informācija par atlases sistēmām un riska analīzes sistēmu

Informāciju, kas minēta 5.1. līdz 5.4. punktā, sniedz tikai tad, ja kopš pēdējā ziņojuma ir notikušas izmaiņas.

Informāciju, kas minēta 5.5. punktā, no dalībvalstīm pieprasa par laika posmu 2009. gadā pirms tam, kad ir paziņots par riska analīzes piemērošanu atbilstīgi 11. pantam.

| 5.1. | Apraksts par vienoto sistēmu, ja tāda ir, ko izmanto, lai reģistrētu svēruma likmi riskiem, kas ir saistīti ar katru sūtījumu. |
| --- | --- |

5.1.

Apraksts par vienoto sistēmu, ja tāda ir, ko izmanto, lai reģistrētu svēruma likmi riskiem, kas ir saistīti ar katru sūtījumu.

| 5.2. | Intervālu apraksts novērtēto risku periodiskai vērtēšanai un pārskatīšanai. |
| --- | --- |

5.2.

Intervālu apraksts novērtēto risku periodiskai vērtēšanai un pārskatīšanai.

| 5.3. | Apraksts par uzraudzības un atgriezeniskās saites sistēmu, ko izmanto, lai nodrošinātu konkrēta mērķa pārbaužu veikšanu vai pamatotu iemeslu reģistrēšanu, ja šīs pārbaudes netiek veiktas. |
| --- | --- |

5.3.

Apraksts par uzraudzības un atgriezeniskās saites sistēmu, ko izmanto, lai nodrošinātu konkrēta mērķa pārbaužu veikšanu vai pamatotu iemeslu reģistrēšanu, ja šīs pārbaudes netiek veiktas.

| 5.4. | Ja riska novērtējums nav pārskatīts (sk. 5.2. punktu) pēdējos pārskata periodos, jāpaskaidro, kādēļ esošais novērtējums joprojām ir piemērots līdzeklis fizisko pārbaužu efektivitātes nodrošināšanai. |
| --- | --- |

5.4.

Ja riska novērtējums nav pārskatīts (sk. 5.2. punktu) pēdējos pārskata periodos, jāpaskaidro, kādēļ esošais novērtējums joprojām ir piemērots līdzeklis fizisko pārbaužu efektivitātes nodrošināšanai.

| 5.5. | Ja netiek piemērota riska analīze saskaņā ar 11. pantu, jāpaskaidro, kāpēc pašreizējā pārbaužu sistēma joprojām ir piemērots līdzeklis fizisko pārbaužu efektivitātes nodrošināšanai. |
| --- | --- |

5.5.

Ja netiek piemērota riska analīze saskaņā ar 11. pantu, jāpaskaidro, kāpēc pašreizējā pārbaužu sistēma joprojām ir piemērots līdzeklis fizisko pārbaužu efektivitātes nodrošināšanai.

6.   Koordinēšana atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 485/2008

| 6.1. | Apraksts par pasākumiem saskaņā ar šīs regulas 13. panta 1. punktu, kas veikti, lai uzlabotu atbilstību Regulai (EK) Nr. 485/2008. |
| --- | --- |

6.1.

Apraksts par pasākumiem saskaņā ar šīs regulas 13. panta 1. punktu, kas veikti, lai uzlabotu atbilstību Regulai (EK) Nr. 485/2008.

7.   Grūtības regulas piemērošanas gaitā

| 7.1. | Apraksts par grūtībām, ar kurām nācies saskarties šīs regulas piemērošanā, un pasākumi, kas veikti to pārvarēšanai vai šajā sakarā. |
| --- | --- |

7.1.

Apraksts par grūtībām, ar kurām nācies saskarties šīs regulas piemērošanā, un pasākumi, kas veikti to pārvarēšanai vai šajā sakarā.

8.   Veikto pārbaužu novērtējums

| 8.1. | Novērtējums, vai pārbaudes veiktas apmierinoši. |
| --- | --- |

8.1.

Novērtējums, vai pārbaudes veiktas apmierinoši.

| 8.2. | Paziņojums, vai Regulas (EK) Nr. 885/2006 5. pantā minētā sertificēšanas iestāde ir informējusi par fizisko pārbaužu un aizstājējpārbaužu veikšanu savā jaunākajā ziņojumā saskaņā ar šās regulas 5. panta 4. punktu, un norāde par konkrēto vietu ziņojumā (nodaļa, lappuse utt.). Ja ziņojumā ir ieteikumi fizisko pārbaužu un aizstājējpārbaužu sistēmas uzlabošanai, norāda, kuri pasākumi sistēmas uzlabošanai ir ieviesti. |
| --- | --- |

8.2.

Paziņojums, vai Regulas (EK) Nr. 885/2006 5. pantā minētā sertificēšanas iestāde ir informējusi par fizisko pārbaužu un aizstājējpārbaužu veikšanu savā jaunākajā ziņojumā saskaņā ar šās regulas 5. panta 4. punktu, un norāde par konkrēto vietu ziņojumā (nodaļa, lappuse utt.). Ja ziņojumā ir ieteikumi fizisko pārbaužu un aizstājējpārbaužu sistēmas uzlabošanai, norāda, kuri pasākumi sistēmas uzlabošanai ir ieviesti.

| 8.3. | Dalībvalstis, kas vēl nav īstenojušas 8.2. punktā minētos pasākumus, sastādot gada ziņojumu, sniedz šo informāciju līdz 31. jūlijam tajā gadā, kad iesniegts gada ziņojums. |
| --- | --- |

8.3.

Dalībvalstis, kas vēl nav īstenojušas 8.2. punktā minētos pasākumus, sastādot gada ziņojumu, sniedz šo informāciju līdz 31. jūlijam tajā gadā, kad iesniegts gada ziņojums.

9.   Priekšlikumi uzlabojumiem

| 9.1. | Vajadzības gadījumā priekšlikumi, kā iespējams uzlabot vai nu šīs regulas piemērošanu, vai arī pašu regulu. |
| --- | --- |

9.1.

Vajadzības gadījumā priekšlikumi, kā iespējams uzlabot vai nu šīs regulas piemērošanu, vai arī pašu regulu.

---

(1)  OV L 355, 15.12.2006., 56. lpp.

---

IX PIELIKUMS

| Regula (EEK) Nr. 386/90 | Regula (EK) Nr. 3122/94 | Regula (EK) Nr. 2090/2002 | Šī regula |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. pants | | 1. panta 2. punkts | 1. pants |
| | | 1. panta 3. punkts, 5. panta 1. punkts, 3. pants un 10. panta 4. punkts | 2. pants |
| 2. pants | | | 3. pants |
| 3. panta 1. un 2. punkts | | | 4. panta 1. punkts |
| | | 5. panta 2. punkts | 4. panta 2. un 3 punkts |
| 3. panta 3. punkts | | | 5. panta 1. punkts |
| | | 5. panta 1. punkts un 6. panta b) punkts | 5. panta 2. punkts |
| 3. panta 4. punkts | | | 5. panta 3. punkts |
| | | 5. panta 1. punkts | 5. panta 4.un 5. punkts |
| 3. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 3. panta 2. punkta pirmā daļa | | | 6. panta 1. punkts |
| 3. panta 2. punkta otrā daļa | | | 6. panta 2. punkta a) apakšpunkts |
| 3. panta 2. punkta trešā daļa | | | 6. panta 2. punkta b) apakšpunkts |
| | | 5. panta 3. punkts | 6. panta 3. punkts |
| | | 6. panta a) un c) punkts | 6. panta 4. punkts |
| | | 2. panta 1. punkts | 6. panta 5. punkts |
| | | 2. panta 2. punkts | 6. panta 6. punkts |
| | | 2. panta 3. punkts | 6. panta 7. punkts |
| | | 10. panta 2.a punkts | 7. pants |
| 3. a pants | | 10. panta 1. un 2. punkts | 8. panta 1. punkts |
| | | 10. panta 4. punkts | 8. panta 2. punkts |
| | | 10. panta 3. punkts | 8. panta 3. punkts |
| | | 10. panta 2.a punkts | 9. panta 1. punkts |
| | | 10. panta 4.a punkts | 9. panta 2. punkts |
| | | 10. panta 2. punkts | 10. panta 1. punkts |
| | | 2. panta 2. punkts | 10. panta 2. punkts |
| | | 2. panta 3. punkts | 10. panta 3. punkts |
| 3. panta 2. punkts | 1. pants | 10. panta 2. punkts | 11. pants, 1., 2. un 3. punkts |
| | 2. pants (1) | | — |
| | 3. panta 1. punkts | | 11. panta 4. punkts |
| | 3. panta 2. punkts | | 11. panta 5. punkts |
| 4. pants | | | 12. pants |
| | 3. panta 3. punkts | | 13. panta 1. punkts |
| 5. pants | | | 13. panta 2. punkts |
| | | 8. panta 1. punkts | 14. panta 1. punkts |
| | | 8. panta 2. punkts | 14. panta 2. punkts |
| | | 8. panta 3. punkts | 15. panta 1. punkts |
| | | 10. panta 5. punkta a) apakšpunkts un 10. panta 5.a punkta otrā daļa (2) | 15. panta 2. punkts |
| | | 10. panta 5.a punkta pirmā daļa | 15. panta 3. punkts |
| | | 10. panta 6. punkts | 15. panta 4. punkts |
| | | 10. panta 7. punkta pirmā daļa | 15. panta 5. punkts |
| | | 11. pants | 16. pants |
| | | 12. pants | 17. pants |
| | | | 18. pants |
| | | I pielikums (3) | I pielikums |
| | 1. pants | | II pielikums |
| | | 8. panta 3. punkta a) apakšpunkts | III pielikums |
| | | 8. panta 3. punkta b) apakšpunkts | IV pielikums |
| | | Ia pielikums | V pielikums |
| | | Ib pielikums | VI pielikums |
| | | Ic pielikums | VII pielikums |
| | | III pielikums | VIII pielikums |
| | | | IX pielikums |

Regula (EEK) Nr. 386/90

Regula (EK) Nr. 3122/94

Regula (EK) Nr. 2090/2002

Šī regula

1. pants

1. panta 2. punkts

1. pants

1. panta 3. punkts, 5. panta 1. punkts, 3. pants un 10. panta 4. punkts

2. pants

2. pants

3. pants

3. panta 1. un 2. punkts

4. panta 1. punkts

5. panta 2. punkts

4. panta 2. un 3 punkts

3. panta 3. punkts

5. panta 1. punkts

5. panta 1. punkts un 6. panta b) punkts

5. panta 2. punkts

3. panta 4. punkts

5. panta 3. punkts

5. panta 1. punkts

5. panta 4.un 5. punkts

3. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 3. panta 2. punkta pirmā daļa

6. panta 1. punkts

3. panta 2. punkta otrā daļa

6. panta 2. punkta a) apakšpunkts

3. panta 2. punkta trešā daļa

6. panta 2. punkta b) apakšpunkts

5. panta 3. punkts

6. panta 3. punkts

6. panta a) un c) punkts

6. panta 4. punkts

2. panta 1. punkts

6. panta 5. punkts

2. panta 2. punkts

6. panta 6. punkts

2. panta 3. punkts

6. panta 7. punkts

10. panta 2.a punkts

7. pants

3. a pants

10. panta 1. un 2. punkts

8. panta 1. punkts

10. panta 4. punkts

8. panta 2. punkts

10. panta 3. punkts

8. panta 3. punkts

10. panta 2.a punkts

9. panta 1. punkts

10. panta 4.a punkts

9. panta 2. punkts

10. panta 2. punkts

10. panta 1. punkts

2. panta 2. punkts

10. panta 2. punkts

2. panta 3. punkts

10. panta 3. punkts

3. panta 2. punkts

1. pants

10. panta 2. punkts

11. pants, 1., 2. un 3. punkts

2. pants (1)

—

3. panta 1. punkts

11. panta 4. punkts

3. panta 2. punkts

11. panta 5. punkts

4. pants

12. pants

3. panta 3. punkts

13. panta 1. punkts

5. pants

13. panta 2. punkts

8. panta 1. punkts

14. panta 1. punkts

8. panta 2. punkts

14. panta 2. punkts

8. panta 3. punkts

15. panta 1. punkts

10. panta 5. punkta a) apakšpunkts un 10. panta 5.a punkta otrā daļa (2)

15. panta 2. punkts

10. panta 5.a punkta pirmā daļa

15. panta 3. punkts

10. panta 6. punkts

15. panta 4. punkts

10. panta 7. punkta pirmā daļa

15. panta 5. punkts

11. pants

16. pants

12. pants

17. pants

18. pants

I pielikums (3)

I pielikums

1. pants

II pielikums

8. panta 3. punkta a) apakšpunkts

III pielikums

8. panta 3. punkta b) apakšpunkts

IV pielikums

Ia pielikums

V pielikums

Ib pielikums

VI pielikums

Ic pielikums

VII pielikums

III pielikums

VIII pielikums

IX pielikums

---

(1)  Uz dienesta noslēpumiem attiecas Regulas (EK) Nr. 450/2008 6. pants.

(2)  Uz 10. panta 5.a punkta otro daļu attiecas Regulas (EK) Nr. 885/2006 9. panta 1. punkts.

(3)  Uz 3. punkta b) apakšpunktu attiecas Regulas (EK) Nr. 485/2008 4. pants.

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/76 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/76

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1277/2008

(2008. gada 17. decembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1580/2007 par apjomiem, kuri iedarbina papildu nodokļu uzlikšanas mehānismu attiecībā uz bumbieriem, citroniem, āboliem un cukīni

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (1), un jo īpaši tās 143. panta b) punktu saistībā ar 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), paredzēta tās XVII pielikumā uzskaitīto produktu importa uzraudzība. Šī uzraudzība jāveic atbilstīgi kārtībai, kas paredzēta 308.d pantā Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), paredzēta tās XVII pielikumā uzskaitīto produktu importa uzraudzība. Šī uzraudzība jāveic atbilstīgi kārtībai, kas paredzēta 308.d pantā Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3).

| (2) | Lai piemērotu 5. panta 4. punktu Līgumā par lauksaimniecību (4), kas noslēgts daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtas ietvaros, un pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem datiem par 2005., 2006. un 2007. gadu, ir jāpielāgo apjomi, kas iedarbina papildu nodokļu mehānismu attiecībā uz bumbieriem, citroniem, āboliem un cukīni |
| --- | --- |

(2)

Lai piemērotu 5. panta 4. punktu Līgumā par lauksaimniecību (4), kas noslēgts daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtas ietvaros, un pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem datiem par 2005., 2006. un 2007. gadu, ir jāpielāgo apjomi, kas iedarbina papildu nodokļu mehānismu attiecībā uz bumbieriem, citroniem, āboliem un cukīni

| (3) | Attiecīgi ir jāgroza Regula (EK) Nr. 1580/2007. |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi ir jāgroza Regula (EK) Nr. 1580/2007.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1580/2007 XVII pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2009. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

(3)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

3

(4)  OV L 336, 23.12.1994., 22. lpp.

4

---

PIELIKUMS

“XVII PIELIKUMS

PAPILDU IEVEDMUITAS NODOKĻI: IV SADAĻA, II NODAĻA, 2. IEDAĻA

Neskarot kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumus, uzskata, ka preču apraksta formulējumam ir vienīgi orientējoša nozīme. Šajā pielikumā papildu nodokļu piemērojuma jomu nosaka pēc tādiem KN kodiem, kādi tie ir šīs regulas pieņemšanas brīdī.

| Kārtas numurs | KN kods | Apraksts | Piemērojuma periodi | Apjoms, kas iedarbina papildu nodokļu mehānismu
  (tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Tomāti | — | No 1. oktobra līdz 31. maijam |

Kārtas numurs

KN kods

Apraksts

Piemērojuma periodi

Apjoms, kas iedarbina papildu nodokļu mehānismu

(tonnās)

78.0015

0702 00 00

Tomāti

—

No 1. oktobra līdz 31. maijam

594 495

78.0020

| — | No 1. jūnija līdz 30. septembrim |
| --- | --- |

—

No 1. jūnija līdz 30. septembrim

108 775

78.0065

0707 00 05

Gurķi

| — | No 1. maija līdz 31. oktobrim |
| --- | --- |

—

No 1. maija līdz 31. oktobrim

8 632

78.0075

| — | No 1. novembra līdz 30. aprīlim |
| --- | --- |

—

No 1. novembra līdz 30. aprīlim

15 259

78.0085

0709 90 80

Artišoki

| — | No 1. novembra līdz 30. jūnijam |
| --- | --- |

—

No 1. novembra līdz 30. jūnijam

16 421

78.0100

0709 90 70

Cukīni

| — | No 1. janvāra līdz 31. decembrim |
| --- | --- |

—

No 1. janvāra līdz 31. decembrim

65 893

78.0110

0805 10 20

Apelsīni

| — | No 1. decembra līdz 31. maijam |
| --- | --- |

—

No 1. decembra līdz 31. maijam

700 277

78.0120

0805 20 10

Klementīni

| — | No 1. novembra līdz februāra beigām |
| --- | --- |

—

No 1. novembra līdz februāra beigām

385 569

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandarīni, (ieskaitot tanžerīnus un sacumas); vilkingi un līdzīgi citrusaugļu hibrīdi

| — | No 1. novembra līdz februāra beigām |
| --- | --- |

—

No 1. novembra līdz februāra beigām

95 620

78.0155

0805 50 10

Citroni

| — | No 1. jūnija līdz 31. decembrim |
| --- | --- |

—

No 1. jūnija līdz 31. decembrim

335 735

78.0160

| — | No 1. janvāra līdz 31. maijam |
| --- | --- |

—

No 1. janvāra līdz 31. maijam

64 586

78.0170

0806 10 10

Galda vīnogas

| — | No 21. jūlija līdz 20. novembrim |
| --- | --- |

—

No 21. jūlija līdz 20. novembrim

89 754

78.0175

0808 10 80

Āboli

| — | No 1. janvāra līdz 31. augustam |
| --- | --- |

—

No 1. janvāra līdz 31. augustam

876 665

78.0180

| — | No 1. septembra līdz 31. decembrim |
| --- | --- |

—

No 1. septembra līdz 31. decembrim

106 465

78.0220

0808 20 50

Bumbieri

| — | No 1. janvāra līdz 30. aprīlim |
| --- | --- |

—

No 1. janvāra līdz 30. aprīlim

257 327

78.0235

| — | No 1. jūlija līdz 31. decembrim |
| --- | --- |

—

No 1. jūlija līdz 31. decembrim

37 316

78.0250

0809 10 00

Aprikozes

| — | No 1. jūnija līdz 31. jūlijam |
| --- | --- |

—

No 1. jūnija līdz 31. jūlijam

4 199

78.0265

0809 20 95

Ķirši, izņemot skābos ķiršus

| — | No 21. maija līdz 10. augustam |
| --- | --- |

—

No 21. maija līdz 10. augustam

151 059

78.0270

0809 30

Persiki, ieskaitot nektarīnus

| — | No 11. jūnija līdz 30. septembrim |
| --- | --- |

—

No 11. jūnija līdz 30. septembrim

39 144

78.0280

0809 40 05

Plūmes

| — | No 11. jūnija līdz 30. septembrim |
| --- | --- |

—

No 11. jūnija līdz 30. septembrim

7 658”

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/78 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/78

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1278/2008

(2008. gada 17. decembris),

ar ko nosaka ārkārtējus atbalsta pasākumus cūkgaļas tirgum, piešķirot atbalstu par uzglabāšanu privātās noliktavās Īrijā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 37. pantu, 43. panta a) un d) apakšpunktu un 191. pantu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 37. pantā paredzēts, ka, ja cūku liemeņu vidējā cena Kopienas tirgū, kas noteikta, ņemot vērā cenas katrā dalībvalstī Kopienai raksturīgos tirgos, un novērtēta ar koeficientu, kas parāda katras dalībvalsts cūku ganāmpulka relatīvo lielumu, ir un, domājams, paliks vismaz 103 % no salīdzināmās cenas, Komisija var izlemt piešķirt atbalstu uzglabāšanai privātās noliktavās. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 37. pantā paredzēts, ka, ja cūku liemeņu vidējā cena Kopienas tirgū, kas noteikta, ņemot vērā cenas katrā dalībvalstī Kopienai raksturīgos tirgos, un novērtēta ar koeficientu, kas parāda katras dalībvalsts cūku ganāmpulka relatīvo lielumu, ir un, domājams, paliks vismaz 103 % no salīdzināmās cenas, Komisija var izlemt piešķirt atbalstu uzglabāšanai privātās noliktavās.

| (2) | Tirgus cenas ir nokritušās zem minētā līmeņa, un, ņemot vērā sezonālās un cikliskās tendences, šāds stāvoklis varētu saglabāties. |
| --- | --- |

(2)

Tirgus cenas ir nokritušās zem minētā līmeņa, un, ņemot vērā sezonālās un cikliskās tendences, šāds stāvoklis varētu saglabāties.

| (3) | Stāvoklis cūkgaļas tirgū Īrijā ir īpaši kritisks, ņemot vērā nesenos konstatējumus par paaugstinātu polihlorbifenilu (PCB) saturu Īrijas izcelsmes cūkgaļā. Lai šo stāvokli labotu, kompetentās iestādes veikušas vairākus pasākumus |
| --- | --- |

(3)

Stāvoklis cūkgaļas tirgū Īrijā ir īpaši kritisks, ņemot vērā nesenos konstatējumus par paaugstinātu polihlorbifenilu (PCB) saturu Īrijas izcelsmes cūkgaļā. Lai šo stāvokli labotu, kompetentās iestādes veikušas vairākus pasākumus

| (4) | Cūku fermām Īrijā bija piegādāta piesārņota lopbarība. Šādas saimniecības veido 7 % no Īrijas cūkkopības saimniecībām. Piesārņotā barība veido ļoti lielu cūku barības devas daļu, kas izraisa augstu dioksīnu koncentrāciju cūkgaļā, kura iegūta no šo saimniecību cūkām. Ņemot vērā grūtības cūkgaļas izcelsmes saimniecības noteikšanā un dioksīnu augsto koncentrāciju, kāda konstatēta piesārņotajā cūkgaļā, Īrijas iestādes nolēma veikt piesardzības pasākumu un izņemt no tirgus visu cūkgaļu un cūkgaļas produktus. |
| --- | --- |

(4)

Cūku fermām Īrijā bija piegādāta piesārņota lopbarība. Šādas saimniecības veido 7 % no Īrijas cūkkopības saimniecībām. Piesārņotā barība veido ļoti lielu cūku barības devas daļu, kas izraisa augstu dioksīnu koncentrāciju cūkgaļā, kura iegūta no šo saimniecību cūkām. Ņemot vērā grūtības cūkgaļas izcelsmes saimniecības noteikšanā un dioksīnu augsto koncentrāciju, kāda konstatēta piesārņotajā cūkgaļā, Īrijas iestādes nolēma veikt piesardzības pasākumu un izņemt no tirgus visu cūkgaļu un cūkgaļas produktus.

| (5) | Šādu pasākumu piemērošana rada ļoti nopietnus traucējumus Īrijas cūkgaļas tirgū. Ņemot vērā ārkārtējus apstākļus un praktiskās grūtības, ar kādām saskaras Īrijas cūkgaļas tirgus, ir lietderīgi paredzēt Kopienas ārkārtējus tirgus atbalsta pasākumus, uz noteiktu laiku un attiecībā uz ierobežotu produktu daudzumu piešķirot atbalstu uzglabāšanai privātās noliktavās Īrijā. |
| --- | --- |

(5)

Šādu pasākumu piemērošana rada ļoti nopietnus traucējumus Īrijas cūkgaļas tirgū. Ņemot vērā ārkārtējus apstākļus un praktiskās grūtības, ar kādām saskaras Īrijas cūkgaļas tirgus, ir lietderīgi paredzēt Kopienas ārkārtējus tirgus atbalsta pasākumus, uz noteiktu laiku un attiecībā uz ierobežotu produktu daudzumu piešķirot atbalstu uzglabāšanai privātās noliktavās Īrijā.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 31. pantā paredzēts, ka atbalstu uzglabāšanai privātās noliktavās var piešķirt par cūkgaļu un ka atbalstu Komisija nosaka iepriekš vai izmantojot konkursa procedūru. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 31. pantā paredzēts, ka atbalstu uzglabāšanai privātās noliktavās var piešķirt par cūkgaļu un ka atbalstu Komisija nosaka iepriekš vai izmantojot konkursa procedūru.

| (7) | Tā kā stāvoklis Īrijas cūkgaļas tirgū ir tāds, ka vajadzīga drīza praktiska rīcība, vispiemērotākā procedūra atbalsta piešķiršanai par uzglabāšanu privātā noliktavā būtu tā iepriekšēja noteikšana. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā stāvoklis Īrijas cūkgaļas tirgū ir tāds, ka vajadzīga drīza praktiska rīcība, vispiemērotākā procedūra atbalsta piešķiršanai par uzglabāšanu privātā noliktavā būtu tā iepriekšēja noteikšana.

| (8) | Ar Komisijas 2008. gada 20. augusta Regulu (EK) Nr. 826/2008, ar ko paredz kopīgus noteikumus par atbalsta piešķiršanu dažu lauksaimniecības produktu privātai uzglabāšanai (2), izstrādāti kopīgi noteikumi privātās uzglabāšanas atbalsta shēmas īstenošanai. |
| --- | --- |

(8)

Ar Komisijas 2008. gada 20. augusta Regulu (EK) Nr. 826/2008, ar ko paredz kopīgus noteikumus par atbalsta piešķiršanu dažu lauksaimniecības produktu privātai uzglabāšanai (2), izstrādāti kopīgi noteikumi privātās uzglabāšanas atbalsta shēmas īstenošanai.

| (9) | Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 826/2008 6. pantam iepriekš noteikts atbalsts jāpiešķir saskaņā ar minētās regulas III nodaļā paredzētajiem sīki izstrādātajiem noteikumiem un nosacījumiem. |
| --- | --- |

(9)

Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 826/2008 6. pantam iepriekš noteikts atbalsts jāpiešķir saskaņā ar minētās regulas III nodaļā paredzētajiem sīki izstrādātajiem noteikumiem un nosacījumiem.

| (10) | Ņemot vērā īpašos apstākļus, noliktavā ievietojamajiem produktiem jābūt iegūtiem no cūkām, kas izaudzētas saimniecībās, par kurām ir droši zināms, ka tajās nav izmantota piesārņotā barība. Turklāt jāparedz, ka attiecīgie produkti iegūti no cūkām, kas audzētas un nokautas Īrijā. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā īpašos apstākļus, noliktavā ievietojamajiem produktiem jābūt iegūtiem no cūkām, kas izaudzētas saimniecībās, par kurām ir droši zināms, ka tajās nav izmantota piesārņotā barība. Turklāt jāparedz, ka attiecīgie produkti iegūti no cūkām, kas audzētas un nokautas Īrijā.

| (11) | Lai atvieglotu pasākuma pārvaldību, cūkgaļas produkti klasificēti atbilstīgi izmaksām. |
| --- | --- |

(11)

Lai atvieglotu pasākuma pārvaldību, cūkgaļas produkti klasificēti atbilstīgi izmaksām.

| (12) | Lai atvieglotu pārvaldi un kontroli saistībā ar līgumu noslēgšanu, jānosaka minimālie produktu daudzumi, kas jānodrošina katram pieteikuma iesniedzējam. |
| --- | --- |

(12)

Lai atvieglotu pārvaldi un kontroli saistībā ar līgumu noslēgšanu, jānosaka minimālie produktu daudzumi, kas jānodrošina katram pieteikuma iesniedzējam.

| (13) | Jānosaka nodrošinājums, lai panāktu, ka uzņēmēji izpilda savas līgumsaistības un ka pasākumam būs vēlamā ietekme uz tirgu. |
| --- | --- |

(13)

Jānosaka nodrošinājums, lai panāktu, ka uzņēmēji izpilda savas līgumsaistības un ka pasākumam būs vēlamā ietekme uz tirgu.

| (14) | Cūkgaļas produktu eksports veicina līdzsvara atjaunošanu tirgū. Ja glabāšanas laiks tiek saīsināts tāpēc, ka no noliktavas izņemtie produkti paredzēti eksportam, jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 826/2008 28. panta 3. punkta noteikumi. Jānosaka dienas summas, kas piemērojamas atbalsta samazinājumam, kā noteikts minētajā pantā. |
| --- | --- |

(14)

Cūkgaļas produktu eksports veicina līdzsvara atjaunošanu tirgū. Ja glabāšanas laiks tiek saīsināts tāpēc, ka no noliktavas izņemtie produkti paredzēti eksportam, jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 826/2008 28. panta 3. punkta noteikumi. Jānosaka dienas summas, kas piemērojamas atbalsta samazinājumam, kā noteikts minētajā pantā.

| (15) | Lai piemērotu Regulas (EK) Nr. 826/2008 28. panta 3. punkta pirmo daļu un konsekvences un skaidrības labad attiecībā uz uzņēmējiem, tajā minētais 2 mēnešu laikposms jāizsaka dienās. |
| --- | --- |

(15)

Lai piemērotu Regulas (EK) Nr. 826/2008 28. panta 3. punkta pirmo daļu un konsekvences un skaidrības labad attiecībā uz uzņēmējiem, tajā minētais 2 mēnešu laikposms jāizsaka dienās.

| (16) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(16)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

1.   Atbalstu uzglabāšanai privātā noliktavā piešķir par cūkgaļas produktiem, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | tie iegūti no cūkām, kas vismaz pēdējos divus mēnešus pirms nokaušanas audzētas Īrijā; |
| --- | --- |

a)

tie iegūti no cūkām, kas vismaz pēdējos divus mēnešus pirms nokaušanas audzētas Īrijā;

| b) | tiem ir laba, pienācīga un tirdzniecībai piemērota kvalitāte, un tie iegūti no cūkām, kas audzētas saimniecībās, kurās nav konstatēts, ka tajās izmantota lopbarība ar augstas koncentrācijas polihlorbifenilu (PCB) piesārņojumu. |
| --- | --- |

b)

tiem ir laba, pienācīga un tirdzniecībai piemērota kvalitāte, un tie iegūti no cūkām, kas audzētas saimniecībās, kurās nav konstatēts, ka tajās izmantota lopbarība ar augstas koncentrācijas polihlorbifenilu (PCB) piesārņojumu.

2.   To produktu kategoriju saraksts, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu, un attiecīgās summas ir noteiktas pielikumā.

2. pants

Piemērojamie noteikumi

Ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi, piemēro Regulu (EK) Nr. 826/2008.

3. pants

Pieteikumu iesniegšana

1.   No šīs regulas spēkā stāšanās dienas Īrijā var iesniegt pieteikumus atbalstam par to kategoriju cūkgaļas produktu uzglabāšanu privātā noliktavā, par kuriem saskaņā ar 1. pantu ir tiesības saņemt atbalstu.

2.   Pieteikumiem jāattiecas uz 90, 120, 150 vai 180 dienu uzglabāšanas laiku.

3.   Pieteikumus iesniedz tikai par vienu no pielikumā minētajām produktu kategorijām, norādot minētās kategorijas attiecīgo KN kodu.

4.   Īrijas iestādes veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību 1. panta 1. punkta nosacījumiem.

4. pants

Minimālais daudzums

Minimālais daudzums katrā pieteikumā ir:

| a) | 10 tonnas attiecībā uz atkaulotiem produktiem; |
| --- | --- |

a)

10 tonnas attiecībā uz atkaulotiem produktiem;

| b) | 15 tonnas attiecībā uz pārējiem produktiem. |
| --- | --- |

b)

15 tonnas attiecībā uz pārējiem produktiem.

5. pants

Nodrošinājums

Pieteikumiem pievieno nodrošinājumu, kas līdzinās 20 % no atbalsta summas, kura noteikta pielikuma 3.–6. slejā.

6. pants

Kopējais daudzums

Kopējais daudzums, par ko var noslēgt līgumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 826/2008 19. pantu, nepārsniedz 30 000 tonnas produkta svara.

7. pants

Eksportam paredzēta produkta izņemšana no noliktavas

1.   Lai piemērotu Regulas (EK) Nr. 826/2008 28. panta 3. punkta pirmo daļu, minimālais vajadzīgais uzglabāšanas laiks ir 60 dienas.

2.   Lai piemērotu Regulas (EK) Nr. 826/2008 28. panta 3. punkta pirmo daļu, dienas summas ir noteiktas šīs regulas pielikuma 7. slejā.

8. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 223, 21.8.2008., 3. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Produktu kategorijas | Produkti, par kuriem piešķir atbalstu | Atbalsta apmērs par uzglabāšanas laika posmu
  (EUR/t) | Atskaitījumi |
| --- | --- | --- | --- |
| 90 dienas | 120 dienas | 150 dienas | 180 dienas | Par vienu dienu |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| 1. kategorija |
| ex 0203 11 10 | Pusliemeņi bez priekškājām, astes, nierēm, diafragmas plānās daļas un mugurkaula smadzenēm (1) | 278 | 315 | 352 | 389 | 1,24 |
| 2. kategorija |
| ex 0203 12 11 | Šķiņķi | 337 | 379 | 421 | 463 | 1,41 |
| ex 0203 12 19 | Pleci |
| ex 0203 19 11 | Priekšējās daļas |
| ex 0203 19 13 | Garie muguras gabali ar kakla daļu vai bez tās vai kakla daļas atsevišķi, garie muguras gabali ar mīkstumu vai bez tā (2)
   (3) |
| ex 0203 19 55 | Kājas, pleci, priekšējās daļas, garie muguras gabali ar kakla daļu, bez tās vai kakla daļas atsevišķi, garie muguras gabali ar mīkstumu vai bez tā, atkauloti (2)
   (3) |
| 3. kategorija |
| ex 0203 19 15 | Vēdergabali, veseli vai sagriezti taisnstūrveida gabalos | 164 | 197 | 230 | 263 | 1,09 |
| ex 0203 19 55 | Vēdergabali, veseli vai sagriezti taisnstūrveida gabalos, bez ādas un ribām |
| 4. kategorija |
| ex 0203 19 55 | Izcirtņi, kas atbilst “liemeņa vidusdaļai”, ar ādu un taukiem vai bez tiem, atkauloti (4) | 255 | 290 | 325 | 360 | 1,17 |

Produktu kategorijas

Produkti, par kuriem piešķir atbalstu

Atbalsta apmērs par uzglabāšanas laika posmu

(EUR/t)

Atskaitījumi

90 dienas

120 dienas

150 dienas

180 dienas

Par vienu dienu

1

2

3

4

5

6

7

1. kategorija

ex 0203 11 10

Pusliemeņi bez priekškājām, astes, nierēm, diafragmas plānās daļas un mugurkaula smadzenēm (1)

278

315

352

389

1,24

2. kategorija

ex 0203 12 11

Šķiņķi

337

379

421

463

1,41

ex 0203 12 19

Pleci

ex 0203 19 11

Priekšējās daļas

ex 0203 19 13

Garie muguras gabali ar kakla daļu vai bez tās vai kakla daļas atsevišķi, garie muguras gabali ar mīkstumu vai bez tā (2)
   (3)

ex 0203 19 55

Kājas, pleci, priekšējās daļas, garie muguras gabali ar kakla daļu, bez tās vai kakla daļas atsevišķi, garie muguras gabali ar mīkstumu vai bez tā, atkauloti (2)
   (3)

3. kategorija

ex 0203 19 15

Vēdergabali, veseli vai sagriezti taisnstūrveida gabalos

164

197

230

263

1,09

ex 0203 19 55

Vēdergabali, veseli vai sagriezti taisnstūrveida gabalos, bez ādas un ribām

4. kategorija

ex 0203 19 55

Izcirtņi, kas atbilst “liemeņa vidusdaļai”, ar ādu un taukiem vai bez tiem, atkauloti (4)

255

290

325

360

1,17

---

(1)  Atbalstu var piešķirt arī par cūku pusliemeņiem jeb Viltšīras sāngabaliem, t. i., bez galvas, vaigiem, žokļiem, kājām, astes, nieru taukiem, nierēm, filejas, lāpstiņas, krūšu kaula, mugurkaula, iegurņa kaula un diafragmas.

(2)  Garie muguras gabali un kakla daļas var būt ar ādu vai bez tās, tomēr tauku kārtas biezums nedrīkst pārsniegt 25 mm.

(3)  Daudzums, par kādu noslēgts līgums, var attiekties uz jebkuru minēto produktu kombināciju.

(4)  Tāpat kā produktiem, kas atbilst KN kodam 0210 19 20.

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/82 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/82

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1279/2008

(2008. gada 17. decembris)

par importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada decembris mēneša pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotu, kura Šveices izcelsmes desu un dažu gaļas izstrādājumu importēšanai atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1399/2007

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 1399/2007, ar ko atver tarifa kvotu Šveices izcelsmes desām un dažiem gaļas produktiem un paredz tās pārvaldīšanu (2), un jo īpaši tās 5. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1399/2007 ir atvērta tarifa kvota desu un dažu gaļas produktu importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1399/2007 ir atvērta tarifa kvota desu un dažu gaļas produktu importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kas ir iekļauti ievešanas atļauju pieteikumos, kuri iesniegti 2008. gada decembris pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir mazāki par pieejamiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam, |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas ir iekļauti ievešanas atļauju pieteikumos, kuri iesniegti 2008. gada decembris pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir mazāki par pieejamiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Apjoms, par kuru atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1399/2007 netika iesniegti ievešanas atļauju pieteikumi saskaņā ar kvotu ar kārtas numuru 09.4180 un kurš jāpieskaita apakšperiodam no 2009. gada 1. aprīlī līdz 30. jūnijam, ir 469 000 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 18. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 311, 29.11.2007., 7. lpp.

2

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/83 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/83

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1280/2008

(2008. gada 17. decembris)

par cūkgaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada decembris pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar cūkgaļas tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1382/2007

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 26. novembra. Regulu (EK) Nr. 1382/2007, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EEK) Nr. 774/94 piemērošanai attiecībā uz cūkgaļas ievešanas kārtību (2), un jo īpaši tās 5. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1382/2007 ir atvērta tarifa kvota cūkgaļas produktu importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1382/2007 ir atvērta tarifa kvota cūkgaļas produktu importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kas ir iekļauti ievešanas atļauju pieteikumos, kuri iesniegti 2008. gada decembris pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2009. gada 1. janvāris līdz 31. marts, ir mazāki par pieejamiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam, |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas ir iekļauti ievešanas atļauju pieteikumos, kuri iesniegti 2008. gada decembris pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2009. gada 1. janvāris līdz 31. marts, ir mazāki par pieejamiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Apjoms, par kuru atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1382/2007 netika iesniegti ievešanas atļauju pieteikumi saskaņā ar kvotu ar kārtas numuru 09.4046 un kurš jāpieskaita apakšperiodam no 2009. gada 1. aprīlis līdz 30. jūnijs, ir 1 365 000 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 18. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 309, 27.11.2007., 28. lpp.

2

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/84 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/84

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1281/2008

(2008. gada 17. decembris)

par importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada decembra pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotu, kura attiecībā uz cūkgaļu atvērta ar Regulu (EK) Nr. 812/2007

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 812/2007, ar ko atver Amerikas Savienotajām Valstīm piešķirtu tarifa kvotu cūkgaļai un paredz tās pārvaldīšanu (2), un jo īpaši tās 5. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 812/2007 ir atvērtas tarifa kvotas cūkgaļas nozares produktu importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 812/2007 ir atvērtas tarifa kvotas cūkgaļas nozares produktu importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri iesniegti 2008. gada decembra pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. marta, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam, |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri iesniegti 2008. gada decembra pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. marta, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Daudzumi, par kuriem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 812/2007 netika iesniegti importa licenču pieteikumi attiecībā uz kvotu ar kārtas numuru 09.4170 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2009. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnija, ir 2 611 500 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 18. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 182, 12.7.2007., 7. lpp.

2

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/85 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/85

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1282/2008

(2008. gada 17. decembris)

par importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada decembra pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotu, kura attiecībā uz cūkgaļu atvērta ar Regulu (EK) Nr. 979/2007

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. augusta Regulu (EK) Nr. 979/2007, ar ko atver importa tarifu kvotas Kanādas izcelsmes cūkgaļai un paredz minēto kvotu pārvaldību (2), un jo īpaši tās 5. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 979/2007 ir atvērta tarifa kvota cūkgaļas nozares produktu importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 979/2007 ir atvērta tarifa kvota cūkgaļas nozares produktu importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri iesniegti 2008. gada decembra pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. marts, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam, |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri iesniegti 2008. gada decembra pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. marts, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Daudzumi, par kuriem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 979/2007 netika iesniegti importa licenču pieteikumi attiecībā uz kvotu ar kārtas numuru 09.4204 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2009. gada 1. aprīlis līdz 30. jūnijs, ir 3 468 000 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 18. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 217, 22.8.2007., 12. lpp.

2

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/86 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/86

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1283/2008

(2008. gada 17. decembris)

par importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada decembra pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz cūkgaļu atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 806/2007

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. jūlija Regulu (EK) Nr. 806/2007 par tarifu kvotu atvēršanu un pārvaldīšanu cūkgaļas nozarē (3) un jo īpaši tās 5. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 806/2007 ir atvērtas tarifa kvotas cūkgaļas nozares produktu importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 806/2007 ir atvērtas tarifa kvotas cūkgaļas nozares produktu importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri iesniegti 2008. gada decembra pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. martam, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki par pieejamiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam, |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri iesniegti 2008. gada decembra pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. martam, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki par pieejamiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Daudzumi, par kuriem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 806/2007 netika iesniegti importa licenču pieteikumi un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2009. gada 1. aprīlis līdz 30. jūnijam, ir noteikti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 18. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

2

(3)  OV L 181, 11.7.2007., 3. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Grupas nr. | Kārtas nr. | Piešķīruma koeficients importa licenču pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.1.2009-31.3.2009
  (procentos) | Nepieprasītie daudzumi, kuri ir jāpieskaita apakšperiodam no 1.4.2009-30.6.2009
  (kilogramos) |
| --- | --- | --- | --- |
| G2 | 09.4038 | (2) | 9 643 903 |
| G3 | 09.4039 | (1) | 2 798 000 |
| G4 | 09.4071 | (1) | 2 251 500 |
| G5 | 09.4072 | (1) | 4 620 750 |
| G6 | 09.4073 | (1) | 11 300 250 |
| G7 | 09.4074 | (1) | 3 887 250 |

Grupas nr.

Kārtas nr.

Piešķīruma koeficients importa licenču pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.1.2009-31.3.2009

(procentos)

Nepieprasītie daudzumi, kuri ir jāpieskaita apakšperiodam no 1.4.2009-30.6.2009

(kilogramos)

G2

09.4038

(2)

9 643 903

G3

09.4039

(1)

2 798 000

G4

09.4071

(1)

2 251 500

G5

09.4072

(1)

4 620 750

G6

09.4073

(1)

11 300 250

G7

09.4074

(1)

3 887 250

---

(1)  Nepiemēro, jo Komisijai nav iesniegts neviens atļaujas pieteikums.

(2)  Nepiemēro, jo pieprasītie daudzumi ir mazāki par pieejamiem daudzumiem.

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/88

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1284/2008

(2008. gada 17. decembris),

ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, lai izdotu importa licences, par kurām pieteikumi iesniegti no 2008. gada 8. līdz 12. decembrim, un kuras paredzētas cukura nozares produktu importam saskaņā ar tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 950/2006, ar ko 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus cukura produktu ievešanai un rafinēšanai atbilstīgi dažām tarifu kvotām un preferenču nolīgumiem (2), un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 950/2006 un/vai Padomes 2007. gada 7. maija Regulu (EK) Nr. 508/2007, ar ko atver tarifu kvotas niedru jēlcukura importam Bulgārijā un Rumānijā, lai nodrošinātu piegādes rafinēšanas uzņēmumiem 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadā (3), laikposmā no 2008. gada 8. līdz 12. decembrim, kompetentajām iestādēm tika iesniegti importa licenču pieteikumi, kuros pieprasītais daudzums ir vienāds ar vai lielāks par daudzumu, kurš pieejams par kvotu ar kārtas numuru 09.4337 (jūlijs-septembris 2009). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 950/2006 un/vai Padomes 2007. gada 7. maija Regulu (EK) Nr. 508/2007, ar ko atver tarifu kvotas niedru jēlcukura importam Bulgārijā un Rumānijā, lai nodrošinātu piegādes rafinēšanas uzņēmumiem 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadā (3), laikposmā no 2008. gada 8. līdz 12. decembrim, kompetentajām iestādēm tika iesniegti importa licenču pieteikumi, kuros pieprasītais daudzums ir vienāds ar vai lielāks par daudzumu, kurš pieejams par kvotu ar kārtas numuru 09.4337 (jūlijs-septembris 2009).

| (2) | Ņemot vērā šos apstākļos, Komisijai ir jānosaka piešķīruma koeficients, lai varētu izdot licences proporcionāli pieejamajam daudzumam, un/vai jāinformē dalībvalstis par to, ka noteiktais daudzums ir izsmelts, |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā šos apstākļos, Komisijai ir jānosaka piešķīruma koeficients, lai varētu izdot licences proporcionāli pieejamajam daudzumam, un/vai jāinformē dalībvalstis par to, ka noteiktais daudzums ir izsmelts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Par importa licenču pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 950/2006 4. panta 2. punktu un/vai Regulas (EK) Nr. 508/2007 3. pantu iesniegti laikā no 2008. gada 8. līdz 12. decembrim, licences izdod tā, lai nepārsniegtu šīs regulas pielikumā norādītos kvantitatīvos ierobežojumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 122, 11.5.2007., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

ĀKK valstu un Indijas izcelsmes preferences cukurs –

Regulas (EK) Nr. 950/2006 IV nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 8.12.2008-12.12.2008 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbadosa | 100 | |
| 09.4332 | Beliza | 100 | |
| 09.4333 | Kotdivuāra | 100 | |
| 09.4334 | Kongo Republika | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Gajāna | 100 | |
| 09.4337 | Indija | 0 | Sasniegts |
| 09.4338 | Jamaika | 100 | |
| 09.4339 | Kenija | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskara | 100 | |
| 09.4341 | Malāvija | 100 | |
| 09.4342 | Maurīcija | 100 | |
| 09.4343 | Mozambika | 0 | Sasniegts |
| 09.4344 | Sentkitsa un Nevisa | — | |
| 09.4345 | Surinama | — | |
| 09.4346 | Svazilenda | 100 | |
| 09.4347 | Tanzānija | 100 | |
| 09.4348 | Trinidāda un Tobāgo | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambija | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabve | 100 | |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 8.12.2008-12.12.2008

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4331

Barbadosa

100

09.4332

Beliza

100

09.4333

Kotdivuāra

100

09.4334

Kongo Republika

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Gajāna

100

09.4337

Indija

0

Sasniegts

09.4338

Jamaika

100

09.4339

Kenija

100

09.4340

Madagaskara

100

09.4341

Malāvija

100

09.4342

Maurīcija

100

09.4343

Mozambika

0

Sasniegts

09.4344

Sentkitsa un Nevisa

—

09.4345

Surinama

—

09.4346

Svazilenda

100

09.4347

Tanzānija

100

09.4348

Trinidāda un Tobāgo

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambija

100

09.4351

Zimbabve

100

ĀKK valstu un Indijas izcelsmes preferences cukurs –

Regulas (EK) Nr. 950/2006 IV nodaļa

2009. jūlijs–septembris tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 8.12.2008-12.12.2008 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbadosa | — | |
| 09.4332 | Beliza | — | |
| 09.4333 | Kotdivuāra | — | |
| 09.4334 | Kongo Republika | — | |
| 09.4335 | Fidži | — | |
| 09.4336 | Gajāna | — | |
| 09.4337 | Indija | 100 | Sasniegts |
| 09.4338 | Jamaika | — | |
| 09.4339 | Kenija | — | |
| 09.4340 | Madagaskara | — | |
| 09.4341 | Malāvija | — | |
| 09.4342 | Maurīcija | — | |
| 09.4343 | Mozambika | 100 | |
| 09.4344 | Sentkitsa un Nevisa | — | |
| 09.4345 | Surinama | — | |
| 09.4346 | Svazilenda | — | |
| 09.4347 | Tanzānija | — | |
| 09.4348 | Trinidāda un Tobāgo | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambija | — | |
| 09.4351 | Zimbabve | — | |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 8.12.2008-12.12.2008

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4331

Barbadosa

—

09.4332

Beliza

—

09.4333

Kotdivuāra

—

09.4334

Kongo Republika

—

09.4335

Fidži

—

09.4336

Gajāna

—

09.4337

Indija

100

Sasniegts

09.4338

Jamaika

—

09.4339

Kenija

—

09.4340

Madagaskara

—

09.4341

Malāvija

—

09.4342

Maurīcija

—

09.4343

Mozambika

100

09.4344

Sentkitsa un Nevisa

—

09.4345

Surinama

—

09.4346

Svazilenda

—

09.4347

Tanzānija

—

09.4348

Trinidāda un Tobāgo

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambija

—

09.4351

Zimbabve

—

Papildu cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 V nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 8.12.2008-12.12.2008 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Indija | — | |
| 09.4316 | Valstis, kas parakstījušas ĀKK Protokolu | — | |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 8.12.2008-12.12.2008

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4315

Indija

—

09.4316

Valstis, kas parakstījušas ĀKK Protokolu

—

CXL koncesiju cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VI nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 8.12.2008-12.12.2008 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austrālija | 0 | Sasniegts |
| 09.4318 | Brazīlija | 0 | Sasniegts |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Sasniegts |
| 09.4320 | Citas trešās valstis | 0 | Sasniegts |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 8.12.2008-12.12.2008

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4317

Austrālija

0

Sasniegts

09.4318

Brazīlija

0

Sasniegts

09.4319

Kuba

0

Sasniegts

09.4320

Citas trešās valstis

0

Sasniegts

Balkānu valstu izcelsmes cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VII nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 8.12.2008-12.12.2008 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albānija | 100 | |
| 09.4325 | Bosnija un Hercegovina | 0 | Sasniegts |
| 09.4326 | Serbija un Kosova (1) | 100 | |
| 09.4327 | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | 100 | |
| 09.4328 | Horvātija | 100 | |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 8.12.2008-12.12.2008

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4324

Albānija

100

09.4325

Bosnija un Hercegovina

0

Sasniegts

09.4326

Serbija un Kosova (1)

100

09.4327

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

100

09.4328

Horvātija

100

Cukurs, kas importēts īpašām un rūpnieciskām vajadzībām

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VIII nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Veids | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 8.12.2008-12.12.2008 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Īpašais | — | |
| 09.4390 | Rūpnieciskais | 100 | |

Kvotas kārtas numurs

Veids

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 8.12.2008-12.12.2008

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4380

Īpašais

—

09.4390

Rūpnieciskais

100

Papildu EPA cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VIII.a nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 8.12.2008-12.12.2008 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Komoru salas, Madagaskara, Maurīcija, Seišelu salas, Zimbabve | 100 | |
| 09.4432 | Burundi, Kenija, Ruanda, Tanzānija, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Svazilenda | 100 | |
| 09.4434 | Mozambika | 0 | Sasniegts |
| 09.4435 | Antigva un Barbuda, Bahamu salas, Barbadosa, Beliza, Dominika, Dominikānas Republika, Grenāda, Gajāna, Haiti, Jamaika, Sentkitsa un Nevisa, Sentlusija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Surinama, Trinidāda un Tobāgo | 0 | Sasniegts |
| 09.4436 | Dominikānas Republika | 0 | Sasniegts |
| 09.4437 | Fidži, Papua-Jaungvineja | 100 | |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 8.12.2008-12.12.2008

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4431

Komoru salas, Madagaskara, Maurīcija, Seišelu salas, Zimbabve

100

09.4432

Burundi, Kenija, Ruanda, Tanzānija, Uganda

100

09.4433

Svazilenda

100

09.4434

Mozambika

0

Sasniegts

09.4435

Antigva un Barbuda, Bahamu salas, Barbadosa, Beliza, Dominika, Dominikānas Republika, Grenāda, Gajāna, Haiti, Jamaika, Sentkitsa un Nevisa, Sentlusija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Surinama, Trinidāda un Tobāgo

0

Sasniegts

09.4436

Dominikānas Republika

0

Sasniegts

09.4437

Fidži, Papua-Jaungvineja

100

Cukurs, kas importēts saskaņā ar Bulgārijai un Rumānijai atvērtajām pārejas posma tarifu kvotām

Regulas (EK) Nr. 508/2007 1. pants

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Veids | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 8.12.2008-12.12.2008 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgārija | 0 | Sasniegts |
| 09.4366 | Rumānija | 100 | |

Kvotas kārtas numurs

Veids

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 8.12.2008-12.12.2008

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4365

Bulgārija

0

Sasniegts

09.4366

Rumānija

100

---

(1)  Kā tas definēts Apvienoto Nāciju Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā 1244.

---

IV Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

EEZ kopīgā komiteja

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/93 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/93

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 110/2008

(2008. gada 5. novembris),

ar ko groza EEZ līguma 32. protokolu par 82. panta īstenošanas finanšu kārtību

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma 32. protokolu EEZ Apvienotā komiteja līdz šim nav grozījusi. |
| --- | --- |

(1)

Līguma 32. protokolu EEZ Apvienotā komiteja līdz šim nav grozījusi.

| (2) | Eiropas Savienības Padome 2002. gada 25. jūnijā pieņēma Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (2) un Padomes Regulu (EK) Nr. 1525/2007 (3). |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienības Padome 2002. gada 25. jūnijā pieņēma Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (2) un Padomes Regulu (EK) Nr. 1525/2007 (3).

| (3) | 32. protokolā būtu jāatspoguļo Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 jaunās procedūras. |
| --- | --- |

(3)

32. protokolā būtu jāatspoguļo Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 jaunās procedūras.

| (4) | 32. protokolā izklāstītā procedūra, tostarp šajā procedūrā piemērojamie termiņi, būtu jāizklāsta precīzāk. |
| --- | --- |

(4)

32. protokolā izklāstītā procedūra, tostarp šajā procedūrā piemērojamie termiņi, būtu jāizklāsta precīzāk.

| (5) | EBTA valstu iemaksas vairs nebūtu jāveic divās daļās. |
| --- | --- |

(5)

EBTA valstu iemaksas vairs nebūtu jāveic divās daļās.

| (6) | Būtu jāsvītro 32. protokola novecojušie noteikumi. |
| --- | --- |

(6)

Būtu jāsvītro 32. protokola novecojušie noteikumi.

| (7) | Tādēļ Līguma 32. protokols būtu jāgroza, |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ Līguma 32. protokols būtu jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Līguma 32. protokolu groza, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tam, kad iesniegts pēdējais paziņojums EEZ Apvienotajai komitejai saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (4).

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2008. gada 5. novembrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

H. S. H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp.

3

(4)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

4

---

PIELIKUMS

Līguma 32. protokola tekstu aizstāj ar šādu tekstu:

“1. pants

Procedūra EBTA valstu finansiālās līdzdalības noteikšanai par katru n finanšu gadu

1.   Eiropas Komisija vēlākais katra n–1 gada 31. janvārī iesniedz EBTA valstu pastāvīgajai komitejai finanšu plānojuma dokumentu par darbībām, ko paredzēts veikt attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas atlikušajā laikposmā, un norāda šīm darbībām paredzētās orientējošās saistību apropriācijas.

2.   EBTA valstu pastāvīgā komiteja vēlākais katra n–1 gada 15. februārī paziņo Eiropas Komisijai to Kopienas darbību sarakstu, ko EBTA valstis pirmo reizi vēlas iekļaut Eiropas Savienības provizoriskā budžeta projekta n finanšu gadam EEZ pielikumā. Šis saraksts neskar ne jaunus priekšlikumus, ko Kopiena ievieš minētā gada laikā, ne arī galīgo nostāju, ko EBTA valstis ir pieņēmušas saistībā ar to dalību minētajās darbībās.

3.   Eiropas Komisija vēlākais katra n–1 gada 15. maijā paziņo EBTA valstu pastāvīgajai komitejai savu nostāju saistībā ar EBTA valstu lūgumiem par dalību darbībās n finanšu gadā, pievienojot šādu informāciju:

| a) | orientējošās summas, kas Eiropas Savienības provizoriskā budžeta projekta izdevumu tāmē “informācijas nolūkos” iekļautas kā saistību un maksājumu apropriācijas par darbībām, kurās piedalās EBTA valstis, vai darbībām, kurās tās izteikušas vēlmi piedalīties, un šīs summas ir aprēķinātas saskaņā ar Līguma 82. pantu; |
| --- | --- |

a)

orientējošās summas, kas Eiropas Savienības provizoriskā budžeta projekta izdevumu tāmē “informācijas nolūkos” iekļautas kā saistību un maksājumu apropriācijas par darbībām, kurās piedalās EBTA valstis, vai darbībām, kurās tās izteikušas vēlmi piedalīties, un šīs summas ir aprēķinātas saskaņā ar Līguma 82. pantu;

| b) | paredzamās summas atbilstoši EBTA valstu iemaksām, kas “informācijas nolūkos” iekļautas provizoriskā budžeta projekta ieņēmumu tāmē. |
| --- | --- |

b)

paredzamās summas atbilstoši EBTA valstu iemaksām, kas “informācijas nolūkos” iekļautas provizoriskā budžeta projekta ieņēmumu tāmē.

Eiropas Komisijas nostāja neietekmē iespēju turpināt apspriešanos par tām darbībām, kurās tā nav akceptējusi EBTA valstu dalību.

4.   Ja 3. punktā minētās summas neatbilst Līguma 82. pantam, EBTA valstu pastāvīgā komiteja var lūgt labojumus līdz n–1 gada 1. jūlijam.

5.   Šā panta 3. punktā minētās summas pielāgo pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta pieņemšanas, attiecīgi ievērojot Līguma 82. pantu. EBTA valstu pastāvīgajai komitejai nekavējoties paziņo par šīm pielāgotajām summām.

6.   30 dienās pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī EEZ Apvienotās komitejas priekšsēdētāji, veicot saraksti, ko sākusi Komisija, apstiprina, ka Eiropas Savienības vispārējā budžeta EEZ pielikumā iekļautās summas atbilst Līguma 82. pantam.

7.   EBTA valstu pastāvīgā komiteja vēlākais līdz n finanšu gada 1. jūnijam paziņo Eiropas Komisijai par katras EBTA valsts iemaksu galīgo sadalījumu. Šis sadalījums ir saistošs.

Ja šāda informācija nav sniegta līdz n finanšu gada 1. jūnijam, tad provizoriski piemēro n–1 gada procentuālo sadalījumu. Pielāgojumus veic atbilstīgi 4. pantā noteiktajai kārtībai.

8.   Ja EEZ Apvienotā komiteja, kas nosaka EBTA valstu dalību darbībās, kuras iekļautas Eiropas Savienības vispārējā budžeta EEZ pielikumā n finanšu gadam, vēlākais līdz n finanšu gada 10. jūlijam vai vēlākai dienai, par ko vienojas ārkārtas apstākļu dēļ, nav pieņēmusi lēmumu vai ja, vēlākais, līdz minētajai dienai nav paziņots par konstitucionālo prasību izpildi, ja tādas paredzētas saistībā ar šādu lēmumu, EBTA valstu dalība attiecīgajā darbībā n+1 gadā tiek atlikta, ja vien nevienojas citādi.

9.   Tiklīdz tiek apstiprināta EBTA valstu dalība attiecīgajā darbībā n finanšu gadā, EBTA valstu finanšu iemaksas attiecas uz visām transakcijām, kas attiecīgajā finanšu gadā veiktas attiecīgajās budžeta pozīcijās, ja vien nevienojas citādi.

2. pants

EBTA valstu iemaksu pieejamība

1.   Pamatojoties uz Eiropas Savienības vispārējā budžeta EEZ pielikumu, kas noformēts atbilstīgi 1. panta 6. un 7. punktam, Eiropas Komisija nosaka katrai EBTA valstij iemaksu pieprasījumu, kas aprēķināts, pamatojoties uz maksājumu apropriācijām saskaņā ar Finanšu regulas 71. panta 2. punktu (1).

2.   Minētais iemaksu pieprasījums sasniedz EBTA valstis ne vēlāk kā n finanšu gada 15. augustā, un katrai EBTA valstij tiek prasīts izdarīt iemaksu vēlākais līdz minētā n gada 31. augustam.

Ja Eiropas Savienības vispārējais budžets netiek pieņemts līdz n finanšu gada 10. jūlijam vai līdz 1. panta 8. punktā minētajai dienai, par ko vienojas ārkārtas apstākļu dēļ, minēto iemaksu pieprasīs, pamatojoties uz orientējošo summu, kas paredzēta provizoriskajā budžeta projektā. Pielāgojumu veic atbilstīgi 4. pantā noteiktajai kārtībai.

3.   Iemaksas izsaka un veic EUR.

4.   Tālab katra EBTA valsts savā Valsts kasē vai iestādē, ko tā ir izraudzījusies šādam nolūkam, atver EUR kontu Eiropas Komisijas vārdā.

5.   Par jebkuru kavēšanos veikt 4. punktā minēto iegrāmatošanu attiecīgā EBTA valsts maksā procentus ar tādu likmi, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām EUR, kam pieskaita pusotru procenta punktu. Par atsauces likmi izmanto likmi, kas ir spēkā attiecīgā gada 1. jūlijā, kā publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.

3. pants

Īstenošanas nosacījumi

1.   To apropriāciju izmantošanu, kas izriet no EBTA valstu dalības, veic saskaņā ar Finanšu regulu.

2.   Tomēr, ievērojot konkursa noteikumus, konkursa uzaicinājumi ir atvērti visām EK dalībvalstīm un EBTA valstīm, ja tie ietver finansējumu no tām budžeta pozīcijām, kurās EBTA valstis piedalās.

4. pants

EBTA iemaksu noteikšana saistībā ar īstenošanu

1.   EBTA valstu iemaksas, ko nosaka katrā attiecīgā budžeta pozīcijā saskaņā ar Līguma 82. pantu, attiecīgajā n finanšu gadā nemainās.

2.   Eiropas Komisija, slēdzot katra finanšu gada rēķinus un sastādot n+1 gada pārskatus, aprēķina budžeta izlietojumu EBTA valstīm, ņemot vērā:

| a) | EBTA valstu iemaksu lielumu atbilstīgi 2. pantam; |
| --- | --- |

a)

EBTA valstu iemaksu lielumu atbilstīgi 2. pantam;

| b) | EBTA valstu daļu no budžeta apropriāciju kopīgi izlietotajiem līdzekļiem budžeta pozīcijās, kurās vienojās par EBTA valstu dalību; un |
| --- | --- |

b)

EBTA valstu daļu no budžeta apropriāciju kopīgi izlietotajiem līdzekļiem budžeta pozīcijās, kurās vienojās par EBTA valstu dalību; un

| c) | jebkuras summas, kurās ir iekļauti ar Kopienu saistīti izdevumi, ko EBTA valstis apmaksā individuāli, vai EBTA valstu maksājumus natūrā (piemēram, administratīvais atbalsts). |
| --- | --- |

c)

jebkuras summas, kurās ir iekļauti ar Kopienu saistīti izdevumi, ko EBTA valstis apmaksā individuāli, vai EBTA valstu maksājumus natūrā (piemēram, administratīvais atbalsts).

3.   Visas summas, kas atgūtas no trešām personām katrā budžeta pozīcijā, par kurām vienojās par EBTA valstu dalību, tiks uzskatītas par piešķirtiem ieņēmumiem tajā pašā budžeta pozīcijā atbilstīgi Finanšu regulas 18. panta 1. punkta f) apakšpunktam.

4.   Iemaksu noteikšana EBTA valstīm n finanšu gadam pamatojas uz budžeta izlietojumu, un to veic, pieprasot iemaksas par n+2 finanšu gadu un pamatojoties uz EBTA valstu iemaksu galīgo sadalījumu n gadā.

5.   EEZ Apvienotā komiteja pēc vajadzības pieņem papildu noteikumus, lai īstenotu 1. un 4. punktu. Īpaši tas attiecas uz Kopienas izdevumiem, ko sedz katra EBTA valsts atsevišķi, vai uz to ieguldījumu natūrā.

5. pants

Informēšana

1.   Katra ceturkšņa beigās Eiropas Komisija iesniedz EBTA valstu pastāvīgajai komitejai rēķinu izrakstus, kuros saistībā ar ieņēmumiem un izdevumiem ir norādīta informācija par to programmu un citu darbību īstenošanu, kurās finansiāli piedalās EBTA valstis.

2.   Slēdzot n finanšu gadu, Eiropas Komisija paziņo EBTA valstu pastāvīgajai komitejai informāciju par tām programmām un citām darbībām, kurās finansiāli piedalās EBTA valstis un kuras ir iekļautas gada pārskatu attiecīgajā sējumā atbilstīgi Finanšu regulas 126. un 127. pantam.

3.   Eiropas Komisija sniedz EBTA valstu pastāvīgajai komitejai citu tās pamatoti pieprasīto finanšu informāciju par programmām un citām darbībām, kurās finansiāli piedalās EBTA valstis.

6. pants

Kontrole

1.   Kontroli par visu ienākumu noteikšanu un pieejamību, kā arī saistību kontroli un visu to izdevumu plānošanas kontroli, kas atbilst EBTA valstu dalībai, veic saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, Finanšu regulu un atbilstošām regulām līguma 76. pantā un 78. pantā minētajās jomās.

2.   Eiropas Komisijas un EBTA valstu revīzijas iestādes slēdz attiecīgas vienošanās, lai saskaņā ar 1. punktu sekmētu ieņēmumu un izdevumu kontroli atbilstīgi EBTA valstu dalībai Kopienas darbībās.

7. pants

IKP, ko ņem vērā, aprēķinot proporcionalitātes koeficientu

IKP dati tirgus cenās, kas minēti līguma 82. pantā, ir tie, ko publicē pēc Līguma 76. panta īstenošanas.”

---

(1)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.).

1

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/98 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/98

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 111/2008

(2008. gada 7. novembris),

ar ko groza EEZ līguma I pielikumu (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma I pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 95/2008 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma I pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 95/2008 (1).

| (2) | Līguma I pielikuma I nodaļas ievaddaļas 6. panta b) apakšpunktā noteikts, ka, neskarot finansiālos aspektus, mutes un nagu sērgas vakcīnu rezerves Kopienā kalpo kā rezerves visām Līgumslēdzējām pusēm. |
| --- | --- |

(2)

Līguma I pielikuma I nodaļas ievaddaļas 6. panta b) apakšpunktā noteikts, ka, neskarot finansiālos aspektus, mutes un nagu sērgas vakcīnu rezerves Kopienā kalpo kā rezerves visām Līgumslēdzējām pusēm.

| (3) | Līguma I pielikuma I nodaļas ievaddaļas 6. panta b) apakšpunktā paredzēts, ka Līgumslēdzējas puses savstarpēji apspriežas, lai risinātu jebkurus jautājumus par darbības nosacījumiem, finanšu lietām, antigēna aizstāšanu ar citu, antigēnu iespējamo izmantošanu un pārbaudēm uz vietas. |
| --- | --- |

(3)

Līguma I pielikuma I nodaļas ievaddaļas 6. panta b) apakšpunktā paredzēts, ka Līgumslēdzējas puses savstarpēji apspriežas, lai risinātu jebkurus jautājumus par darbības nosacījumiem, finanšu lietām, antigēna aizstāšanu ar citu, antigēnu iespējamo izmantošanu un pārbaudēm uz vietas.

| (4) | Padomes 2003. gada 29. septembra Direktīva 2003/85/EK par Kopienas pasākumiem mutes un nagu sērgas kontrolei, ar kuru atceļ Direktīvu 85/511/EEK un Lēmumus 89/531/EEK un 91/665/EEK un groza Direktīvu 92/46/EEK (2), ir iekļauta Līgumā. |
| --- | --- |

(4)

Padomes 2003. gada 29. septembra Direktīva 2003/85/EK par Kopienas pasākumiem mutes un nagu sērgas kontrolei, ar kuru atceļ Direktīvu 85/511/EEK un Lēmumus 89/531/EEK un 91/665/EEK un groza Direktīvu 92/46/EEK (2), ir iekļauta Līgumā.

| (5) | Pasākumi sakarā ar Norvēģijas piekļuvi Kopienas mutes un nagu sērgas antigēnu un vakcīnu bankai jānosaka saistībā ar Direktīvas 2003/85/EK 83. pantu. |
| --- | --- |

(5)

Pasākumi sakarā ar Norvēģijas piekļuvi Kopienas mutes un nagu sērgas antigēnu un vakcīnu bankai jānosaka saistībā ar Direktīvas 2003/85/EK 83. pantu.

| (6) | Šis lēmums nav piemērojams Īslandei un Lihtenšteinai, |
| --- | --- |

(6)

Šis lēmums nav piemērojams Īslandei un Lihtenšteinai,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma I pielikuma I nodaļas pielāgojumu tekstu 3.1. daļas 1.a punktā (Padomes Direktīva 2003/85/EK) aizstāj ar šādu tekstu:

“Direktīvas noteikumus šā līguma vajadzībām pielāgo šādi:

| a) | Līguma 83. pantu piemēro ar šādiem pielāgojumiem.






  1) | Komisija ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas starpniecību regulāri informē dalībvalstis un Norvēģiju par pieejamiem antigēnu krājumiem Kopienas antigēnu bankā. |
| --- | --- | --- |

a)

Līguma 83. pantu piemēro ar šādiem pielāgojumiem.

1)

Komisija ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas starpniecību regulāri informē dalībvalstis un Norvēģiju par pieejamiem antigēnu krājumiem Kopienas antigēnu bankā.

| 2) | Ja mutes un nagu sērgas kontroles pasākumus nepieciešams papildināt ar ārkārtas vakcināciju, Norvēģijas centrālā kompetentā iestāde iesniedz detalizētu pieprasījumu to vakcīnu pagatavošanai un piegādei, ko ražo no Kopienas antigēnu bankas antigēnu krājumiem, šajā pieprasījumā norāda noteiktajā laikposmā vajadzīgās vakcīnas veidu, daudzumu un noformējumu. |
| --- | --- |

2)

Ja mutes un nagu sērgas kontroles pasākumus nepieciešams papildināt ar ārkārtas vakcināciju, Norvēģijas centrālā kompetentā iestāde iesniedz detalizētu pieprasījumu to vakcīnu pagatavošanai un piegādei, ko ražo no Kopienas antigēnu bankas antigēnu krājumiem, šajā pieprasījumā norāda noteiktajā laikposmā vajadzīgās vakcīnas veidu, daudzumu un noformējumu.

| 3) | Komisija Kopienas antigēnu un vakcīnu rezervju robežās, kā arī ņemot vērā epidemioloģisko situāciju Kopienā un Norvēģijā, vienojas par nekavējošu vai steidzamu vajadzīgo antigēnu pagatavošanu un vakcīnu ražošanu, iepildīšanu, marķēšanu un piegādi saskaņā ar noteikumiem pastāvošajos līgumos ar antigēnu ražotājiem. |
| --- | --- |

3)

Komisija Kopienas antigēnu un vakcīnu rezervju robežās, kā arī ņemot vērā epidemioloģisko situāciju Kopienā un Norvēģijā, vienojas par nekavējošu vai steidzamu vajadzīgo antigēnu pagatavošanu un vakcīnu ražošanu, iepildīšanu, marķēšanu un piegādi saskaņā ar noteikumiem pastāvošajos līgumos ar antigēnu ražotājiem.

| 4) | Ja Norvēģijas pieprasījums pārsniedz 500 000 devas vai 50 % no viena vai vairāku antigēnu krājumiem, atkarībā no tā, kurš no šiem rādītājiem ir lielākais, lietu var nodot apspriešanai ar EK dalībvalstīm Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas ietvaros. |
| --- | --- |

4)

Ja Norvēģijas pieprasījums pārsniedz 500 000 devas vai 50 % no viena vai vairāku antigēnu krājumiem, atkarībā no tā, kurš no šiem rādītājiem ir lielākais, lietu var nodot apspriešanai ar EK dalībvalstīm Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas ietvaros.

| 5) | Norvēģija uzņemas segt izmaksas par šādiem pasākumiem:






  — | antigēnu nogādāšana no uzglabāšanas vietas uz ražotāja uzņēmumu, kur tiks veikta vakcīnu pagatavošana un pabeigšana, |
| --- | --- | --- |

5)

Norvēģija uzņemas segt izmaksas par šādiem pasākumiem:

—

antigēnu nogādāšana no uzglabāšanas vietas uz ražotāja uzņēmumu, kur tiks veikta vakcīnu pagatavošana un pabeigšana,

| — | vakcīnu pagatavošana un ražošana, tostarp jebkāda papildu testēšana, kas var izrādīties vajadzīga vai kuru ir pieprasījis saņēmējs, |
| --- | --- |

—

vakcīnu pagatavošana un ražošana, tostarp jebkāda papildu testēšana, kas var izrādīties vajadzīga vai kuru ir pieprasījis saņēmējs,

| — | vakcīnu iepildīšana pudelēs un marķēšana, un to transportēšana uz pieprasījumā norādīto piegādes vietu, |
| --- | --- |

—

vakcīnu iepildīšana pudelēs un marķēšana, un to transportēšana uz pieprasījumā norādīto piegādes vietu,

| — | visu izlietoto antigēnu daudzumu nekavējoša aizstāšana ar tādas pašas specifikācijas (serotips, topotips, sēklas vīrusa celms) un vismaz tādas pašas kvalitātes (tīrība, potence u. c.) un izcelsmes (ražotājs, tirdzniecības atļauja) antigēniem. |
| --- | --- |

—

visu izlietoto antigēnu daudzumu nekavējoša aizstāšana ar tādas pašas specifikācijas (serotips, topotips, sēklas vīrusa celms) un vismaz tādas pašas kvalitātes (tīrība, potence u. c.) un izcelsmes (ražotājs, tirdzniecības atļauja) antigēniem.

Ražotājs nosūta faktūrrēķinu attiecīgajai Norvēģijas kompetentajai iestādei. Tajā detalizēti norāda katras iepriekš norādītās darbības izmaksas. Šā faktūrrēķina kopiju nosūta Komisijai, lai tā varētu to pārbaudīt un pārliecināties par tā atbilstību pašreizējo līgumu noteikumiem. Komisija informē Norvēģiju par novērtējuma rezultātiem.

| b) | XI pielikuma A daļā to dalībvalstu sarakstu, kas izmanto Dānijas Veterinārijas institūta Virusoloģijas departamenta (Lindholmā Dānijā) pakalpojumus, papildina ar vārdu “Norvēģija”.” |
| --- | --- |

b)

XI pielikuma A daļā to dalībvalstu sarakstu, kas izmanto Dānijas Veterinārijas institūta Virusoloģijas departamenta (Lindholmā Dānijā) pakalpojumus, papildina ar vārdu “Norvēģija”.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 8. novembrī ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2008. gada 7. novembrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

H. S. H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

---

(1)  OV L 309, 20.11.2008., 12. lpp.

1

(2)  OV L 306, 22.11.2003., 1. lpp.

2

(3)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

3

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/100

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 112/2008

(2008. gada 7. novembris),

ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) un XX pielikumu (Vide)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma II pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 14. marta Lēmumu Nr. 26/2008 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma II pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 14. marta Lēmumu Nr. 26/2008 (1).

| (2) | Līguma XX pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 106/2008 (2). |
| --- | --- |

(2)

Līguma XX pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 106/2008 (2).

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 842/2006 par dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm (3) ir jāiekļauj Līgumā, |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 842/2006 par dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm (3) ir jāiekļauj Līgumā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma II pielikuma XVII nodaļā pēc 9.a punkta (Komisijas Lēmums 2007/205/EK) iekļauj šādu punktu:

| “9.b | 32006 R 0842: Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 842/2006 par dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm (OV L 161, 14.6.2006., 1. lpp.).
  Šā līguma mērķiem minētās regulas noteikumos veic šādu pielāgojumu:
  Regulas 6. pantu nepiemēro.” |
| --- | --- |

“9.b

32006 R 0842: Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 842/2006 par dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm (OV L 161, 14.6.2006., 1. lpp.).

Šā līguma mērķiem minētās regulas noteikumos veic šādu pielāgojumu:

Regulas 6. pantu nepiemēro.”

2. pants

Līguma XX pielikumā pēc 21.ap punkta (Komisijas Lēmums 2005/381/EK) iekļauj šādu punktu:

| “21.aq | 32006 R 0842: Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 842/2006 par dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm (OV L 161, 14.6.2006., 1. lpp.).
  Šā līguma mērķiem minētās regulas noteikumos veic šādu pielāgojumu:
  Regulas 6. pantu nepiemēro.” |
| --- | --- |

“21.aq

32006 R 0842: Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 842/2006 par dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm (OV L 161, 14.6.2006., 1. lpp.).

Šā līguma mērķiem minētās regulas noteikumos veic šādu pielāgojumu:

Regulas 6. pantu nepiemēro.”

3. pants

Regulas (EK) Nr. 842/2006 teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 8. novembrī ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu (4).

5. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2008. gada 7. novembrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

H. S. H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

---

(1)  OV L 182, 10.7.2008., 15. lpp.

1

(2)  OV L 309, 20.11.2008., 33. lpp.

2

(3)  OV L 161, 14.6.2006., 1. lpp.

3

(4)  Konstitucionālās prasības ir norādītas.

4

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/102 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/102

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 113/2008

(2008. gada 7. novembris),

ar ko groza EEZ līguma VI pielikumu (Sociālais nodrošinājums)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma VI pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 103/2008 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma VI pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 103/2008 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2008. gada 4. februāra Regula (EK) Nr. 101/2008, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 574/72, kurā paredzēta procedūra, kā īstenojama Regula (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma shēmas piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātajiem un viņu ģimenes locekļiem, kuri pārvietojas Kopienas teritorijā (2), kas labota ar OV L 56, 29.2.2008., 65. lpp., |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2008. gada 4. februāra Regula (EK) Nr. 101/2008, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 574/72, kurā paredzēta procedūra, kā īstenojama Regula (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma shēmas piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātajiem un viņu ģimenes locekļiem, kuri pārvietojas Kopienas teritorijā (2), kas labota ar OV L 56, 29.2.2008., 65. lpp.,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma VI pielikuma 2. punktam (Padomes Regula (EEK) Nr. 574/72) pievieno šādu ievilkumu:

| “— | 32008 R 0101: Komisijas 2008. gada 4. februāra Regula Nr. 101/2008 (OV L 31, 5.2.2008., 15. lpp.), kas labota ar OV L 56, 29.2.2008., 65. lpp.” |
| --- | --- |

“—

32008 R 0101: Komisijas 2008. gada 4. februāra Regula Nr. 101/2008 (OV L 31, 5.2.2008., 15. lpp.), kas labota ar OV L 56, 29.2.2008., 65. lpp.”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 101/2008, kas labota ar OV L 56, 29.2.2008., 65. lpp., teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 8. novembrī ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2008. gada 7. novembrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

H. S. H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

---

(1)  OV L 309, 20.11.2008., 29. lpp.

1

(2)  OV L 31, 5.2.2008., 15. lpp.

2

(3)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

3

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/103 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/103

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 114/2008

(2008. gada 7. novembris),

ar kuru groza EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi) un XIX pielikumu (Patērētāju aizsardzība)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma IX pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 4. jūlija Lēmumu Nr. 81/2008 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma IX pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 4. jūlija Lēmumu Nr. 81/2008 (1).

| (2) | Līguma XIX pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 4. jūlija Lēmumu Nr. 88/2008 (2). |
| --- | --- |

(2)

Līguma XIX pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 4. jūlija Lēmumu Nr. 88/2008 (2).

| (3) | Līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīva 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK (3). |
| --- | --- |

(3)

Līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīva 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK (3).

| (4) | Direktīva 2007/64/EK no 2009. gada 1. novembra atceļ Direktīvu 97/5/EK (4), kura ir iekļauta Līgumā un kura līdz ar to ir jāsvītro no Līguma, sākot no 2009. gada 1. novembra, |
| --- | --- |

(4)

Direktīva 2007/64/EK no 2009. gada 1. novembra atceļ Direktīvu 97/5/EK (4), kura ir iekļauta Līgumā un kura līdz ar to ir jāsvītro no Līguma, sākot no 2009. gada 1. novembra,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma IX pielikumu groza šādi.

| 1) | Līguma IX pielikumā aiz 16.d punkta (Komisijas Lēmums 2004/10/EK) iekļauj šādu punktu:






  “16.e | 32007 L 0064: Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīva 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK (OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

1)

Līguma IX pielikumā aiz 16.d punkta (Komisijas Lēmums 2004/10/EK) iekļauj šādu punktu:

“16.e

32007 L 0064: Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīva 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK (OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.).”

| 2) | Līguma 23.b punktu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/60/EK) papildina ar šādu tekstu:
  “, kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32007 L 0064: Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvu 2007/64/EK (OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

2)

Līguma 23.b punktu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/60/EK) papildina ar šādu tekstu:

“, kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32007 L 0064: Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvu 2007/64/EK (OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.).”

| 3) | Minētā pielikuma 14. punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/48/EK) un 31.e punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/65/EK) pievieno šādu ievilkumu:






  “— | 32007 L 0064: Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvu 2007/64/EK (OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

3)

Minētā pielikuma 14. punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/48/EK) un 31.e punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/65/EK) pievieno šādu ievilkumu:

“—

32007 L 0064: Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvu 2007/64/EK (OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.).”

| 4) | No 2009. gada 1. novembra svītro 16.a punkta tekstu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/5/EK). |
| --- | --- |

4)

No 2009. gada 1. novembra svītro 16.a punkta tekstu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/5/EK).

2. pants

Līguma XIX pielikumu groza šādi.

| 1) | Ar šādu ievilkumu papildina 3.a punktu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/7/EK):






  “— | 32007 L 0064: Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīva 2007/64/EK (OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

1)

Ar šādu ievilkumu papildina 3.a punktu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/7/EK):

“—

32007 L 0064: Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīva 2007/64/EK (OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.).”

| 2) | No 2009. gada 1. novembra svītro 7.c punkta tekstu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/5/EK). |
| --- | --- |

2)

No 2009. gada 1. novembra svītro 7.c punkta tekstu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/5/EK).

3. pants

Direktīvas 2007/64/EK teksts īslandiešu un norvēģu valodā, ko publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 8. novembrī ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (5).

5. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2008. gada 7. novembrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

H. S. H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

---

(1)  OV L 280, 23.10.2008., 12. lpp.

1

(2)  OV L 280, 23.10.2008., 25. lpp.

2

(3)  OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.

3

(4)  OV L 43, 14.2.1997., 25. lpp.

4

(5)  Konstitucionālās prasības ir norādītas.

5

---

Līgumslēdzēju pušu kopīgā deklarācija par Lēmumu Nr. 114/2008, ar kuru Līgumā iekļauj Direktīvu 2007/64/EK

“Līgumslēdzējas puses atzīst Lihtenšteinas īpašo situāciju, jo īpaši to, ka Lihtenšteina un Šveice 1980. gadā noslēdza Valūtas līgumu, saskaņā ar kuru Lihtenšteina ir iekļauta Šveices valūtas zonā. Tādējādi maksājumu operācijas tiek veiktas, izmantojot Šveices maksājumu sistēmu. Šī vispārējā sistēma ir attiecīgi jāņem vērā.”

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/105 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/105

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 115/2008

(2008. gada 7. novembris),

ar ko groza EEZ līguma XI pielikumu (Telekomunikāciju pakalpojumi)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XI pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 4. jūlija Lēmumu Nr. 84/2008 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XI pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 4. jūlija Lēmumu Nr. 84/2008 (1).

| (2) | Komisijas 2008. gada 17. marta Lēmums 2008/286/EK, ar ko groza Lēmumu 2007/176/EK attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīklu, pakalpojumu un saistīto iekārtu un pakalpojumu standartu un/vai specifikāciju sarakstu (2), ir jāiekļauj Līgumā, |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2008. gada 17. marta Lēmums 2008/286/EK, ar ko groza Lēmumu 2007/176/EK attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīklu, pakalpojumu un saistīto iekārtu un pakalpojumu standartu un/vai specifikāciju sarakstu (2), ir jāiekļauj Līgumā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XI pielikuma 5.cy punktā (Komisijas Lēmums 2007/176/EK) iekļauj šādu tekstu:

“, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | 32008 D 0286: Komisijas 2008. gada 17. marta Lēmumu 2008/286/EK (OV L 93, 4.4.2008., 24. lpp.).” |
| --- | --- |

—

32008 D 0286: Komisijas 2008. gada 17. marta Lēmumu 2008/286/EK (OV L 93, 4.4.2008., 24. lpp.).”

2. pants

Lēmuma 2008/286/EK teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 8. novembrī ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2008. gada 7. novembrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

H. S. H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

---

(1)  OV L 280, 23.10.2008., 18. lpp.

1

(2)  OV L 93, 4.4.2008., 24. lpp.

2

(3)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

3

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/106 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/106

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 116/2008

(2008. gada 7. novembris),

ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XIII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 104/2008 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XIII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 104/2008 (1).

| (2) | Komisijas 2008. gada 9. aprīļa Regula (EK) Nr. 324/2008, ar kuru nosaka pārskatītas procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai jūras satiksmes drošības jomā (2), ir jāiekļauj Līgumā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2008. gada 9. aprīļa Regula (EK) Nr. 324/2008, ar kuru nosaka pārskatītas procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai jūras satiksmes drošības jomā (2), ir jāiekļauj Līgumā.

| (3) | Regula (EK) Nr. 324/2008 atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 884/2005 (3), kas iekļauta Līgumā un kas rezultātā ir jāatceļ saskaņā ar Līgumu, |
| --- | --- |

(3)

Regula (EK) Nr. 324/2008 atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 884/2005 (3), kas iekļauta Līgumā un kas rezultātā ir jāatceļ saskaņā ar Līgumu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XIII pielikuma 56.r punktu (Komisijas Regula (EK) Nr. 884/2005) aizstāj ar šādu tekstu:

“32008 R 0324: Komisijas 2008. gada 9. aprīļa Regula (EK) Nr. 324/2008, ar kuru nosaka pārskatītas procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai jūras satiksmes drošības jomā (OV L 98, 10.4.2008., 5. lpp.).

Šā līguma mērķiem minētās regulas noteikumos veic šādu pielāgojumu:

5. panta 3. punktu papildina ar šādu tekstu:

“Veicot attiecīgās pārbaudes, Komisija var uzaicināt EBTA valstu inspektorus, kas minēti šo valstu iesniegtajos sarakstos, savukārt EBTA Uzraudzības iestāde var uzaicināt inspektorus, kas norādīti ES dalībvalstu iesniegtajos sarakstos.

Veicot attiecīgās pārbaudes, Komisija un EBTA Uzraudzības iestāde var uzaicināt viena otru piedalīties kā novērotājus attiecīgajās pārbaudēs.” ”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 324/2008 teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 8. novembrī ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu (4).

4

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

Briselē, 2008. gada 7. novembrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

H. S. H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

---

(1)  OV L 309, 20.11.2008., 30. lpp.

1

(2)  OV L 98, 10.4.2008., 5. lpp.

2

(3)  OV L 148, 11.6.2005., 25. lpp.

3

(4)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

4

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/108 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/108

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 117/2008

(2008. gada 7. novembris),

ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XIII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 104/2008 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XIII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 104/2008 (1).

| (2) | Komisijas 2008. gada 16. jūnija Regula (EK) Nr. 540/2008, ar ko attiecībā uz veidlapu paraugiem groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 336/2006 par Starptautiskā drošības vadības kodeksa īstenošanu Kopienā (2), ir jāiekļauj Līgumā, |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2008. gada 16. jūnija Regula (EK) Nr. 540/2008, ar ko attiecībā uz veidlapu paraugiem groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 336/2006 par Starptautiskā drošības vadības kodeksa īstenošanu Kopienā (2), ir jāiekļauj Līgumā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XIII pielikuma 56.u punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 336/2006) pievieno šādu tekstu:

“, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | 32008 R 0540: Komisijas 2008. gada 16. jūnija Regulu (EK) Nr. 540/2008 (OV L 157, 17.6.2008., 15. lpp.).” |
| --- | --- |

—

32008 R 0540: Komisijas 2008. gada 16. jūnija Regulu (EK) Nr. 540/2008 (OV L 157, 17.6.2008., 15. lpp.).”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 540/2008 teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 8. novembrī ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2008. gada 7. novembrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

H. S. H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

---

(1)  OV L 309, 20.11.2008., 30. lpp.

1

(2)  OV L 157, 17.6.2008., 15. lpp.

2

(3)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

3

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/109 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/109

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 118/2008

(2008. gada 7. novembris),

ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XIII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 104/2008 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XIII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 104/2008 (1).

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 2320/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā (2) iekļāva Līgumā ar EEZ Apvienotās komitejas 2004. gada 26. aprīļa Lēmumu Nr. 61/2004 (3) ar konkrētām valstīm paredzētiem pielāgojumiem. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 2320/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā (2) iekļāva Līgumā ar EEZ Apvienotās komitejas 2004. gada 26. aprīļa Lēmumu Nr. 61/2004 (3) ar konkrētām valstīm paredzētiem pielāgojumiem.

| (3) | Komisijas 2008. gada 22. aprīļa Regula (EK) Nr. 358/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 622/2003, ar ko nosaka pasākumus kopēju pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā (4), ir jāiekļauj Līgumā, |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2008. gada 22. aprīļa Regula (EK) Nr. 358/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 622/2003, ar ko nosaka pasākumus kopēju pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā (4), ir jāiekļauj Līgumā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

EEZ līguma XIII pielikuma 66.i punktu (Komisijas Regula (EK) Nr. 622/2003) papildina ar šādu ievilkumu:

| “— | 32008 R 0358: Komisijas 2008. gada 22. aprīļa Regula (EK) Nr. 358/2008 (OV L 111, 23.4.2008., 5. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

32008 R 0358: Komisijas 2008. gada 22. aprīļa Regula (EK) Nr. 358/2008 (OV L 111, 23.4.2008., 5. lpp.).”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 358/2008 teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 8. novembrī ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu (5).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2008. gada 7. novembrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

H. S. H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

---

(1)  OV L 309, 20.11.2008., 30. lpp.

1

(2)  OV L 355, 30.12.2002., 1. lpp.

2

(3)  OV L 277, 26.8.2004., 175. lpp.

3

(4)  OV L 111, 23.4.2008., 5. lpp.

4

(5)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

5

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/110 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/110

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 119/2008

(2008. gada 7. novembris),

ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XIII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 104/2008 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XIII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 104/2008 (1).

| (2) | Komisijas 2008. gada 28. marta Regula (EK) Nr. 287/2008 par Regulas (EK) Nr. 1702/2003 2.c panta 3. punktā minētā derīguma termiņa pagarināšanu (2) ir jāiekļauj Līgumā, |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2008. gada 28. marta Regula (EK) Nr. 287/2008 par Regulas (EK) Nr. 1702/2003 2.c panta 3. punktā minētā derīguma termiņa pagarināšanu (2) ir jāiekļauj Līgumā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XIII pielikumā aiz 66.p punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 1702/2003) iekļauj šādu punktu:

| “66.pa | 32008 R 0287: Komisijas 2008. gada 28. marta Regula (EK) Nr. 287/2008 par Regulas (EK) Nr. 1702/2003 2.c panta 3. punktā minētā derīguma termiņa pagarināšanu (OV L 87, 29.3.2008., 3. lpp.).” |
| --- | --- |

“66.pa

32008 R 0287: Komisijas 2008. gada 28. marta Regula (EK) Nr. 287/2008 par Regulas (EK) Nr. 1702/2003 2.c panta 3. punktā minētā derīguma termiņa pagarināšanu (OV L 87, 29.3.2008., 3. lpp.).”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 287/2008 teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 8. novembrī ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2008. gada 7. novembrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

H. S. H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

---

(1)  OV L 309, 20.11.2008., 30. lpp.

1

(2)  OV L 87, 29.3.2008., 3. lpp.

2

(3)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

3

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/111 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/111

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 120/2008

(2008. gada 7. novembris),

ar ko groza EEZ līguma XV pielikumu (Valsts atbalsts)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XV pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2007. gada 8. jūnija Lēmumu Nr. 55/2007 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XV pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2007. gada 8. jūnija Lēmumu Nr. 55/2007 (1).

| (2) | Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (2). |
| --- | --- |

(2)

Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (2).

| (3) | Regula (EK) Nr. 800/2008 atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 1628/2006 (3), kas iekļauta Līgumā un kas tāpēc ir jāatceļ saskaņā ar Līgumu. |
| --- | --- |

(3)

Regula (EK) Nr. 800/2008 atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 1628/2006 (3), kas iekļauta Līgumā un kas tāpēc ir jāatceļ saskaņā ar Līgumu.

| (4) | Komisijas Regulu (EK) Nr. 68/2001 (4), (EK) Nr. 70/2001 (5), (EK) Nr. 2204/2002 (6), kuras ir iekļautas Līgumā, darbības termiņš ir beidzies, un tādēļ tās ir jāsvītro no Līguma; |
| --- | --- |

(4)

Komisijas Regulu (EK) Nr. 68/2001 (4), (EK) Nr. 70/2001 (5), (EK) Nr. 2204/2002 (6), kuras ir iekļautas Līgumā, darbības termiņš ir beidzies, un tādēļ tās ir jāsvītro no Līguma;

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XV pielikumu groza šādi.

| 1) | Pielikuma 1.d punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 68/2001), 1.f punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 70/2001), 1.g punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 2204/2002 un 1.i punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 1628/2006) tekstu, kā arī saistīto virsrakstu tekstu svītro no 2009. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

1)

Pielikuma 1.d punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 68/2001), 1.f punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 70/2001), 1.g punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 2204/2002 un 1.i punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 1628/2006) tekstu, kā arī saistīto virsrakstu tekstu svītro no 2009. gada 1. janvāra.

| 2) | Aiz 1.i punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 1628/2006) iekļauj šādu punktu:
  “Atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem, pētniecībai, attīstībai, inovācijai, vides aizsardzībai, reģionāliem ieguldījumiem, sieviešu uzņēmējdarbībai, nodarbinātībai un mācībām






  1.j | 32008 R 0800: Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.).
  Regulas noteikumi šā nolīguma mērķiem jālasa ar turpmāk minētajiem pielāgojumiem:






  a) | vārdus “EK līguma 87. panta 1. punkts” aizstāj ar “EEZ līguma 61. panta 1. punkts”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Aiz 1.i punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 1628/2006) iekļauj šādu punktu:

“Atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem, pētniecībai, attīstībai, inovācijai, vides aizsardzībai, reģionāliem ieguldījumiem, sieviešu uzņēmējdarbībai, nodarbinātībai un mācībām

1.j

32008 R 0800: Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.).

Regulas noteikumi šā nolīguma mērķiem jālasa ar turpmāk minētajiem pielāgojumiem:

a)

vārdus “EK līguma 87. panta 1. punkts” aizstāj ar “EEZ līguma 61. panta 1. punkts”;

| b) | vārdus “EK līguma 87. un 88. pants” aizstāj ar “EEZ līguma 61. un 62. pants”; |
| --- | --- |

b)

vārdus “EK līguma 87. un 88. pants” aizstāj ar “EEZ līguma 61. un 62. pants”;

| c) | vārdus “EK līguma 87. panta 3. punkts” aizstāj ar “EEZ līguma 61. panta 3. punkts”; |
| --- | --- |

c)

vārdus “EK līguma 87. panta 3. punkts” aizstāj ar “EEZ līguma 61. panta 3. punkts”;

| d) | vārdus “EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts” aizstāj ar “EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunkts”; |
| --- | --- |

d)

vārdus “EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts” aizstāj ar “EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunkts”;

| e) | vārdus “EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts” aizstāj ar “EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkts”; |
| --- | --- |

e)

vārdus “EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts” aizstāj ar “EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkts”;

| f) | attiecībā uz EBTA valstīm frāzi “EK līguma 88. panta 3. punkts” aizstāj ar “Uzraudzības un tiesu nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punkts”; |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz EBTA valstīm frāzi “EK līguma 88. panta 3. punkts” aizstāj ar “Uzraudzības un tiesu nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punkts”;

| g) | vārdus “saderīgs ar kopējo tirgu” aizstāj ar “saderīgs ar EEZ līguma darbību”; |
| --- | --- |

g)

vārdus “saderīgs ar kopējo tirgu” aizstāj ar “saderīgs ar EEZ līguma darbību”;

| h) | vārdu “Komisija” aizstāj ar “kompetenta uzraudzības iestāde saskaņā ar definīciju EEZ līguma 62. pantā”; |
| --- | --- |

h)

vārdu “Komisija” aizstāj ar “kompetenta uzraudzības iestāde saskaņā ar definīciju EEZ līguma 62. pantā”;

| i) | vārdus “Kopienas reģistros” aizstāj ar vārdiem “EEZ līgumā ietvertās teritorijas reģistros”; |
| --- | --- |

i)

vārdus “Kopienas reģistros” aizstāj ar vārdiem “EEZ līgumā ietvertās teritorijas reģistros”;

| j) | vārdus “Līguma I pielikums” aizstāj ar “minēti šā pielikuma pielikumā un uz tiem attiecas EEZ līguma piemērošanas joma”; |
| --- | --- |

j)

vārdus “Līguma I pielikums” aizstāj ar “minēti šā pielikuma pielikumā un uz tiem attiecas EEZ līguma piemērošanas joma”;

| k) | vārdus “Kopienas līdzekļi” aizstāj ar “Kopienas vai EEZ līdzekļi”; |
| --- | --- |

k)

vārdus “Kopienas līdzekļi” aizstāj ar “Kopienas vai EEZ līdzekļi”;

| l) | atsauces uz Kopienas tiesību aktiem neparedz, ka EBTA valstīm ir jāpanāk atbilstība Kopienas tiesības aktiem, ja šie tiesību akti nav iekļauti Līgumā.” |
| --- | --- |

l)

atsauces uz Kopienas tiesību aktiem neparedz, ka EBTA valstīm ir jāpanāk atbilstība Kopienas tiesības aktiem, ja šie tiesību akti nav iekļauti Līgumā.”

| 3) | Pielikuma virsrakstā vārdus “1.f(g)” aizstāj ar “1.j(j)”. |
| --- | --- |

3)

Pielikuma virsrakstā vārdus “1.f(g)” aizstāj ar “1.j(j)”.

2. pants

Regulas (EK) Nr. 800/2008 teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 8. novembrī ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (7).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2008. gada 7. novembrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

H. S. H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

---

(1)  OV L 266, 11.10.2007., 15. lpp.

1

(2)  OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.

2

(3)  OV L 302, 1.11.2006., 29. lpp.

3

(4)  OV L 10, 13.1.2001., 20. lpp.

4

(5)  OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp.

5

(6)  OV L 337, 13.12.2002., 3. lpp.

6

(7)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

7

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/113 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/113

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 121/2008

(2008. gada 7. novembris),

ar ko groza EEZ līguma XX pielikumu (Vide)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk tekstā “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XX pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 106/2008 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XX pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 106/2008 (1).

| (2) | Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2004. gada 3. decembra Regula (EK) Nr. 2077/2004, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000 attiecībā uz reaģentu izmantošanu (2), |
| --- | --- |

(2)

Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2004. gada 3. decembra Regula (EK) Nr. 2077/2004, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000 attiecībā uz reaģentu izmantošanu (2),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XX pielikuma 21.aa punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2037/2000) iekļauj šādu ievilkumu:

| “— | 32004 R 2077: Komisijas 2004. gada 3. decembra Regula (EK) Nr. 2077/2004 (OV L 359, 4.12.2004., 28. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

32004 R 2077: Komisijas 2004. gada 3. decembra Regula (EK) Nr. 2077/2004 (OV L 359, 4.12.2004., 28. lpp.).”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 2077/2004 teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ pielikumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 8. novembrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2008. gada 7. novembrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

H. S. H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

---

(1)  OV L 309, 20.11.2008., 33. lpp.

1

(2)  OV L 359, 4.12.2004., 28. lpp.

2

(3)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

3

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/114 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/114

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 122/2008

(2008. gada 7. novembris),

ar ko groza EEZ līguma XX pielikumu (Vide)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk tekstā “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XX pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 106/2008 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XX pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 106/2008 (1).

| (2) | Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2007. gada 26. novembra Regula (EK) Nr. 1379/2007, ar ko groza IA, IB, VII un VIII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1013/2006 par atkritumu sūtījumiem, lai ņemtu vērā tehnikas progresu un grozījumus, par ko vienojās saskaņā ar Bāzeles konvenciju (2), |
| --- | --- |

(2)

Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2007. gada 26. novembra Regula (EK) Nr. 1379/2007, ar ko groza IA, IB, VII un VIII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1013/2006 par atkritumu sūtījumiem, lai ņemtu vērā tehnikas progresu un grozījumus, par ko vienojās saskaņā ar Bāzeles konvenciju (2),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XX pielikuma 32.c punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1013/2006) pievieno šādu tekstu:

“, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | 32007 R 1379: Komisijas 2007. gada 26. novembra Regulu (EK) Nr. 1379/2007 (OV L 309, 27.11.2007., 7. lpp.).” |
| --- | --- |

—

32007 R 1379: Komisijas 2007. gada 26. novembra Regulu (EK) Nr. 1379/2007 (OV L 309, 27.11.2007., 7. lpp.).”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 1379/2007 teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ pielikumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 8. novembrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2008. gada 7. novembrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

H. S. H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

---

(1)  OV L 309, 20.11.2008., 33. lpp.

1

(2)  OV L 309, 27.11.2007., 7. lpp.

2

(3)  Konstitucionālās prasības ir norādītas.

3

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/115 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/115

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 123/2008

(2008. gada 7. novembris),

ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk tekstā “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XXI pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 108/2008 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XXI pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 108/2008 (1).

| (2) | Līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 295/2008 par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku (pārstrādāta versija) (2). |
| --- | --- |

(2)

Līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 295/2008 par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku (pārstrādāta versija) (2).

| (3) | Ar Regulu (EK) Nr. 295/2008 atceļ Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 58/97 (3), kas ir iekļauta Līgumā un kas līdz ar to saskaņā ar Līgumu ir jāatceļ, |
| --- | --- |

(3)

Ar Regulu (EK) Nr. 295/2008 atceļ Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 58/97 (3), kas ir iekļauta Līgumā un kas līdz ar to saskaņā ar Līgumu ir jāatceļ,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XXI pielikumu groza šādi.

| 1. | Ar šādu tekstu aizstāj 1. punktu (Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 58/97):
  “32008 R 0295: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 295/2008 par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku (pārstrādāta versija) (OV L 97, 9.4.2008., 13. lpp.).
  Šā līguma mērķiem minētās regulas noteikumos veic šādu pielāgojumu:
  Lihtenšteina tiek atbrīvota no šajā regulā prasīto datu vākšanas, izņemot datus, kas attiecas uz sīki izstrādāto moduli uzņēmējdarbības demogrāfijas strukturālajai statistikai saskaņā ar 3. panta 2. punkta i) apakšpunktu.
  Tai jāsniedz pieprasītie dati pirmo reizi par 2009. gadu.” |
| --- | --- |

1.

Ar šādu tekstu aizstāj 1. punktu (Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 58/97):

“32008 R 0295: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 295/2008 par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku (pārstrādāta versija) (OV L 97, 9.4.2008., 13. lpp.).

Šā līguma mērķiem minētās regulas noteikumos veic šādu pielāgojumu:

Lihtenšteina tiek atbrīvota no šajā regulā prasīto datu vākšanas, izņemot datus, kas attiecas uz sīki izstrādāto moduli uzņēmējdarbības demogrāfijas strukturālajai statistikai saskaņā ar 3. panta 2. punkta i) apakšpunktu.

Tai jāsniedz pieprasītie dati pirmo reizi par 2009. gadu.”

| 2. | Šādu tekstu iekļauj 20.c punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1893/2006):
  “, kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32008 R 0295: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 295/2008 (OV L 97, 9.4.2008., 13. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

2.

Šādu tekstu iekļauj 20.c punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1893/2006):

“, kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32008 R 0295: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 295/2008 (OV L 97, 9.4.2008., 13. lpp.).”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 295/2008 teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ pielikumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 8. novembrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (4).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2008. gada 7. novembrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

H. S. H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

---

(1)  OV L 309, 20.11.2008., 37. lpp.

1

(2)  OV L 97, 9.4.2008., 13. lpp.

2

(3)  OV L 14, 17.1.1997., 1. lpp.

3

(4)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

4

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/117 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/117

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 124/2008

(2008. gada 7. novembris),

ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk tekstā “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XXI pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 108/2008 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XXI pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 108/2008 (1).

| (2) | Līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 453/2008 attiecībā uz ceturkšņa statistiku par brīvajām darbvietām Kopienā (2), |
| --- | --- |

(2)

Līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 453/2008 attiecībā uz ceturkšņa statistiku par brīvajām darbvietām Kopienā (2),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XXI pielikumā aiz 18.ub punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 10/2008) iekļauj šādu punktu:

| “18.v | 32008 R 0453: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 453/2008 attiecībā uz ceturkšņa statistiku par brīvajām darbvietām Kopienā (OV L 145, 4.6.2008., 234. lpp.).
  Šā līguma mērķiem minētās regulas noteikumos veic šādu pielāgojumu:
  Šo regulu nepiemēro Lihtenšteinai.” |
| --- | --- |

“18.v

32008 R 0453: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 453/2008 attiecībā uz ceturkšņa statistiku par brīvajām darbvietām Kopienā (OV L 145, 4.6.2008., 234. lpp.).

Šā līguma mērķiem minētās regulas noteikumos veic šādu pielāgojumu:

Šo regulu nepiemēro Lihtenšteinai.”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 453/2008 teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ pielikumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 8. novembrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2008. gada 7. novembrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

H. S. H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

---

(1)  OV L 309, 20.11.2008., 37. lpp.

1

(2)  OV L 145, 4.6.2008., 234. lpp.

2

(3)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

3

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/118 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/118

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 125/2008

(2008. gada 7. novembris),

ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk tekstā “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XXI pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 108/2008 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XXI pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 108/2008 (1).

| (2) | Līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 452/2008 par izglītības un mūžizglītības statistikas izveidi un pilnveidi (2), |
| --- | --- |

(2)

Līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 452/2008 par izglītības un mūžizglītības statistikas izveidi un pilnveidi (2),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XXI pielikumā aiz 18.v punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 453/2008) iekļauj šādu punktu:

| “18.w | 32008 R 0452: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 452/2008 par izglītības un mūžizglītības statistikas izveidi un pilnveidi (OV L 145, 4.6.2008., 227. lpp.).
  Šā līguma mērķiem minētās regulas noteikumos veic šādu pielāgojumu:
  Lihtenšteina tiek atbrīvota no šajā regulā prasīto datu vākšanas, izņemot datus par sākumizglītības un pirmās pakāpes vidējās vispārējās izglītības līmeni.” |
| --- | --- |

“18.w

32008 R 0452: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 452/2008 par izglītības un mūžizglītības statistikas izveidi un pilnveidi (OV L 145, 4.6.2008., 227. lpp.).

Šā līguma mērķiem minētās regulas noteikumos veic šādu pielāgojumu:

Lihtenšteina tiek atbrīvota no šajā regulā prasīto datu vākšanas, izņemot datus par sākumizglītības un pirmās pakāpes vidējās vispārējās izglītības līmeni.”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 452/2008 teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ pielikumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 8. novembrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2008. gada 7. novembrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

H. S. H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

---

(1)  OV L 309, 20.11.2008., 37. lpp.

1

(2)  OV L 145, 4.6.2008., 227. lpp.

2

(3)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

3

---

| 18.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 339/119 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 339/119

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 126/2008

(2008. gada 7. novembris),

ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk tekstā “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XXI pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 108/2008 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XXI pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 26. septembra Lēmumu Nr. 108/2008 (1).

| (2) | Līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 451/2008, ar ko izveido preču statistisko klasifikāciju pēc saimniecības nozarēm (CPA) un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3696/93 (2). |
| --- | --- |

(2)

Līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 451/2008, ar ko izveido preču statistisko klasifikāciju pēc saimniecības nozarēm (CPA) un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3696/93 (2).

| (3) | Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2008. gada 29. maija Regula (EK) Nr. 472/2008, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku attiecībā uz pirmo bāzes gadu, kas jāpiemēro laikrindām saskaņā ar NACE 2. red., un attiecībā uz detalizācijas pakāpi, formu, pirmo pārskata periodu un pārskata periodu, ko piemēro laikrindām līdz 2009. gadam, kuras jānosūta saskaņā ar NACE 2. red. (3) |
| --- | --- |

(3)

Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2008. gada 29. maija Regula (EK) Nr. 472/2008, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku attiecībā uz pirmo bāzes gadu, kas jāpiemēro laikrindām saskaņā ar NACE 2. red., un attiecībā uz detalizācijas pakāpi, formu, pirmo pārskata periodu un pārskata periodu, ko piemēro laikrindām līdz 2009. gadam, kuras jānosūta saskaņā ar NACE 2. red. (3)

| (4) | Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2008. gada 26. jūnija Regula (EK) Nr. 606/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 831/2002, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku attiecībā uz piekļuvi konfidenciāliem datiem zinātniskos nolūkos (4). |
| --- | --- |

(4)

Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2008. gada 26. jūnija Regula (EK) Nr. 606/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 831/2002, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku attiecībā uz piekļuvi konfidenciāliem datiem zinātniskos nolūkos (4).

| (5) | Ar Regulu (EK) Nr. 451/2008 no 2008. gada 1. janvāra atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3696/93 (5), kas ir iekļauta Līgumā un tādējādi ir jāatceļ saskaņā ar Līgumu, |
| --- | --- |

(5)

Ar Regulu (EK) Nr. 451/2008 no 2008. gada 1. janvāra atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3696/93 (5), kas ir iekļauta Līgumā un tādējādi ir jāatceļ saskaņā ar Līgumu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XXI pielikumu groza šādi.

| 1) | Pielikuma 20.b punkta (Padomes Regula (EEK) Nr. 3696/93) tekstu aizstāj ar šādu tekstu:
  “32008 R 0451: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 451/2008, ar ko izveido preču statistisko klasifikāciju pēc saimniecības nozarēm (CPA) un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3696/93 (OV L 145, 4.6.2008., 65. lpp.).” |
| --- | --- |

1)

Pielikuma 20.b punkta (Padomes Regula (EEK) Nr. 3696/93) tekstu aizstāj ar šādu tekstu:

“32008 R 0451: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 451/2008, ar ko izveido preču statistisko klasifikāciju pēc saimniecības nozarēm (CPA) un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3696/93 (OV L 145, 4.6.2008., 65. lpp.).”

| 2) | Pēc 2.c punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 1503/2006) iekļauj šādu punktu:






  “2.d | 32008 R 0472: Komisijas 2008. gada 29. maija Regula (EK) Nr. 472/2008, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku attiecībā uz pirmo bāzes gadu, kas jāpiemēro laikrindām saskaņā ar NACE 2. red., un attiecībā uz detalizācijas pakāpi, formu, pirmo pārskata periodu un pārskata periodu, ko piemēro laikrindām līdz 2009. gadam, kuras jānosūta saskaņā ar NACE 2. red. (OV L 140, 30.5.2008., 5. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

2)

Pēc 2.c punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 1503/2006) iekļauj šādu punktu:

“2.d

32008 R 0472: Komisijas 2008. gada 29. maija Regula (EK) Nr. 472/2008, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku attiecībā uz pirmo bāzes gadu, kas jāpiemēro laikrindām saskaņā ar NACE 2. red., un attiecībā uz detalizācijas pakāpi, formu, pirmo pārskata periodu un pārskata periodu, ko piemēro laikrindām līdz 2009. gadam, kuras jānosūta saskaņā ar NACE 2. red. (OV L 140, 30.5.2008., 5. lpp.).”

| 3) | Ar šādu ievilkumu papildina 17.b punktu (Komisijas Regula (EK) Nr. 831/2002):






  “— | 32008 R 0606: Komisijas 2008. gada 26. jūnija Regula (EK) Nr. 606/2008 (OV L 166, 27.6.2008., 16. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

3)

Ar šādu ievilkumu papildina 17.b punktu (Komisijas Regula (EK) Nr. 831/2002):

“—

32008 R 0606: Komisijas 2008. gada 26. jūnija Regula (EK) Nr. 606/2008 (OV L 166, 27.6.2008., 16. lpp.).”

2. pants

Regulu (EK) Nr. 451/2008, (EK) Nr. 472/2008 un (EK) Nr. 606/2008 teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ pielikumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 8. novembrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (6).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2008. gada 7. novembrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

H. S. H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

---

(1)  OV L 309, 20.11.2008., 37. lpp.

1

(2)  OV L 145, 4.6.2008., 65. lpp.

2

(3)  OV L 140, 30.5.2008., 5. lpp.

3

(4)  OV L 166, 27.6.2008., 16. lpp.

4

(5)  OV L 342, 31.12.1993., 1. lpp.

5

(6)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

6

---