# Europos Sąjungos L 332/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 332 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. gruodžio 10d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 332

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. gruodžio 10d.

---

| Turinys | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2008/914/EB |
| | * | 2008 m. birželio 11 d. Komisijos sprendimas dėl Nyderlandų pasiūlytų priemonių, skirtų apsaugoti Voordelta teritorijos jūrų ekosistemas, patvirtinimo
  (Pranešta dokumentu Nr. C(2008) 2415) | 1 |
| | | 2008/915/EB |
| | * | 2008 m. spalio 30 d. Komisijos sprendimas kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB nustatomos atlikus interkalibraciją gautos valstybių narių monitoringo sistemų klasių vertės
  (Pranešta dokumentu Nr. C(2008) 6016)


   (
  1
  ) | 20 |

Turinys

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

Puslapis

SPRENDIMAI

Komisija

2008/914/EB

*

2008 m. birželio 11 d. Komisijos sprendimas dėl Nyderlandų pasiūlytų priemonių, skirtų apsaugoti Voordelta teritorijos jūrų ekosistemas, patvirtinimo
  (Pranešta dokumentu Nr. C(2008) 2415)

Voordelta

(Pranešta dokumentu Nr. C(2008) 2415)

1

2008/915/EB

*

2008 m. spalio 30 d. Komisijos sprendimas kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB nustatomos atlikus interkalibraciją gautos valstybių narių monitoringo sistemų klasių vertės
  (Pranešta dokumentu Nr. C(2008) 6016)


   (
  1
  )

(Pranešta dokumentu Nr. C(2008) 6016)

(
  1

20

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Pastaba skaitytojui (žr. antą viršelio puslapį) | s3 |

*

Pastaba skaitytojui (žr. antą viršelio puslapį)

Pastaba skaitytojui

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 10.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. birželio 11 d.

dėl Nyderlandų pasiūlytų priemonių, skirtų apsaugoti Voordelta teritorijos jūrų ekosistemas, patvirtinimo

(Pranešta dokumentu Nr. C(2008) 2415)

(Tekstas autentiškas tik olandų kalba)

(2008/914/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 8 straipsnio 3 dalį ir 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| 1) | 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvos 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (2) 3 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad valstybės narės prisidėtų kuriant specialių saugomų teritorijų tinklą, vadinamą „Natura 2000“, apimantį šios direktyvos prieduose išvardytus natūralių buveinių tipus ir rūšis. |
| --- | --- |

1)

1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvos 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (2) 3 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad valstybės narės prisidėtų kuriant specialių saugomų teritorijų tinklą, vadinamą „Natura 2000“, apimantį šios direktyvos prieduose išvardytus natūralių buveinių tipus ir rūšis.

| 2) | Direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų būtinas specialių saugomų teritorijų apsaugos priemones. |
| --- | --- |

2)

Direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų būtinas specialių saugomų teritorijų apsaugos priemones.

| 3) | 2008 m. vasario 28 d. Nyderlandai nurodė, kad Voordelta vadinama sritis yra speciali saugoma teritorija, kaip apibrėžta Direktyvos 92/43/EEB 3 straipsnio 2 dalyje, ir informavo Komisiją apie ketinimą imtis priemonių toje teritorijoje riboti žvejybos veiklą. |
| --- | --- |

3)

2008 m. vasario 28 d. Nyderlandai nurodė, kad Voordelta vadinama sritis yra speciali saugoma teritorija, kaip apibrėžta Direktyvos 92/43/EEB 3 straipsnio 2 dalyje, ir informavo Komisiją apie ketinimą imtis priemonių toje teritorijoje riboti žvejybos veiklą.

| 4) | Direktyvos 92/43/EB 6 straipsnio 4 dalyje reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi visų kompensacinių priemonių, būtinų norint apsaugoti bendrą tinklo „Natura 2000“ vientisumą, kai vykdomas planas ar projektas, darantis didelį neigiamą poveikį „Natura 2000“ teritorijai. Šiomis aplinkybėmis, Voordelta teritorijoje pastačius uostą „Maasvlakte 2“, Nyderlandai turi imtis atitinkamų kompensacinių priemonių. Komisijos nuomonė dėl šio projekto buvo teigiama (2003 m. balandžio 24 d. Komisijos nuomonė C(2003) 1308). |
| --- | --- |

4)

Direktyvos 92/43/EB 6 straipsnio 4 dalyje reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi visų kompensacinių priemonių, būtinų norint apsaugoti bendrą tinklo „Natura 2000“ vientisumą, kai vykdomas planas ar projektas, darantis didelį neigiamą poveikį „Natura 2000“ teritorijai. Šiomis aplinkybėmis, Voordelta teritorijoje pastačius uostą „Maasvlakte 2“, Nyderlandai turi imtis atitinkamų kompensacinių priemonių. Komisijos nuomonė dėl šio projekto buvo teigiama (2003 m. balandžio 24 d. Komisijos nuomonė C(2003) 1308).

| 5) | Gyvųjų vandens išteklių apsaugos, valdymo ir naudojimo priemonės reglamentuojamos bendrosios žuvininkystės politikos taisyklėmis. |
| --- | --- |

5)

Gyvųjų vandens išteklių apsaugos, valdymo ir naudojimo priemonės reglamentuojamos bendrosios žuvininkystės politikos taisyklėmis.

| 6) | Jei Bendrija nėra priėmusi konkrečiai teritorijai skirtų apsaugos ir valdymo priemonių, Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 9 straipsniu valstybėms narėms suteikiama teisė imtis nediskriminacinių priemonių, mažinančių žvejybos poveikį jūrų ekosistemų apsaugai, 12 jūrmylių zonoje. Valstybių narių priemonės turi derėti su Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 2 straipsnyje nustatytais bendrosios žuvininkystės politikos tikslais ir būti ne mažiau griežtos nei galiojantys Bendrijos teisės aktai. Jei priemonės turi poveikio kitų valstybių narių žvejybos laivams, apie jas turi būti pranešta Komisijai, valstybėms narėms ir atitinkamoms regioninėms patariamosioms taryboms bei po to Komisija jas turi patvirtinti. |
| --- | --- |

6)

Jei Bendrija nėra priėmusi konkrečiai teritorijai skirtų apsaugos ir valdymo priemonių, Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 9 straipsniu valstybėms narėms suteikiama teisė imtis nediskriminacinių priemonių, mažinančių žvejybos poveikį jūrų ekosistemų apsaugai, 12 jūrmylių zonoje. Valstybių narių priemonės turi derėti su Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 2 straipsnyje nustatytais bendrosios žuvininkystės politikos tikslais ir būti ne mažiau griežtos nei galiojantys Bendrijos teisės aktai. Jei priemonės turi poveikio kitų valstybių narių žvejybos laivams, apie jas turi būti pranešta Komisijai, valstybėms narėms ir atitinkamoms regioninėms patariamosioms taryboms bei po to Komisija jas turi patvirtinti.

| 7) | 2008 m. gegužės 13 d. Nyderlandai apie priemones, kurių jie ketina imtis, pranešė Komisijai, Belgijai, Danijai, Vokietijai ir Prancūzijai – valstybėms narėms, kurioms priemonės turės poveikio, – bei Šiaurės jūros regioninei patariamajai tarybai. |
| --- | --- |

7)

2008 m. gegužės 13 d. Nyderlandai apie priemones, kurių jie ketina imtis, pranešė Komisijai, Belgijai, Danijai, Vokietijai ir Prancūzijai – valstybėms narėms, kurioms priemonės turės poveikio, – bei Šiaurės jūros regioninei patariamajai tarybai.

| 8) | Nyderlandų siūlomos žuvininkystės priemonės yra jūros dugno apsaugos teritorijos sukūrimas, galimybė patekti į kurią būtų apribota didesnės nei 260 AG (191 kW) galios variklį ir prieš gruntlynį velkamas grandines turintiems, plačiažiočiais tralais žvejojantiems traleriams, bei penkių jūros dugno apsaugos teritorijoje esančių poilsio zonų, kuriose būtų uždrausta beveik visa žvejyba, įkūrimas. |
| --- | --- |

8)

Nyderlandų siūlomos žuvininkystės priemonės yra jūros dugno apsaugos teritorijos sukūrimas, galimybė patekti į kurią būtų apribota didesnės nei 260 AG (191 kW) galios variklį ir prieš gruntlynį velkamas grandines turintiems, plačiažiočiais tralais žvejojantiems traleriams, bei penkių jūros dugno apsaugos teritorijoje esančių poilsio zonų, kuriose būtų uždrausta beveik visa žvejyba, įkūrimas.

| 9) | Belgija ir Šiaurės jūros regioninis patariamasis komitetas dėl pranešimo pateikė Komisijai pastabas raštu. |
| --- | --- |

9)

Belgija ir Šiaurės jūros regioninis patariamasis komitetas dėl pranešimo pateikė Komisijai pastabas raštu.

| 10) | Nyderlandų siūlomos priemonės yra nediskriminacinės, nes jos taikomos vienodai visiems toje teritorijoje veiklą vykdantiems laivams. Priemonės skirtos sumažinti žvejybos poveikį jūrų ekosistemų apsaugai ir turi būti taikomos 12 jūrmylių atstumu nuo bazinių linijų. Bendrija nėra priėmusi jokių būtent šiai teritorijai skirtų apsaugos ar valdymo priemonių. |
| --- | --- |

10)

Nyderlandų siūlomos priemonės yra nediskriminacinės, nes jos taikomos vienodai visiems toje teritorijoje veiklą vykdantiems laivams. Priemonės skirtos sumažinti žvejybos poveikį jūrų ekosistemų apsaugai ir turi būti taikomos 12 jūrmylių atstumu nuo bazinių linijų. Bendrija nėra priėmusi jokių būtent šiai teritorijai skirtų apsaugos ar valdymo priemonių.

| 11) | Minėtos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 2 straipsnyje nustatytus tikslus, visų pirma atsargumo principą, kurio reikia laikytis imantis gyviesiems vandens ištekliams apsaugoti ir išsaugoti skirtų priemonių, ir yra ne mažiau griežtos nei galiojantys Bendrijos teisės aktai, |
| --- | --- |

11)

Minėtos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 2 straipsnyje nustatytus tikslus, visų pirma atsargumo principą, kurio reikia laikytis imantis gyviesiems vandens ištekliams apsaugoti ir išsaugoti skirtų priemonių, ir yra ne mažiau griežtos nei galiojantys Bendrijos teisės aktai,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Patvirtinamos I–III prieduose nustatytos Nyderlandų siūlomos Voordelta teritorijos jūrų ekosistemų apsaugos priemonės.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Nyderlandų Karalystei.

Priimta Briuselyje 2008 m. birželio 11 d.

Komisijos vardu

Joe BORG

Komisijos narys

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

1

(2)  OL L 206, 1992 7 22, p. 7.

2

---

I PRIEDAS

Dekretas dėl galimybės patekti į vietoves Hinderplaat, Bollen van de Ooster, Bollen van het Nieuwe Zand apribojimo

2008 m. gegužės 13 d.

Žemės ūkio, gamtos ir maisto kokybės ministras

Galimybės patekti į gamtines zonas, priklausančias Voordelta„Natura 2000“ teritorijai, apribojimas pagal 1998 m. Gamtos apsaugos įstatymo 20 skirsnį.

ĮVADAS

1998 m. Gamtos apsaugos įstatymo (1) 20 skirsnio 1 poskirsnyje numatyta, kad provincijos valdžios institucijos gali apriboti galimybę patekti į 10 skirsnio 1 poskirsnyje apibrėžtus saugomus gamtos draustinius; nustatytas teritorijas, kaip apibrėžta 10a skirsnio 1 poskirsnyje, ir kitas teritorijas, kurių nustatymas yra svarstomas, kaip apibrėžta 12 skirsnyje, arba į tokių teritorijų dalis tiek, kiek tai būtina siekiant apsaugoti minėtos teritorijos ekologinę vertę.

1998 m. Gamtos apsaugos įstatymo 20 skirsnio 2 poskirsnyje numatyta, kad 1 poskirsnyje apibrėžti įgaliojimai priklauso Žemės ūkio, gamtos ir maisto kokybės ministrui pritarus kitam ministrui, jei 1 poskirsnyje apibrėžta teritorija ar jos dalis yra valdoma to ar kitų ministrų arba priklauso jų jurisdikcijai.

Šis dekretas turi būti įgyvendinamas pritarus Transporto, viešųjų darbų ir vandens valdymo ministrui. Galiojančiame Žemės ūkio, gamtos ir maisto kokybės ministerijos regiono reikalų mandate (2) numatyta, kad šios ministerijos Pietų regiono direktorius yra įgaliotas priimti šį sprendimą Žemės ūkio, gamtos ir maisto kokybės ministro vardu.

Galimybę patekti į dalį Voordelta„Natura 2000“ (toliau – Voordelta) teritorijai priklausančių plotų apriboti būtina, siekiant apsaugoti esamą ir būsimą ekologinę teritorijos vertę. Tokių patekimo galimybės apribojimų nustatymo pagrindas yra Voordelta nustatymo atitinkama teritorija dekretas (2008 m. vasario 19 d., Nr. DRZO/2008-113), kalbant apie Voordelta„Natura 2000“ teritorijos tikslų įgyvendinimą, bei kompensacinės prievolės, nurodytos licencijoje pagal Gamtos apsaugos įstatymą (2008 m. balandžio 17 d., Nr. DRZW/2008-1670), kuri buvo išduota „Maasvlakte 2“ statybai ir eksploatavimui. Daugiau informacijos šiuo klausimu pateikta prie šio dekreto pridedamame bendrame aiškinamajame rašte.

Šiuo dekretu konkrečiai reglamentuojamas galimybės patekti į toliau nurodytas teritorijas apribojimas. Patekimo galimybės specialios išimtys jokiu būdu nesumažina jokių licencijavimo reikalavimų, kaip apibrėžta 1998 m. Gamtos apsaugos įstatymo 19 d skirsnyje, išskyrus tuos atvejus, kai taikomos išimtys, apibrėžtos pagal 1998 m. Gamtos apsaugos įstatymo 19d skirsnio 2 poskirsnį (valdymo planą atitinkantys projektai ar veikla).

DEKRETAS

1 skirsnis

Galimybė patekti į Voordelta teritorijoje esantį Hinderplaat, kaip pažymėta prie šio dekreto pridedamame žemėlapyje, turi būti apribota.

Ribota galimybė patekti į Hinderplaat visus metus taikoma visoms veiklos rūšims, išskyrus išvardytąsias toliau.

Organizuotos kelionės baidarėmis

Nuo rugsėjo 1 d. iki gegužės 1 d. leidžiama iš viso dešimt organizuotų kelionių baidarėmis (kajakais); per vieną dieną leidžiamos daugiausia dvi tokios kelionės. Be to, taikomos tokios papildomos sąlygos:

| — | į teritoriją patekti leidžiama tik grupei (daugiausia šešiolikos asmenų), kuriai vadovauja sertifikuotas kelionės gidas arba instruktorius, priklausantis NKB (Olandijos baidarių asociacijai) arba TKBN (Olandijos baidarių turizmo asociacijai), |
| --- | --- |

—

į teritoriją patekti leidžiama tik grupei (daugiausia šešiolikos asmenų), kuriai vadovauja sertifikuotas kelionės gidas arba instruktorius, priklausantis NKB (Olandijos baidarių asociacijai) arba TKBN (Olandijos baidarių turizmo asociacijai),

| — | išsilaipinti potvynių užliejamose lygumose draudžiama. Privalu laikytis ne mažesniu kaip 250 metrų atstumu nuo besiilsinčių ruonių, |
| --- | --- |

—

išsilaipinti potvynių užliejamose lygumose draudžiama. Privalu laikytis ne mažesniu kaip 250 metrų atstumu nuo besiilsinčių ruonių,

| — | ekskursijos turi būti įregistruotos „Handhaving Voordelta“ registracijos centre ne vėliau kaip prieš 48 valandas (minėtos organizacijos žino telefono numerį). |
| --- | --- |

—

ekskursijos turi būti įregistruotos „Handhaving Voordelta“ registracijos centre ne vėliau kaip prieš 48 valandas (minėtos organizacijos žino telefono numerį).

Tralavimas

Tralavimas laivu, kurio variklio galia mažesnė nei 191 kW (260 AG), leidžiamas nuo rugsėjo 1 d. iki gegužės 1 d., atsižvelgiant į priimant šį dekretą turimus tokios veiklos leidimus. Ši nuostata taikoma dviem laivams, t. y. laivams OD 2 ir SL 22. Tolesnis naudojimas leidžiamas tik laikantis tokių sąlygų:

| — | privalu išlaikyti ne mažesnį kaip 250 m atstumą nuo potvynių užliejamų lygumų, |
| --- | --- |

—

privalu išlaikyti ne mažesnį kaip 250 m atstumą nuo potvynių užliejamų lygumų,

| — | didžiausias leidžiamas greitis yra 7 mazgai (13 km/val.), |
| --- | --- |

—

didžiausias leidžiamas greitis yra 7 mazgai (13 km/val.),

| — | siekiant užtikrinti reikalavimų vykdymą, abiejuose laivuose turi būti sumontuota tinkama buvimo vietos nustatymo įranga. |
| --- | --- |

—

siekiant užtikrinti reikalavimų vykdymą, abiejuose laivuose turi būti sumontuota tinkama buvimo vietos nustatymo įranga.

Žvejyba užmetamais tinklais

Žvejyba užmetamais tinklais (naudojant žiauninius arba pinkliuosius tinklus) leidžiama visus metus, atsižvelgiant į šio dekreto priėmimo metu turimus tokios veiklos leidimus. Ši nuostata taikoma vienam laivui, t. y. laivui Goeree 47. Tolesnis naudojimas leidžiamas tik laikantis tokių sąlygų:

| — | privalu išlaikyti ne mažesnį kaip 150 m atstumą nuo potvynių užliejamų lygumų. Prieš paprastųjų ruonių žindymo laikotarpį, jo metu ir po jo (nuo gegužės 1 d. iki rugsėjo 1 d.) nuo potvynių užliejamų lygumų privalu išlaikyti ne mažesnį kaip 250 m atstumą, |
| --- | --- |

—

privalu išlaikyti ne mažesnį kaip 150 m atstumą nuo potvynių užliejamų lygumų. Prieš paprastųjų ruonių žindymo laikotarpį, jo metu ir po jo (nuo gegužės 1 d. iki rugsėjo 1 d.) nuo potvynių užliejamų lygumų privalu išlaikyti ne mažesnį kaip 250 m atstumą,

| — | didžiausias leidžiamas greitis yra 7 mazgai (13 km/val.), |
| --- | --- |

—

didžiausias leidžiamas greitis yra 7 mazgai (13 km/val.),

| — | siekiant užtikrinti reikalavimų vykdymą, laive turi būti sumontuota tinkama buvimo vietos nustatymo įranga. |
| --- | --- |

—

siekiant užtikrinti reikalavimų vykdymą, laive turi būti sumontuota tinkama buvimo vietos nustatymo įranga.

Skrydžiai sraigtasparniu ir pramoginiai skrydžiai mažu orlaiviu

Skrydžiai sraigtasparniu virš šios teritorijos leidžiami tik tuo atveju, jei skrendama ne žemiau kaip 1 000 pėdų (apie 300 m) aukštyje.

Skrydžiai parasparniu ir skraidykle virš šios teritorijos griežtai draudžiami.

Visų kitų pramoginės aviacijos formų (motorinių ir nemotorinių) atveju ši teritorija laikoma „gamtos apsaugos zona“, kaip numatyta šiai kategorijai taikomame bendrosios aviacijos elgesio kodekse „Verantwoord Vliegen“ („Atsakingas skraidymas“)
   (3), kuriame nurodyta, kad virš šių teritorijų skrydžių reikėtų, kai įmanoma, vengti. Jei skrydis virš šių teritorijų yra neišvengiamas, turi būti laikomasi ne žemesnio kaip 1 000 pėdų (apie 300 m) aukščio, išskyrus atvejus, kai tai neįmanoma saugumo sumetimais.

2 skirsnis

Galimybė patekti į Voordelta teritorijoje esantį, prie šio dekreto pridėtame žemėlapyje nurodytą Bollen van de Ooster, turi būti apribota.

Ribota galimybė patekti į Bollen van de Ooster taikoma visus metus mažesnėje, žemėlapyje pažymėtoje vasaros poilsio zonoje. Nuo lapkričio 1 d. iki balandžio 1 d. ribota galimybė patekti į teritoriją taikoma didesnėje žemėlapyje nurodytoje žiemos poilsio zonoje.

Ribota galimybė patekti į Bollen van de Ooster taikoma visoms veiklos rūšims, išskyrus išvardytąsias toliau.

Komercinė ir poilsinė laivyba koridoriumi

Laivyba per žiemos poilsio zoną nurodytu koridoriumi gali būti vykdoma ne didesniu kaip 7 mazgų (13 km/val.) greičiu. Tačiau plaukti koridoriumi banglente ar burlaiviu draudžiama.

Plaukimas baidare, banglente ir burlaiviu

Plaukimas baidare (kajakais), banglente ar burlaiviu pridėtame žemėlapyje nurodytos poilsio zonos šiaurės rytų dalyje (žr. 5 skirsnį) visus metus.

Patekti į potvynių užliejamas lygumas šioje poilsio vietos dalyje vien minėtų sporto šakų tikslais taip pat leidžiama.

Skrydžiai sraigtasparniu ir pramoginiai skrydžiai mažu orlaiviu

Skrydžiai sraigtasparniu virš šios teritorijos leidžiami tik tuo atveju, jei skrendama ne žemesniame kaip 1 000 pėdų (apie 300 m) aukštyje.

Skrydžiai parasparniu ir skraidykle virš šios teritorijos griežtai draudžiami.

Visų kitų pramoginės aviacijos formų (motorinių ir nemotorinių) atveju ši teritorija laikoma „gamtos apsaugos zona“, kaip numatyta šiai kategorijai taikomame bendrosios aviacijos elgesio kodekse „Verantwoord Vliegen“ („Atsakingas skraidymas“), kuriame nurodyta, kad virš šių teritorijų skrydžių reikėtų, kai įmanoma, vengti. Jei skrydis virš šių teritorijų yra neišvengiamas, turi būti laikomasi ne žemesnio kaip 1 000 pėdų (apie 300 m) aukščio, išskyrus atvejus, kai tai neįmanoma saugumo sumetimais.

3 skirsnis

Galimybė patekti į Voordelta teritorijoje esantį, prie šio dekreto pridėtame žemėlapyje nurodytą Bollen van het Nieuwe Zand, turi būti apribota.

Galimybė patekti į Bollen van het Nieuwe Zand ribojama tik nuo lapkričio 1 d. iki gegužės 1 d.

Ribota galimybė patekti į Bollen van het Nieuwe Zand taikoma visoms veiklos rūšims, išskyrus išvardytąsias toliau.

Skrydžiai sraigtasparniu ir pramoginiai skrydžiai mažu orlaiviu

Skrydžiai sraigtasparniu virš šios teritorijos leidžiami, tik jei skrendama ne žemesniame kaip 1 000 pėdų (apie 300 m) aukštyje.

Skrydžiai parasparniu ir skraidykle virš šios teritorijos draudžiami.

Visų kitų pramoginės aviacijos formų (motorinių ir nemotorinių) atveju ši teritorija laikoma „gamtos apsaugos zona“, kaip numatyta šiai kategorijai taikomame bendrosios aviacijos elgesio kodekse „Verantwoord Vliegen“ („Atsakingas skraidymas“), kuriame nurodyta, kad virš šių teritorijų skrydžių reikėtų, kai įmanoma, vengti. Jei skrydis virš šių teritorijų yra neišvengiamas, turi būti laikomasi ne žemesnio kaip 1 000 pėdų (apie 300 m) aukščio, išskyrus atvejus, kai tai neįmanoma saugumo sumetimais.

4 skirsnis

Remiantis 1998 m. Gamtos apsaugos įstatymo 20 skirsnio 4 poskirsniu, 1–3 skirsniuose nurodyti patekimo galimybės apribojimai netaikomi toliau nurodytai veiklai.

Būtinų valstybinių užduočių vykdymas

Buvimas visus metus, vyriausybei ar vyriausybės vardu vykdant užduotis ir naudojant laivą, transporto priemonę ar orlaivį arba jų nenaudojant tiek, kiek tai būtina siekiant apsaugoti, prižiūrėti, žymėti, stebėti, tikrinti ar nustatyti buvimo vietą ir vykdyti karinę veiklą.

Kabelių ir vamzdynų priežiūra

Kabelių ir vamzdynų priežiūros darbai vykdomi nuo rugsėjo 1 d. iki gegužės 1 d. Galimybė patekti į teritoriją kitu nei šis laikotarpiu suteikiama tik neatidėliotinu atveju, jei taip nusprendžia kompetentinga institucija.

5 skirsnis

1.   Vietovės, į kurias patekimo galimybė apribojama šiuo dekretu, yra nurodytos pridėtame žemėlapyje „Toegangsbeperkingsbesluit Hinderplaat, Bollen van de Ooster en Bollen van het Nieuwe Zand“ (Dekretas dėl patekimo galimybės apribojimo, taikomas Hinderplaat, Bollen van de Ooster ir Bollen van het Nieuwe Zand), ir tiksliai apibrėžtos koordinatėmis.

2.   Sausumoje ir vandenyse teritorijos, į kurią galimybė patekti apribota, ribos gali būti nurodytos riboženkliais ir plūdurais.

3.   Su 1 poskirsnyje nurodytais žemėlapiais ir kitais priedėliais galima susipažinti per šešias savaites nuo paskelbimo dienos Žemės ūkio, gamtos ir maisto kokybės ministerijos Pietinio regiono reikalų direktorato biuruose, esančiuose Keisersgracht 5, Eindhovene, darbo metu – pirmadienį–penktadienį nuo 9 iki 17 val.

6 skirsnis

Šis dekretas turi būti paskelbtas „Staatscourant“ (Vyriausybės leidinyje). Prie šio dekreto pridedamą aiškinamąjį memorandumą reikia skaityti kartu su įsakymu.

ŽEMĖS ŪKIO, GAMTOS IR MAISTO KOKYBĖS MINISTRO

įgaliojimu

Pietinio regiono direktorius

Prieštaravimai

Suinteresuotosios šalys gali raštu pateikti prieštaravimą dėl šio dekreto pagal Bendrosios administracinės teisės įstatymo nuostatas. Tokie prieštaravimo pranešimai turėtų būti pateikti per šešias savaites nuo įsakymo paskelbimo „Staatscourant“ (Vyriausybės leidinyje) tokiu adresu:

| Minister of Agriculture, Nature and Food Quality |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| A.D. 20401 |
| 2500 EK The Hague |
| The Netherlands |

Minister of Agriculture, Nature and Food Quality

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

A.D. 20401

2500 EK The Hague

The Netherlands

Prieštaravimo pranešimai turėtų būti pasirašyti ir juose turėtų būti pateikta mažiausiai tokia informacija:

| a) | prieštaravimą teikiančios šalies vardas, pavardė (pavadinimas) ir adresas; |
| --- | --- |

a)

prieštaravimą teikiančios šalies vardas, pavardė (pavadinimas) ir adresas;

| b) | data; |
| --- | --- |

b)

data;

| c) | dekreto, dėl kurio teikiamas prieštaravimas, apibūdinimas ir |
| --- | --- |

c)

dekreto, dėl kurio teikiamas prieštaravimas, apibūdinimas ir

| d) | prieštaravimo pagrindai. |
| --- | --- |

d)

prieštaravimo pagrindai.

AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

„Natura 2000“ teritorijos

Voordelta teritorijoje aptinkama ekologiniu požiūriu ypač vertinga augalija ir gyvūnija. Dėl šios priežasties, remiantis ES Paukščių ir Buveinių direktyvomis, minėta sritis buvo priskirta „Natura 2000“ teritorijoms. Nyderlandai privalo nustatyti ir palaikyti tam tikrų rūšių ir jų buveinių „gerą apsaugos būklę“. Laukinės gamtos apsauga teisiškai reglamentuojama Augalijos ir gyvūnijos įstatymu, o apsaugos zonos – 1998 m. Gamtos apsaugos įstatymu. 1998 m. Gamtos apsaugos įstatyme reikalaujama, kad būtų parengtas valdymo planas visoms „Natura 2000“ teritorijoms.

Voordelta

Ekologiniu požiūriu ypač vertinga augalija ir gyvūnija randama visoje Voordelta teritorijoje, tačiau didžiausia jos įvairovė yra šiaurinėje teritorijos pusėje, todėl apsaugos priemonės yra veiksmingiausios, jei jos taikomos šiose šiaurinėse zonose.

Voordelta

„Maasvlakte 2“ kompensacinė ataskaita

„Natura 2000“Voordelta teritorijoje įrengus „Maasvlakte 2“, iš dalies dėl to, kad „Natura 2000“ teritorijos plotas sumažės 2 455 hektarais, bus prarasta ekologiniu požiūriu vertingos augalijos ir gyvūnijos. Pagrindiniame erdvinio planavimo sprendime „Roterdamo pagrindinio uosto plėtra 2006 m.“ (toliau – PEPS) nurodyta, kad šis nuostolis bus kompensuotas kitoje Voordelta dalyje sukuriant apsaugos zoną, kurioje galėtų būti nustatyti naudojimo apribojimai. PEPS taip pat teigiama, kad naudojimo apribojimai ir kitos priemonės padės padidinti apsaugos zonos ekologinę vertę. Buvo atsižvelgta į ekologinius poreikius ir jie palyginti su apribojimų, kurie turėtų būti nustatyti žmogaus veiklai, mastu, ypač atsižvelgiant į dabartinį naudojimą (vykdomą žmonių ar kitokį).

Voordelta

Voordelta

Pagal Gamtos apsaugos įstatymą išduotoje licencijoje statyti ir eksploatuoti „Maasvlakte 2“ yra numatyta kompensacinė prievolė, susijusi su buveinės tipu 1110 bei daugeliu paukščių rūšių.

Priemonės

Trumpuoju laikotarpiu svarbu apriboti galimybę patekti į tam tikrus Voordelta plotus, kad būtų galima laiku kompensuoti „Maasvlakte 2“ statybos ir eksploatavimo poveikį ir toliau stebėti Voordelta nustatymo atitinkama teritorija dekrete nurodytos ekologiniu požiūriu vertingos augalijos ir gyvūnijos apsaugą ir išsaugojimą.

Voordelta

Voordelta

Voordelta teritorijoje taikomos priemonės bus įtrauktos ir į Voordelta valdymo planą. Kol šis valdymo planas neįsigaliojo, ir toliau visiškai taikomas 1998 m. Gamtos apsaugos įstatymo 19d skirsnis. Šiuo dekretu siekiama tik reguliuoti ir riboti galimybę patekti į tam tikrus plotus. Jame nenumatyta galimybė atleisti nuo licencijavimo reikalavimų, jei tokie yra numatyti kuriuose nors galiojančiuose teisės aktuose.

Voordelta

Voordelta

Poveikio aplinkai vertinimo dokumentas ir atitinkamas vertinimas (atliktas rengiant Voordelta valdymo planą) yra pagrindas, kuriuo remiamasi patekimo galimybės apribojimo dekretuose. Vertinimai bus įtraukti ir į Voordelta valdymo planą. Valdymo planu ir patekimo galimybės apribojimo dekretu siekiama apsaugoti saugomus gamtos išteklius, kompensuoti dėl „Maasvlakte 2“ statybos prarastus saugomus gamtos išteklius ir, neperžengiant šios gamtos apsaugos ribų, atsižvelgti į išteklių naudotojų pramoginiais tikslais, turizmo bei žuvininkystės interesus.

Voordelta

Voordelta

Remiantis stebėjimu ir vertinimu, valdymo priemonės, pavyzdžiui, šie patekimo galimybės apribojimai, prireikus bus koreguojamos.

Aiškinamasis raštas dėl patekimo galimybės apribojimų

Hinderplaat

Hinderplaat

Hinderplaat – svarbi gagų poilsio ir maitinimosi zona. Šios paukščių rūšies apsaugos tikslai nurodyti Voordelta nustatymo atitinkama teritorija dekrete.

Hinderplaat

Voordelta

Šiame plote yra su giliais kanalais susijungiančių ir paprastiesiems ruoniams svarbių potvynių užliejamų lygumų. Paprastųjų ruonių aplinkos gerinimo tikslai nurodyti Voordelta nustatymo atitinkama teritorija dekrete.

Voordelta

Visos potvynių užliejamos lygumos šioje teritorijoje yra itin svarbios margasnapių ir upinių žuvėdrų poilsio vietos. Ir šių paukščių rūšių apsaugos tikslai buvo nurodyti Voordelta nustatymo atitinkama teritorija dekrete. Pagal Gamtos apsaugos įstatymą išduotoje licencijoje statyti ir eksploatuoti „Maasvlakte 2“ nustatytos su šiomis rūšimis susijusios kompensacinės prievolės.

Voordelta

Bollen van de Ooster

Bollen van de Ooster

Bollen van de Ooster – svarbi paukščių apsaugos zona ir svarbi juodųjų ančių (pakrančių zonos) bei margasnapių ir upinių žuvėdrų (potvynių užliejamos lygumos) poilsio bei maitinimosi zona. Ir šių paukščių rūšių apsaugos tikslai buvo nurodyti Voordelta nustatymo atitinkama teritorija dekrete. Pagal Gamtos apsaugos įstatymą išduotoje licencijoje statyti ir eksploatuoti „Maasvlakte 2“ nustatytos su šiomis rūšimis susijusios kompensacinės prievolės.

Bollen van de Ooster

Voordelta

Ši teritorija ypač svarbi ir saugant paprastuosius ruonius, kurie daugiausia gyvena pietinėje potvynių užliejamų lygumų pusėje. Ir paprastųjų ruonių aplinkos gerinimo tikslai nustatyti Voordelta nustatymo atitinkama teritorija dekrete.

Voordelta

Bollen van het Nieuwe Zand

Bollen van het Nieuwe Zand

Bollen van het Nieuwe Zand yra viena svarbiausių ir pagrindinė juodųjų ančių poilsio ir maitinimosi zona. Ir šių paukščių rūšių apsaugos tikslai buvo nustatyti Voordelta nustatymo atitinkama teritorija dekrete. Pagal Gamtos apsaugos įstatymą išduotoje licencijoje statyti ir eksploatuoti „Maasvlakte 2“ nustatyta su šia rūšimi susijusi kompensacinė prievolė.

Bollen van het Nieuwe Zand

Voordelta

„Natura 2000“ tikslai

Paprastieji ruoniai

Paprastieji ruoniai

Praėjusio amžiaus pradžioje deltoje gyveno maždaug dešimt tūkstančių paprastųjų ruonių. Prieš penkiasdešimt metų dėl taršos, medžioklės ir deltoje vykdomų darbų, paveikusių jų buveines, jų skaičius sumažėjo iki vos kelių dešimčių individų. Pastaraisiais metais jų skaičius deltos teritorijoje padidėjo iki daugiau kaip šimto gyvūnų, iš kurių 50 % gyvena Voordelta teritorijoje.

Voordelta

Paprastieji ruoniai poilsiui renkasi Hinderplaat, Bollen van de Ooster (Aardappelenbult) ir Verklikkerplaat vietoves, tačiau Voordelta teritorijoje jie veisiasi nepakankamai. Lygumose nepakanka tylos ir ramybės, kad jie galėtų atsivesti jauniklių, juos žindyti ir auginti. Tam itin svarbi tyla ir ramybė visus metus, o svarbiausias laikotarpis – prieš jauniklių žindymą, jo metu ir po jo nuo gegužės 1 d. iki rugsėjo 1 d.

Hinderplaat

Bollen van de Ooster

Aardappelenbult

Verklikkerplaat

Voordelta

Priemonėmis, kuriomis ribojama galimybė patekti į ruonių poilsio zonas, kurios yra Voordelta teritorijoje esančiose Hinderplaat, Bollen van de Ooster ir Verklikkerplaat vietovėse, siekiama, kad visoje deltoje gyventų bent du šimtai paprastųjų ruonių. Čia jie galės auginti savo jauniklius ir taip bus pasiekti Voordelta nustatymo atitinkama teritorija dekrete nurodyti tikslai.

Voordelta

Hinderplaat

Bollen van de Ooster

Verklikkerplaat

Voordelta

Gagos

Gagos

Gagos Voordelta teritorijoje iš esmės pasirodo tik žiemą, tačiau nedidelės jų grupės čia gyvena ir visą vasarą. Gagų visuomet galima aptikti sekliose, nuošaliose Hinderplaat ir Bollen van de Ooster vietose. Gagų skaičius kiekvienais metais yra skirtingas ir priklauso nuo kasmet besikeičiančio vėžiagyvių skaičiaus toje teritorijoje. Gagų populiacija Voordelta teritorijoje sunkiai išgyvena, nes dėl komercinės vėžiagyvių žvejybos sumažėjo maisto atsargų ir trukdo didėjantys poilsiautojų srautai. Nors „Maasvlakte 2“ statyba ir eksploatavimas šiai rūšiai didelio poveikio nedarys, iš tiesų priemonės yra gyvybiškai svarbios, nes visoje šalyje apsaugos būklė labai prasta. Dėl šios priežasties, siekiant užtikrinti galimybę gagų populiacijoms pasilikti Voordelta teritorijoje, turi būti apribota galimybė patekti į teritoriją, esančią tiesiai į rytus nuo Hinderplaat.

Voordelta

Hinderplaat

Bollen van de Ooster

Voordelta

Voordelta

Hinderplaat

„Maasvlakte 2“ kompensacinės priemonės

Margasnapės ir upinės žuvėdros

Margasnapės ir upinės žuvėdros

Margasnapės ir upinės žuvėdros peri už Voordelta teritorijos ribų, šalia esančiose „Natura 2000“ teritorijose. Jos maitinasi smulkiomis žuvimis, kurias gaudo nardydamos sekliose pakrantėse šalia jau aprašytų smėlėtų krantų (buveinės tipas 1110). Pastačius „Maasvlakte 2“ bus prarasti netoli jų perėjimo kolonijų esantys maisto šaltiniai. Daugiau įtakos tai turės vasaros laikotarpiu, kai šių paukščių skraidymo plotas yra ribotas, nes jų laukia jaunikliai.

Voordelta

Šiuo metu purvo lygumose, kuriomis Voordelta teritorijoje naudojasi paukščiai, trūksta ramybės ir tylos. Patekimo galimybės apribojimo priemonės skirtos sukurti ramesnę aplinką vasaros laikotarpiu Voordelta potvynių užliejamose lygumose, esančiose Hinderplaat ir Bollen van de Ooster, todėl margasnapės ir upinės žuvėdros galės geriau naudoti tas vietas kaip jauniklių poilsio vietą ir lengviau pasiekti jūroje esančius maisto išteklius.

Voordelta

Voordelta

Hinderplaat

Bollen van de Ooster

Juodosios antys

Juodosios antys

Juodosios antys yra migruojantys paukščiai, atskrendantys į Voordelta žiemos mėnesiais. Ši rūšis daugiausiai aptinkama į pietryčius nuo Bollen van de Ooster esančiose pakrančių zonose ir Bollen van het Nieuwe Zand teritorijoje bei aplink ją. Vasaros mėnesiais mažiau juodųjų ančių lieka Voordelta teritorijoje ir joje meta plunksnas.

Voordelta

Bollen van de Ooster

Bollen van het Nieuwe Zand

Voordelta teritorijoje

Juodosios antys minta vėžiagyviais, kuriuos randa sekliuose pakrantės vandenyse ir kurių iš dalies sumažės pastačius „Maasvlakte 2“. Priemonės, kuriomis ribojama galimybė patekti į Bollen van de Ooster pakrantės zonas (ir Bollen van het Nieuwe Zand), skirtos išsaugoti atitinkamą maisto išteklių lygį ir galimybę jais pasinaudoti. Jos turėtų kompensuoti galimą šios rūšies maitinimosi teritorijos praradimą aplink „Maasvlakte 2“.

Bollen van de Ooster

Bollen van het Nieuwe Zand

Laukinė gamta itin jautriai reaguoja į pramogautojų vandenyje ir laivų eismo keliamą triukšmą ir sąmyšį. Žiemos mėnesiais užtikrinus tylą ir ramybę tose vietovėse, kuriose šios rūšies paukščiai gausiai ieško maisto ir ilsisi, tikimasi, kad visoje Voordelta teritorijoje gali būti išlaikytos juodosioms antims tinkamos ir ne prastesnės nei iki „Maasvlakte 2“ statybos sąlygos. Vasaros mėnesiais pakanka trumpesnio vasaros poilsio laikotarpio.

Voordelta

ŽEMĖLAPIAI

Image

Image

Image

---

(1)  Galioja nuo paskelbimo „Staatsblad 2005“ (Įstatymų, įsakymų ir dekretų biuletenis, 2005 m.), p. 473.

1

(2)  „Staatscourant 2006“ (Vyriausybės leidinys, 2006 m.), Nr. 91.

2

(3)  Elgesio kodeksas „Verantwoord Vliegen“ („Atsakingas skraidymas“), Nyderlandų karališkoji aeronautikos asociacija (RNAA), 2004 m.

3

---

II PRIEDAS

Dekretas dėl galimybės patekti į jūros dugno apsaugos teritoriją apribojimo

2008 m. gegužės 13 d.

Žemės ūkio, gamtos ir maisto kokybės ministras

Galimybės patekti į gamtines zonas, priklausančias „Natura 2000“Voordelta teritorijai, apribojimas pagal 1998 m. Gamtos apsaugos įstatymo 20 skirsnį.

ĮVADAS

1998 m. Gamtos apsaugos įstatymo (1) 20 skirsnio 1 poskirsnyje numatyta, kad provincijos valdžios institucijos gali apriboti galimybę patekti į 10 skirsnio 1 poskirsnyje apibrėžtus saugomus gamtos draustinius; nustatytas teritorijas, kaip apibrėžta 10a skirsnio 1 poskirsnyje, ir kitas teritorijas, kurių nustatymas yra svarstomas, kaip apibrėžta 12 skirsnyje, arba į tokių teritorijų dalis tiek, kiek tai būtina siekiant apsaugoti minėtos teritorijos ekologinę vertę.

1998 m. Gamtos apsaugos įstatymo 20 skirsnio 2 poskirsnyje numatyta, kad 1 poskirsnyje apibrėžti įgaliojimai priklauso Žemės ūkio, gamtos ir maisto kokybės ministrui pritarus kitam ministrui, jei 1 poskirsnyje apibrėžta teritorija ar jos dalis yra valdoma to ar kitų ministrų arba priklauso jų jurisdikcijai.

Šis dekretas turi būti įgyvendinamas pritarus Transporto, viešųjų darbų ir vandens valdymo ministrui. Galiojančiame Žemės ūkio, gamtos ir maisto kokybės ministerijos Regiono reikalų mandate (2) numatyta, kad šios ministerijos Pietų regiono direktorius yra įgaliotas priimti šį sprendimą Žemės ūkio, gamtos ir maisto kokybės ministro vardu.

Galimybę patekti į kelis Voordelta „Natura 2000“ (toliau – Voordelta) teritorijai priklausančius plotus riboti būtina, siekiant apsaugoti esamą ir būsimą ekologinę teritorijos vertę. Tokių patekimo galimybės apribojimų nustatymo pagrindas yra Voordelta nustatymo atitinkama teritorija dekretas (2008 m. vasario 19 d., Nr. DRZO/2008-113), kalbant apie Voordelta „Natura 2000“ teritorijos tikslų įgyvendinimą, bei kompensacinės prievolės, nurodytos licencijoje pagal Gamtos apsaugos įstatymą (2008 m. balandžio 17 d., Nr. DRZW/2008-1670), kuri buvo išduota „Maasvlakte 2“ statybai ir eksploatavimui. Daugiau informacijos šiuo klausimu pateikta prie šio dekreto pridedamame bendrame aiškinamajame rašte.

Šiuo dekretu konkrečiai reglamentuojamas galimybės patekti į toliau nurodytas teritorijas apribojimas. Patekimo galimybės specialios išimtys jokiu būdu nesumažina jokių licencijavimo reikalavimų, kaip apibrėžta 1998 m. Gamtos apsaugos įstatymo 19 d skirsnyje, išskyrus tuos atvejus, kai taikomos išimtys, apibrėžtos pagal 1998 m. Gamtos apsaugos įstatymo 19d skirsnio 2 poskirsnį (valdymo planą atitinkantys projektai ar veikla).

DEKRETAS

1 skirsnis

Galimybė patekti į Voordelta teritorijoje esančią jūros dugno apsaugos teritoriją, kaip pažymėta prie šio dekreto pridėtame žemėlapyje, turi būti apribota plačiažiočiu tralu žvejojančiam laivui, kurio variklio galia didesnė kaip 191 kW (260 AG).

Patekimo galimybė ribojama visus metus.

2 skirsnis

| 1. | Teritorija, į kurią patekti šiuo dekretu apribota galimybė, nurodyta pridėtame žemėlapyje „Toegangsbeperkingsbesluit bodembeschermingsgebiet Voordelta“ (patekimo galimybės apribojimo dekretas – Voordelta jūros dugno apsaugos teritorija), ir tiksliai apibrėžta koordinatėmis. |
| --- | --- |

1.

Teritorija, į kurią patekti šiuo dekretu apribota galimybė, nurodyta pridėtame žemėlapyje „Toegangsbeperkingsbesluit bodembeschermingsgebiet Voordelta“ (patekimo galimybės apribojimo dekretas – Voordelta jūros dugno apsaugos teritorija), ir tiksliai apibrėžta koordinatėmis.

| 2. | Su 1 poskirsnyje nurodytais žemėlapiais ir kitais priedėliais galima susipažinti per šešias savaites nuo paskelbimo dienos Žemės ūkio, gamtos ir maisto kokybės ministerijos Pietinio regiono reikalų direktorato biuruose, esančiuose Keisersgracht 5, Eindhovene, darbo metu – pirmadienį–penktadienį nuo 9 iki 17 val. |
| --- | --- |

2.

Su 1 poskirsnyje nurodytais žemėlapiais ir kitais priedėliais galima susipažinti per šešias savaites nuo paskelbimo dienos Žemės ūkio, gamtos ir maisto kokybės ministerijos Pietinio regiono reikalų direktorato biuruose, esančiuose Keisersgracht 5, Eindhovene, darbo metu – pirmadienį–penktadienį nuo 9 iki 17 val.

3 skirsnis

Šis dekretas turi būti paskelbtas „Staatscourant“ (Vyriausybės leidinyje). Prie šio dekreto pridėtą aiškinamąjį memorandumą reikia skaityti kartu su įsakymu.

ŽEMĖS ŪKIO, GAMTOS IR MAISTO KOKYBĖS MINISTRO

įgaliojimu

Pietinio regiono direktorius

Prieštaravimai

Suinteresuotosios šalys gali raštu pateikti prieštaravimą dėl šio dekreto pagal Bendrosios administracinės teisės įstatymo nuostatas. Tokie prieštaravimo pranešimai turėtų būti pateikti per šešias savaites nuo įsakymo paskelbimo „Staatscourant“ (Vyriausybės leidinyje) tokiu adresu:

| Minister of Agriculture, Nature and Food Quality |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| A.D. 20401 |
| 2500 EK The Hague |
| The Netherlands |

Minister of Agriculture, Nature and Food Quality

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

A.D. 20401

2500 EK The Hague

The Netherlands

Prieštaravimo pranešimai turėtų būti pasirašyti ir juose turėtų būti pateikta mažiausiai tokia informacija:

| a) | prieštaravimą teikiančios šalies vardas, pavardė (pavadinimas) ir adresas; |
| --- | --- |

a)

prieštaravimą teikiančios šalies vardas, pavardė (pavadinimas) ir adresas;

| b) | data; |
| --- | --- |

b)

data;

| c) | dekreto, dėl kurio teikiamas prieštaravimas, apibūdinimas ir |
| --- | --- |

c)

dekreto, dėl kurio teikiamas prieštaravimas, apibūdinimas ir

| d) | prieštaravimo pagrindai. |
| --- | --- |

d)

prieštaravimo pagrindai.

AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

„Natura 2000“ teritorijos

Voordelta teritorijoje aptinkama ekologiniu požiūriu ypač vertinga augalija ir gyvūnija. Dėl šios priežasties, remiantis ES Paukščių ir Buveinių direktyvomis, minėta sritis buvo priskirta „Natura 2000“ teritorijoms. Nyderlandai privalo nustatyti ir palaikyti tam tikrų rūšių ir jų buveinių „gerą apsaugos būklę“. Laukinės gamtos apsauga teisiškai reglamentuojama Augalijos ir gyvūnijos įstatymu, o apsaugos zonos – 1998 m. Gamtos apsaugos įstatymu. 1998 m. Gamtos apsaugos įstatyme reikalaujama, kad būtų parengtas valdymo planas visoms „Natura 2000“ teritorijoms.

Voordelta

Ekologiniu požiūriu ypač vertinga augalija ir gyvūnija randama visoje Voordelta teritorijoje, tačiau didžiausia jos įvairovė yra šiaurinėje teritorijos pusėje, todėl apsaugos priemonės yra veiksmingiausios, jei jos taikomos šiose šiaurinėse zonose.

Voordelta

„Maasvlakte 2“ kompensacinė ataskaita

Voordelta„Natura 2000“ teritorijoje įrengus „Maasvlakte 2“, bus prarasta ekologiniu požiūriu vertingos augalijos ir gyvūnijos, nes „Natura 2000“ teritorijos plotas sumažės 2 455 hektarais. Pagrindiniame erdvinio planavimo sprendime „Roterdamo pagrindinio uosto plėtra 2006 m.“ (toliau – PEPS) nurodyta, kad šis nuostolis bus kompensuotas kitoje Voordelta dalyje sukuriant apsaugos zoną, kurioje galėtų būti nustatyti naudojimo apribojimai.

Voordelta

Voordelta

PEPS taip pat teigiama, kad naudojimo apribojimai ir kitos priemonės padės padidinti saugomos teritorijos ekologinę vertę. Buvo atsižvelgta į ekologinius poreikius ir jie palyginti su apribojimų, kurie turėtų būti nustatyti žmogaus veiklai, mastu, ypač atsižvelgiant į dabartinį naudojimą (vykdomą žmonių ar kitokį).

Pagal Gamtos apsaugos įstatymą išduotoje licencijoje statyti ir eksploatuoti „Maasvlakte 2“ yra numatyta kompensacinė prievolė, susijusi su buveinės tipu 1 110 bei daugeliu paukščių rūšių.

Priemonės

Trumpuoju laikotarpiu svarbu apriboti galimybę patekti į tam tikrus Voordelta plotus, kad būtų galima laiku kompensuoti „Maasvlakte 2“ statybos ir eksploatavimo poveikį ir toliau stebėti Voordelta nustatymo atitinkama teritorija dekrete nurodytos ekologiniu požiūriu vertingos augalijos ir gyvūnijos apsaugą ir išsaugojimą.

Voordelta

Voordelta

Voordelta taikomos priemonės bus įtrauktos ir į Voordelta valdymo planą. Kol šis valdymo planas neįsigaliojo, ir toliau visiškai taikomas 1998 m. Gamtos apsaugos įstatymo 19d skirsnis. Šiuo dekretu siekiama tik reguliuoti ir riboti galimybę patekti į tam tikras sritis. Jame nenumatyta galimybė atleisti nuo licencijavimo reikalavimų, jei tokie numatyti kuriuose nors galiojančiuose teisės aktuose.

Voordelta

Voordelta

Poveikio aplinkai vertinimo dokumentas ir atitinkamas vertinimas (atliktas rengiant Voordelta valdymo planą) sudaro pagrindą, kuriuo remiamasi patekimo galimybės apribojimo dekretuose. Vertinimai bus įtraukti ir į Voordelta valdymo planą. Valdymo planu ir patekimo galimybės apribojimo dekretu siekiama apsaugoti saugomus gamtos išteklius, kompensuoti dėl „Maasvlakte 2“ statybos prarastus saugomus gamtos išteklius ir, neperžengiant šios gamtos apsaugos ribų, atsižvelgti į išteklių naudotojų pramoginiais tikslais, turizmo bei žuvininkystės interesus.

Voordelta

Voordelta

Remiantis stebėjimu ir vertinimu, valdymo priemonės, pavyzdžiui, šie patekimo galimybės apribojimai, prireikus bus koreguojamos.

Aiškinamasis raštas dėl patekimo galimybės apribojimų

„Maasvlakte 2“ kompensacinės priemonės

„Maasvlakte 2“ kompensacinės priemonės

Buveinės tipas 1 110 (pastovūs seklių pakrantės vandenų smėlėti krantai)

Daug sausumos gyvūnų ir žuvų rūšių gyvena potvynių užliejamų lygumų smėlėtose pakrantėse, kurias apsemia tai gėlas, tai sūrus vanduo. Šios deltos zonos yra svarbi paukščių ir ruonių maitinimosi vieta, todėl taip svarbu jas apsaugoti. Iš viso Voordelta teritorijoje dėl Roterdamo uosto plėtros ir „Maasvlakte 2“ įrengimo bus prarasta 2 455 hektarai šios rūšies buveinės. Netekus šio sausumos ploto, dalis dirvožemio augalijos (biomasė), kuri būtų tapusi žuvų ir paukščių maistu, išnyks.

Voordelta

Kadangi seklių pakrančių vandenų smėlėtų krantų jokioje kitoje vietoje sukurti neįmanoma, imamasi priemonių pagerinti panašių jūros dugno dalių kokybę kitose Voordelta teritorijos dalyse, kad jose galėtų maitintis paukščiai ir žuvys. Tuo siekiama saugomoje zonoje padidinti biomasę, kuri taptų paukščių ir žuvų maisto šaltiniu, kad Voordelta teritorijoje būtų išsaugotas bendras pastovus biomasės lygis, panašus į buvusį iki „Maasvlakte 2“ statybos. Tai padės kompensuoti „Maasvlakte 2“ statybos ir eksploatavimo poveikį.

Voordelta

Voordelta

Grynasis saugomos zonos plotas sudaro 24 550 hektarų, t. y. jis dešimt kartų didesnis už prarasimą plotą. Šis santykis 10 buvo gautas remiantis ekspertų vertinimais ir esamais tyrimų duomenimis, iš kurių buvo matyti, kad, apribojus naudojimąsi teritorija bent 10 %, dėl biomasės augimo gali pagerėti dirvožemio kokybė. Remiantis šiuo ekspertų vertinimu ir tolesniais tyrimais, PEPS 1 skirsnyje buvo nustatyta, kad jūros rezervas (šiame dekrete vadinamas apsaugos zona) būtų tinkamiausia priemonė kompensuoti „Maasvlakte 2“ statybos ir eksploatavimo poveikį. Vėlesni moksliniai tyrimai parodė, kad norint pasiekti šį tikslą, pakanka uždrausti į šią apsaugos zoną įplaukti plačiažiočiais tralais žvejojantiems traleriams, kurių variklio galia didesnė kaip 191 kW (260 AG). Dekretas dėl patekimo galimybės apribojimo grindžiamas šiomis išvadomis.

ŽEMĖLAPIS

Image

---

(1)  Galioja nuo paskelbimo „Staatsblad 2005“ (Įstatymų, įsakymų ir dekretų biuletenis, 2005 m.), p. 473.

1

(2)  „Staatscourant 2006“ (Vyriausybės leidinys, 2006 m.), Nr. 91.

2

---

III PRIEDAS

Dekretas dėl galimybės patekti į Verklikkerplaat ir Slikken van Voorne apribojimo

2008 m. gegužės 13 d.

Žemės ūkio, gamtos ir maisto kokybės ministras

Galimybės patekti į gamtines zonas, priklausančias Voordelta„Natura 2000“ teritorijai, ribojimas pagal 1998 m. Gamtos apsaugos įstatymo 20 skirsnį.

ĮVADAS

1998 m. Gamtos apsaugos įstatymo (1) 20 skirsnio 1 poskirsnyje numatyta, kad provincijos valdžios institucijos gali apriboti galimybę patekti į 10 skirsnio 1 poskirsnyje apibrėžtus saugomus gamtos draustinius; nustatytas teritorijas, kaip apibrėžta 10a skirsnio 1 poskirsnyje, ir kitas teritorijas, kurių nustatymas yra svarstomas, kaip apibrėžta 12 skirsnyje, arba į tokių teritorijų dalis tiek, kiek tai būtina siekiant apsaugoti minėtos teritorijos ekologinę vertę.

1998 m. Gamtos apsaugos įstatymo 20 skirsnio 2 poskirsnyje numatyta, kad 1 poskirsnyje apibrėžti įgaliojimai priklauso Žemės ūkio, gamtos ir maisto kokybės ministrui pritarus kitam ministrui, jei 1 poskirsnyje apibrėžta teritorija ar jos dalis yra valdoma to ar kitų ministrų arba priklauso jų jurisdikcijai.

Šis dekretas turi būti įgyvendinamas pritarus Transporto, viešųjų darbų ir vandens valdymo ministrui. Galiojančiame Žemės ūkio, gamtos ir maisto kokybės ministerijos Regiono reikalų mandate (2) numatyta, kad šios ministerijos Pietų regiono direktorius yra įgaliotas priimti šį sprendimą Žemės ūkio, gamtos ir maisto kokybės ministro vardu.

Galimybę patekti į kelis Voordelta „Natura 2000“ (toliau – Voordelta) teritorijai priklausančius plotus riboti būtina, siekiant apsaugoti esamą ir būsimą ekologinę teritorijos vertę. Tokių patekimo galimybės apribojimų nustatymo pagrindas yra Voordelta nustatymo atitinkama teritorija dekretas (2008 m. vasario 19 d., Nr. DRZO/2008-113), kalbant apie Voordelta „Natura 2000“ teritorijos tikslų įgyvendinimą, bei kompensacinės prievolės, nurodytos licencijoje pagal Gamtos apsaugos įstatymą (2008 m. balandžio 17 d., Nr. DRZW/2008-1670), kuri buvo išduota „Maasvlakte 2“ statybai ir eksploatavimui. Daugiau informacijos šiuo klausimu pateikta prie šio dekreto pridedamame bendrame aiškinamajame rašte.

Šiuo dekretu konkrečiai reglamentuojamas galimybės patekti į toliau nurodytas teritorijas apribojimas. Patekimo galimybės specialios išimtys jokiu būdu nesumažina jokių licencijavimo reikalavimų, kaip apibrėžta 1998 m. Gamtos apsaugos įstatymo 19 d skirsnyje, išskyrus tuos atvejus, kai taikomos išimtys, apibrėžtos pagal 1998 m. Gamtos apsaugos įstatymo 19d skirsnio 2 poskirsnį (valdymo planą atitinkantys projektai ar veikla).

DEKRETAS

1 skirsnis

Galimybė patekti į Verklikkerplaat vietovę, kaip pažymėta prie šio dekreto pridėtame žemėlapyje, turi būti apribota.

Galimybė patekti į Verklikkerplaat ribojama visus metus.

Galimybė patekti ribojama visoms veiklos rūšims, išskyrus išvardytąsias toliau.

Skrydžiai sraigtasparniu ir pramoginiai skrydžiai mažu orlaiviu

Skrydžiai sraigtasparniu virš šios teritorijos leidžiami tik tuo atveju, jei skrendama ne žemiau kaip 1 000 pėdų (apie 300 m) aukštyje.

Skrydžiai parasparniu ir skraidykle virš šios teritorijos draudžiami.

Visų kitų pramoginės aviacijos formų (motorinių ir nemotorinių) atveju ši teritorija laikoma „gamtos apsaugos zona“, kaip numatyta šiai kategorijai taikomame bendrosios aviacijos elgesio kodekse „Verantwoord Vliegen“ („Atsakingas skraidymas“) (3), kuriame nurodyta, kad skrydžių virš šių teritorijų reikėtų, kai įmanoma, vengti. Jei skrydis virš šių teritorijų yra neišvengiamas, turi būti laikomasi ne žemesnio kaip 1 000 pėdų (apie 300 m) aukščio, išskyrus atvejus, kai tai neįmanoma saugumo sumetimais.

2 skirsnis

Galimybė patekti į Voordelta teritorijoje esančią Slikken van Voorne vietovę, kaip pažymėta prie šio dekreto pridėtame žemėlapyje, turi būti apribota.

Galimybė patekti į Slikken van Voorne ribojama visus metus.

Patekimo galimybė neribojama toliau išvardytai veiklai.

Žvejyba gaubiamuoju tinklu

Žvejyba gaubiamuoju tinklu leidžiama visus metus, jei laikomasi toliau nurodytų sąlygų. Šios nuostatos taikomos vienam laivui, t. y. Tholen 5:

Turi būti išlaikytas ne mažesnis kaip 250 m atstumas nuo saugių poplūdžio zonų ir jūros užliejamų dumblėtų seklumų.

Siekiant užtikrinti reikalavimų vykdymą, žvejybos laive turi būti sumontuota tinkama buvimo vietos nustatymo įranga.

Skrydžiai sraigtasparniu ir pramoginiai skrydžiai mažu orlaiviu

Skrydžiai sraigtasparniu virš šios teritorijos leidžiami tik tuo atveju, jei skrendama ne žemiau kaip 1 000 pėdų (apie 300 m) aukštyje.

Skrydžiai parasparniu ir skraidykle virš šios teritorijos griežtai draudžiami.

Visų kitų pramoginės aviacijos formų (motorinių ir nemotorinių) atveju ši teritorija laikoma „gamtos apsaugos zona“, kaip numatyta šiai kategorijai taikomame bendrosios aviacijos elgesio kodekse „Verantwoord Vliegen“ („Atsakingas skraidymas“), kuriame nurodyta, kad virš šių teritorijų skrydžių reikėtų, kai įmanoma, vengti. Jei skrydis virš šių teritorijų yra neišvengiamas, turi būti laikomasi ne žemesnio kaip 1 000 pėdų (apie 300 m) aukščio, išskyrus atvejus, kai tai neįmanoma saugumo sumetimais.

3 skirsnis

Remiantis 1998 m. Gamtos apsaugos įstatymo 20 skirsnio 4 poskirsniu, 1 skirsnyje nurodyti patekimo galimybės apribojimai netaikomi toliau nurodytai veiklai.

Būtinų valstybinių užduočių vykdymas

Buvimas visus metus, vyriausybei ar vyriausybės vardu vykdant užduotis ir naudojant laivą, transporto priemonę ar orlaivį arba jų nenaudojant tiek, kiek tai būtina siekiant apsaugoti, prižiūrėti, žymėti, stebėti, tikrinti ar nustatyti buvimo vietą ir vykdyti karinę veiklą.

Kabelių ir vamzdynų priežiūra

Kabelių ir vamzdynų priežiūros darbai vykdomi nuo rugsėjo 1 d. iki gegužės 1 d. Galimybė patekti į teritoriją kitu nei šis laikotarpiu suteikiama tik neatidėliotinu atveju, jei taip nusprendžia kompetentinga institucija.

4 skirsnis

1.   Vietovės, į kurias patekti galimybė ribojama šiuo dekretu, yra nurodytos pridėtame žemėlapyje „Toegangelijkheidsbesluit Verklikkerplaat en Slikken van Voorne“(Patekimo galimybės apribojimo dekretas, taikomas Verklikkerplaat ir Slikken van Voorne), ir tiksliai apibrėžtos koordinatėmis.

2.   Sausumoje ir vandenyse teritorijos, į kurią galimybė patekti apribota, ribos gali būti nurodytos riboženkliais ir plūdurais.

3.   Su 1 poskirsnyje nurodytais žemėlapiais ir kitais priedėliais galima susipažinti per šešias savaites nuo paskelbimo dienos Žemės ūkio, gamtos ir maisto kokybės ministerijos Pietinio regiono reikalų direktorato biuruose, esančiuose Keisersgracht 5, Eindhovene, darbo metu – pirmadienį–penktadienį nuo 9 iki 17 val.

5 skirsnis

Šis dekretas turi būti paskelbtas „Staatscourant“ (Vyriausybės leidinyje). Prie šio dekreto pridėtą aiškinamąjį memorandumą reikia skaityti kartu su įsakymu.

ŽEMĖS ŪKIO, GAMTOS IR MAISTO KOKYBĖS MINISTRO

įgaliojimu

Pietinio regiono direktorius

Prieštaravimai

Suinteresuotosios šalys asmenys gali raštu pateikti prieštaravimą dėl šio dekreto pagal Bendrosios administracinės teisės įstatymo nuostatas. Tokie prieštaravimo pranešimai turėtų būti pateikti per šešias savaites nuo įsakymo paskelbimo „Staatscourant“ (Vyriausybės leidinyje) tokiu adresu:

Staatscourant“ (Vyriausybės leidinyje)

| Minister of Agriculture, Nature and Food Quality |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| A.D. 20401 |
| 2500 EK The Hague |
| The Netherlands |

Minister of Agriculture, Nature and Food Quality

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

A.D. 20401

2500 EK The Hague

The Netherlands

Prieštaravimo pranešimai turėtų būti pasirašyti ir juose turėtų būti pateikiama mažiausiai tokia informacija:

| a) | prieštaravimą teikiančios šalies vardas, pavardė (pavadinimas) ir adresas; |
| --- | --- |

a)

prieštaravimą teikiančios šalies vardas, pavardė (pavadinimas) ir adresas;

| b) | data; |
| --- | --- |

b)

data;

| c) | dekreto, dėl kurio teikiamas prieštaravimas, apibūdinimas ir |
| --- | --- |

c)

dekreto, dėl kurio teikiamas prieštaravimas, apibūdinimas ir

| d) | prieštaravimo pagrindai. |
| --- | --- |

d)

prieštaravimo pagrindai.

AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

„Natura 2000“ teritorijos

Voordelta teritorijoje aptinkama ekologiniu požiūriu ypač vertinga augalija ir gyvūnija. Dėl šios priežasties, remiantis ES Paukščių ir Buveinių direktyvomis, minėta sritis buvo priskirta „Natura 2000“ teritorijoms. Nyderlandai privalo nustatyti ir palaikyti tam tikrų rūšių ir jų buveinių „gerą apsaugos būklę“. Laukinės gamtos apsauga teisiškai reglamentuojama Augalijos ir gyvūnijos įstatymu, o apsaugos zonos – 1998 m. Gamtos apsaugos įstatymu. 1998 m. Gamtos apsaugos įstatyme reikalaujama, kad būtų parengtas valdymo planas visoms „Natura 2000“ teritorijoms.

Voordelta

Ekologiniu požiūriu ypač vertinga augalija ir gyvūnija randama visoje Voordelta teritorijoje, tačiau didžiausia jos įvairovė yra šiaurinėje teritorijos pusėje, todėl apsaugos priemonės yra veiksmingiausios, jei jos taikomos šiose šiaurinėse zonose.

Voordelta

„Maasvlakte 2“ kompensacinė ataskaita

Voordelta „Natura 2000“ teritorijoje įrengus „Maasvlakte 2“, iš dalies dėl to, kad „Natura 2000“ teritorijos plotas sumažės 2 455 hektarais, bus prarasta ekologiniu požiūriu vertingos augalijos ir gyvūnijos. Pagrindiniame erdvinio planavimo sprendime „Roterdamo pagrindinio uosto plėtra, 2006 m.“ (toliau – PEPS) nurodyta, kad šis nuostolis bus kompensuotas kitoje Voordelta teritorijos dalyje sukuriant apsaugos zoną, kurioje galėtų būti nustatyti naudojimo apribojimai. PEPS taip pat teigiama, kad naudojimo apribojimai ir kitos priemonės padės padidinti saugomos teritorijos ekologinę vertę. Buvo atsižvelgta į ekologinius poreikius ir jie palyginti su apribojimų, kurie turėtų būti nustatyti žmogaus veiklai, mastu, ypač atsižvelgiant į dabartinį naudojimą (vykdomą žmonių ar kitokį).

Pagal Gamtos apsaugos įstatymą išduotoje licencijoje statyti ir eksploatuoti „Maasvlakte 2“ yra numatyta kompensacinė prievolė, susijusi su buveinės tipu 1 110 bei daugeliu paukščių rūšių. Svarstomu dekretu dėl patekimo galimybės apribojimo kompensacinių priemonių būtų imamasi papildomai prie „Natura 2000“ nustatytų tikslų.

Priemonės

Trumpuoju laikotarpiu svarbu apriboti galimybę patekti į tam tikras Voordelta vietoves, kad būtų galima laiku kompensuoti „Maasvlakte 2“ statybos ir eksploatavimo poveikį ir toliau stebėti Voordelta nustatymo atitinkama teritorija dekrete nurodytos ekologiniu požiūriu vertingos augalijos ir gyvūnijos apsaugą ir išsaugojimą.

Voordelta

Voordelta

Voordelta taikomos priemonės bus įtrauktos ir į Voordelta valdymo planą. Kol šis valdymo planas neįsigaliojo, ir toliau visiškai taikomas 1998 m. Gamtos apsaugos įstatymo 19d skirsnis. Šiuo dekretu siekiama tik reguliuoti ir riboti galimybę patekti į tam tikras sritis. Jame nenumatyta galimybė atleisti nuo licencijavimo reikalavimų, jei tokie numatyti kuriuose nors galiojančiuose teisės aktuose.

Voordelta

Voordelta

Poveikio aplinkai vertinimo dokumentas ir atitinkamas vertinimas (atliktas rengiant Voordelta valdymo planą) sudaro pagrindą, kuriuo remiamasi patekimo galimybės apribojimo dekretuose. Vertinimai bus įtraukti ir į Voordelta valdymo planą. Valdymo planu ir patekimo galimybės apribojimo dekretu siekiama apsaugoti saugomus gamtos išteklius, kompensuoti dėl „Maasvlakte 2“ statybos prarastus saugomus gamtos išteklius ir, neperžengiant šios gamtos apsaugos ribų, atsižvelgti į išteklių naudotojų pramoginiais tikslais, turizmo bei žuvininkystės interesus.

Voordelta

Voordelta

Remiantis stebėjimu ir vertinimu, valdymo priemonės, pavyzdžiui, šios patekimo galimybės apribojimai, prireikus bus koreguojamos.

Aiškinamieji raštai dėl patekimo galimybės apribojimų

Slikken van Voorne vietovė yra svarbi saugant įvairias joje gyvenančias paukščių rūšis (apytikriai dvidešimt rūšių, iš kurių dauguma – antys ir ilgakojai balų paukščiai), kurių apsaugos tikslai nustatyti Voordelta nustatymo atitinkama teritorija dekrete.

Slikken van Voorne

Voordelta

Verklikkerplaat yra itin svarbi zona saugant paprastuosius ruonius.

Verklikkerplaat

„Natura 2000“ tikslai

Ilgakojai balų paukščiai ir antys

Ilgakojai balų paukščiai ir antys

Įvairios garnių ir ančių rūšys, tokios kaip jūrinė šarka ir pilkoji antis, Voordelta teritorijoje esančioje Slikken van Voorne vietovėje ilsisi ir ieško maisto. Voordelta tampa vis svarbesnė jų tolesniam egzistavimui, nes kitur mažėja buveinės, pavyzdžiui, Oosterschelde smėlio pakrantės, kuriose šie migruojantys paukščiai ilsisi ir maitinasi.

Voordelta

Slikken van Voorne

Voordelta

Oosterschelde

Pramogų organizavimas tiesioginėje jų kaimynystėje – ir pajūryje, ir vandenyje, trukdo šiems paukščiams, nes jie itin jautriai reaguoja į triukšmą ir staigius judesius. Ši problema tampa vis rimtesnė, nes pramogų sezonas vis ilgėja. Priemonės, kuriomis ribojama galimybė patekti į Slikken van Voorne, skirtos siekti Voordelta nustatymo atitinkama teritorija dekrete nurodytų ančių ir ilgakojų balų paukščių apsaugos tikslų.

Slikken van Voorne,

Voordelta

Paprastieji ruoniai

Paprastieji ruoniai

Praėjusio šimtmečio pradžioje deltoje gyveno maždaug dešimt tūkstančių paprastųjų ruonių. Prieš penkiasdešimt metų dėl taršos, medžioklės ir deltoje vykdomų darbų, paveikusių jų buveines, jų skaičius sumažėjo iki vos kelių dešimčių individų. Pastaraisiais metais jų skaičius deltos teritorijoje padidėjo iki daugiau kaip šimto gyvūnų, iš kurių 50 % gyvena Voordelta teritorijoje.

Voordelta

Paprastieji ruoniai poilsiui renkasi Hinderplaat, Bollen van de Ooster (Aardappelenbult) ir Verklikkerplaat vietovėse esančias potvynių užliejamas lygumas, tačiau Voordelta teritorijoje jie veisiasi nepakankamai. Lygumose nepakanka tylos ir ramybės, kad jie galėtų atsivesti jauniklių, juos žindyti ir auginti. Tam itin svarbi tyla ir ramybė visus metus, o svarbiausias laikotarpis – prieš jauniklių žindymą, jo metu ir po jo nuo gegužės 1 d. iki rugsėjo 1 d.

Hinderplaat

Bollen van de Ooster

Aardappelenbult

Verklikkerplaat

Voordelta

Priemonėmis, kuriomis ribojama galimybė patekti į ruonių poilsio vietas, kurios yra Voordelta teritorijoje esančiose Hinderplaat, Bollen van de Ooster ir Verklikkerplaat vietovėse, siekiama, kad visoje deltoje gyventų bent du šimtai paprastųjų ruonių. Čia jie galės auginti savo jauniklius ir taip bus pasiekti Voordelta nustatymo atitinkama teritorija dekrete nurodyti tikslai.

Voordelta

Hinderplaat

Bollen van de Ooster

Verklikkerplaat

Voordelta

ŽEMĖLAPIAI

Image

Image

---

(1)  Galioja nuo paskelbimo „Staatsblad 2005“ (Įstatymų, įsakymų ir dekretų biuletenis, 2005 m.), p. 473.

1

(2)  „Staatscourant 2006“ (Vyriausybės leidinys, 2006 m.), Nr. 91.

2

(3)  Elgesio kodeksas „Verantwoord Vliegen“ („Atsakingas skraidymas“), Nyderlandų karališkoji aeronautikos asociacija (RNAA), 2004 m.

3

---

| 10.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/20 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/20

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. spalio 30 d.

kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB nustatomos atlikus interkalibraciją gautos valstybių narių monitoringo sistemų klasių vertės

(Pranešta dokumentu Nr. C(2008) 6016)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/915/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (1), ypač jos V priedo 1.4.1. skirsnio ix punktą,

kadangi:

| (1) | Pagal Direktyvos 2000/60/EB 4 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį reikalaujama, kad valstybės narės, atsižvelgdamos į jos V priedo nuostatose numatytas tam tikras išimtis, saugotų, gerintų ir atkurtų visus paviršinio vandens telkinius ir stengtųsi, kad gera paviršinio vandens būklė būtų pasiekta ne vėliau kaip po 15 metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos. Pagal Direktyvos 2000/60/EB 4 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktį reikalaujama, kad valstybės narės, atsižvelgdamos į jos V priedo nuostatose numatytas tam tikras išimtis, saugotų ir gerintų visus dirbtinius bei smarkiai pakeistus vandens telkinius ir siektų, kad geras ekologinis potencialas ir gera paviršinio vandens cheminė būklė būtų pasiekta ne vėliau kaip po 15 metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos. Pagal Direktyvos 2000/60/EB 1.4.1. skirsnio i punktą nuorodos į dirbtinių ir labai pakeistų vandens telkinių ekologinę būklę laikomos nuorodomis į ekologinį potencialą. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Direktyvos 2000/60/EB 4 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį reikalaujama, kad valstybės narės, atsižvelgdamos į jos V priedo nuostatose numatytas tam tikras išimtis, saugotų, gerintų ir atkurtų visus paviršinio vandens telkinius ir stengtųsi, kad gera paviršinio vandens būklė būtų pasiekta ne vėliau kaip po 15 metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos. Pagal Direktyvos 2000/60/EB 4 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktį reikalaujama, kad valstybės narės, atsižvelgdamos į jos V priedo nuostatose numatytas tam tikras išimtis, saugotų ir gerintų visus dirbtinius bei smarkiai pakeistus vandens telkinius ir siektų, kad geras ekologinis potencialas ir gera paviršinio vandens cheminė būklė būtų pasiekta ne vėliau kaip po 15 metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos. Pagal Direktyvos 2000/60/EB 1.4.1. skirsnio i punktą nuorodos į dirbtinių ir labai pakeistų vandens telkinių ekologinę būklę laikomos nuorodomis į ekologinį potencialą.

| (2) | Direktyvos 2000/60/EB V priedo 1.4.1. skirsnyje numatyta procedūra, užtikrinanti valstybių narių biologinio monitoringo rezultatų, kuriais remiantis klasifikuojama ekologinė būklė, palyginamumą. Šiuo tikslu valstybių narių monitoringo ir būklės klasifikavimo sistemų taikymo rezultatai turi būti lyginami naudojant interkalibracinį tinklą, sudarytą iš kiekvienoje valstybėje narėje ir kiekviename Bendrijos ekoregione esančių monitoringo vietų. Direktyvoje 2000/60/EB nustatyta, kad valstybės narės apie interkalibracinį tinklą sudarančias vietas turi atitinkamais atvejais rinkti reikiamą informaciją, kurios pagrindu būtų galima įvertinti nacionalinės klasifikavimo sistemos atitiktį Direktyvos 2000/60/EB V priedo 1.2 skirsnyje pateiktoms normatyvinėms apibrėžtims ir valstybių narių klasifikavimo sistemų taikymo rezultatų palyginamumą. |
| --- | --- |

(2)

Direktyvos 2000/60/EB V priedo 1.4.1. skirsnyje numatyta procedūra, užtikrinanti valstybių narių biologinio monitoringo rezultatų, kuriais remiantis klasifikuojama ekologinė būklė, palyginamumą. Šiuo tikslu valstybių narių monitoringo ir būklės klasifikavimo sistemų taikymo rezultatai turi būti lyginami naudojant interkalibracinį tinklą, sudarytą iš kiekvienoje valstybėje narėje ir kiekviename Bendrijos ekoregione esančių monitoringo vietų. Direktyvoje 2000/60/EB nustatyta, kad valstybės narės apie interkalibracinį tinklą sudarančias vietas turi atitinkamais atvejais rinkti reikiamą informaciją, kurios pagrindu būtų galima įvertinti nacionalinės klasifikavimo sistemos atitiktį Direktyvos 2000/60/EB V priedo 1.2 skirsnyje pateiktoms normatyvinėms apibrėžtims ir valstybių narių klasifikavimo sistemų taikymo rezultatų palyginamumą.

| (3) | 2005 m. rugpjūčio 17 d. Komisijos sprendime dėl vietų, sudarančių interkalibracinį tinklą, registro sukūrimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB (2) yra nustatytas Direktyvos 2000/60/EB V priedo 1.4.1 skirsnio vii punkte nurodytas vietų, kurios sudarys interkalibracinį tinklą, registras. |
| --- | --- |

(3)

2005 m. rugpjūčio 17 d. Komisijos sprendime dėl vietų, sudarančių interkalibracinį tinklą, registro sukūrimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB (2) yra nustatytas Direktyvos 2000/60/EB V priedo 1.4.1 skirsnio vii punkte nurodytas vietų, kurios sudarys interkalibracinį tinklą, registras.

| (4) | Interkalibracijai atlikti valstybės narės yra suskirstytos į Sprendimo 2005/646/EB priedo 2 skirsnyje nurodytas geografines interkalibracines grupes, sudarytas iš valstybių narių, turinčių bendrus tam tikro tipo paviršinio vandens telkinius. Dėl tokio suskirstymo kiekviena grupė gali palyginti savo rezultatus ir atlikti interkalibraciją tarp savo narių. |
| --- | --- |

(4)

Interkalibracijai atlikti valstybės narės yra suskirstytos į Sprendimo 2005/646/EB priedo 2 skirsnyje nurodytas geografines interkalibracines grupes, sudarytas iš valstybių narių, turinčių bendrus tam tikro tipo paviršinio vandens telkinius. Dėl tokio suskirstymo kiekviena grupė gali palyginti savo rezultatus ir atlikti interkalibraciją tarp savo narių.

| (5) | Interkalibracija atliekama biologinių elementų lygiu; ją atliekant lyginami kiekvieno biologinio elemento ir kiekvieno bendro paviršinio vandens telkinio tipo klasifikavimo rezultatai, gauti taikant tą pačią geografinę interkalibracinę grupę sudarančių valstybių narių nacionalines monitoringo sistemas, ir vertinama rezultatų atitiktis minėtosioms norminėms apibrėžtims. |
| --- | --- |

(5)

Interkalibracija atliekama biologinių elementų lygiu; ją atliekant lyginami kiekvieno biologinio elemento ir kiekvieno bendro paviršinio vandens telkinio tipo klasifikavimo rezultatai, gauti taikant tą pačią geografinę interkalibracinę grupę sudarančių valstybių narių nacionalines monitoringo sistemas, ir vertinama rezultatų atitiktis minėtosioms norminėms apibrėžtims.

| (6) | „Vandens pagrindų direktyvoje numatytos interkalibracijos techninėje ataskaitoje“ išsamiai aprašyta šio sprendimo priede nurodytų vandens kategorijų ir biologinės kokybės elementų interkalibracija. |
| --- | --- |

(6)

„Vandens pagrindų direktyvoje numatytos interkalibracijos techninėje ataskaitoje“ išsamiai aprašyta šio sprendimo priede nurodytų vandens kategorijų ir biologinės kokybės elementų interkalibracija.

| (7) | Komisija padėjo atlikti interkalibraciją: jai talkino Ispros Jungtinių tyrimų centro Aplinkos apsaugos ir darnaus vystymosi institutas (Italija), kuris koordinavo techninį darbą. |
| --- | --- |

(7)

Komisija padėjo atlikti interkalibraciją: jai talkino Ispros Jungtinių tyrimų centro Aplinkos apsaugos ir darnaus vystymosi institutas (Italija), kuris koordinavo techninį darbą.

| (8) | Interkalibracija – tai sudėtinga mokslinė ir techninė užduotis. Geografinės interkalibracinės grupės taikė įvairius interkalibracijos metodus, kurie buvo pasirinkti atsižvelgiant į turimus įvairių biologinės kokybės elementų monitoringo duomenis ir nacionalinių monitoringo bei klasifikavimo sistemų kūrimo pažangą. Kad rezultatai būtų statistiškai patikimesni, taikant daugelį geografinių interkalibracinių grupių pasirinktų metodų buvo naudojami iš kuo didesnio monitoringo taškų skaičiaus surinkti duomenys, apimantys visas būklės klases – nuo „labai geros“ iki „labai blogos“. Todėl monitoringo duomenys buvo paimti ir iš interkalibraciniam tinklui nepriklausančių vietų, nes tinklui priklauso tik nedaug „labai geros“, „geros“ arba „vidutiniškos“ būklės vietų. |
| --- | --- |

(8)

Interkalibracija – tai sudėtinga mokslinė ir techninė užduotis. Geografinės interkalibracinės grupės taikė įvairius interkalibracijos metodus, kurie buvo pasirinkti atsižvelgiant į turimus įvairių biologinės kokybės elementų monitoringo duomenis ir nacionalinių monitoringo bei klasifikavimo sistemų kūrimo pažangą. Kad rezultatai būtų statistiškai patikimesni, taikant daugelį geografinių interkalibracinių grupių pasirinktų metodų buvo naudojami iš kuo didesnio monitoringo taškų skaičiaus surinkti duomenys, apimantys visas būklės klases – nuo „labai geros“ iki „labai blogos“. Todėl monitoringo duomenys buvo paimti ir iš interkalibraciniam tinklui nepriklausančių vietų, nes tinklui priklauso tik nedaug „labai geros“, „geros“ arba „vidutiniškos“ būklės vietų.

| (9) | Komisija gavo tam tikro biologinės kokybės elementų, kuriais remiantis nustatoma ekologinė būklė, skaičiaus interkalibracijos rezultatus. Keliais atvejais buvo pateikti tik kai kurių biologinių elementų parametrų arba tik kai kurių geografinėje interkalibracinėje grupėje dalyvaujančių valstybių narių rezultatai. Taigi Komisija mano, kad tokiais atvejais palyginamumas nėra visiškai užtikrintas. Todėl naujiems interkalibracijos rezultatams taikytinas sprendimas gali būti priimtas vėliau, kai valstybės narės pagal Direktyvos 2000/60/EB V priedo 1.4.1 skirsnį pateiks atitinkamą informaciją. |
| --- | --- |

(9)

Komisija gavo tam tikro biologinės kokybės elementų, kuriais remiantis nustatoma ekologinė būklė, skaičiaus interkalibracijos rezultatus. Keliais atvejais buvo pateikti tik kai kurių biologinių elementų parametrų arba tik kai kurių geografinėje interkalibracinėje grupėje dalyvaujančių valstybių narių rezultatai. Taigi Komisija mano, kad tokiais atvejais palyginamumas nėra visiškai užtikrintas. Todėl naujiems interkalibracijos rezultatams taikytinas sprendimas gali būti priimtas vėliau, kai valstybės narės pagal Direktyvos 2000/60/EB V priedo 1.4.1 skirsnį pateiks atitinkamą informaciją.

| (10) | Turimus atliktos interkalibracijos rezultatus būtina patvirtinti laiku, kad juos būtų galima naudoti rengiant Direktyvos 2000/60/EB 11 ir 13 straipsnyje numatytus pirmuosius upės baseino valdymo planus ir priemonių programas. |
| --- | --- |

(10)

Turimus atliktos interkalibracijos rezultatus būtina patvirtinti laiku, kad juos būtų galima naudoti rengiant Direktyvos 2000/60/EB 11 ir 13 straipsnyje numatytus pirmuosius upės baseino valdymo planus ir priemonių programas.

| (11) | Atliekant interkalibraciją gautos ekologinės kokybės santykių vertės, skirtos ekologinės būklės klasių riboms nustatyti, turėtų atspindėti lygiavertę ekologinę būklę. Tų pačių biologinės kokybės elementų vertės skiriasi dėl to, kad taikomi skirtingi nacionaliniai metodai. Be to, dėl skirtingų skaičiavimo būdų ir kitų priežasčių neįmanoma palyginti skirtingų biologinės kokybės elementų ekologinės kokybės santykių verčių. |
| --- | --- |

(11)

Atliekant interkalibraciją gautos ekologinės kokybės santykių vertės, skirtos ekologinės būklės klasių riboms nustatyti, turėtų atspindėti lygiavertę ekologinę būklę. Tų pačių biologinės kokybės elementų vertės skiriasi dėl to, kad taikomi skirtingi nacionaliniai metodai. Be to, dėl skirtingų skaičiavimo būdų ir kitų priežasčių neįmanoma palyginti skirtingų biologinės kokybės elementų ekologinės kokybės santykių verčių.

| (12) | Tokie parametrai, kaip chlorofilo a koncentracija, fitoplanktono biomasė, melsvadumblių procentinė dalis arba didžiųjų dumblių ir gaubtasėklių gylio ribos, neapima visų biologinės kokybės elementų. Tačiau, kadangi apie juos turima duomenų ir yra sukurti jų vertinimo metodai, šie parametrai – tai vieni iš pamatinių rodiklių, kuriais grindžiama dabar atliekama ežerų ir pakrantės vandenų interkalibracija. Šių parametrų vertės visose valstybėse narėse gali būti tiesiogiai sutikrinamos, atsižvelgiant į skirtingus mėginių ėmimo būdus ir analizės metodus. Todėl šio sprendimo priede pateikiant interkalibracijos rezultatus reikėtų įtraukti ne tik ekologinės kokybės santykius, bet ir absoliučias minėtų parametrų vertes. |
| --- | --- |

(12)

Tokie parametrai, kaip chlorofilo a koncentracija, fitoplanktono biomasė, melsvadumblių procentinė dalis arba didžiųjų dumblių ir gaubtasėklių gylio ribos, neapima visų biologinės kokybės elementų. Tačiau, kadangi apie juos turima duomenų ir yra sukurti jų vertinimo metodai, šie parametrai – tai vieni iš pamatinių rodiklių, kuriais grindžiama dabar atliekama ežerų ir pakrantės vandenų interkalibracija. Šių parametrų vertės visose valstybėse narėse gali būti tiesiogiai sutikrinamos, atsižvelgiant į skirtingus mėginių ėmimo būdus ir analizės metodus. Todėl šio sprendimo priede pateikiant interkalibracijos rezultatus reikėtų įtraukti ne tik ekologinės kokybės santykius, bet ir absoliučias minėtų parametrų vertes.

| (13) | Rezultatai turėtų nurodyti ekologinę būklę. Jei interkalibruotus tipus atitinkantys vandens telkiniai yra laikomi labai pakeistais vandens telkiniais pagal Direktyvos 2000/60/EB 4 straipsnio 3 dalį, šio sprendimo priede pateikti rezultatai gali būti naudojami jų geram ekologiniam potencialui nustatyti, atsižvelgiant į jų fizinius pokyčius ir susijusį vandens naudojimą pagal Direktyvos 2000/60/EB V priedo 1.2.5 skirsnyje pateiktas normines apibrėžtis. |
| --- | --- |

(13)

Rezultatai turėtų nurodyti ekologinę būklę. Jei interkalibruotus tipus atitinkantys vandens telkiniai yra laikomi labai pakeistais vandens telkiniais pagal Direktyvos 2000/60/EB 4 straipsnio 3 dalį, šio sprendimo priede pateikti rezultatai gali būti naudojami jų geram ekologiniam potencialui nustatyti, atsižvelgiant į jų fizinius pokyčius ir susijusį vandens naudojimą pagal Direktyvos 2000/60/EB V priedo 1.2.5 skirsnyje pateiktas normines apibrėžtis.

| (14) | Kaip nustatyta Direktyvos 2000/60/EB V priedo 1.4.1 skirsnio iii papunktyje, valstybės narės interkalibracijos rezultatus perkelia į savo nacionalines klasifikavimo sistemas, kad visiems savo nacionaliniams tipams nustatytų ribas tarp „labai geros“ ir „geros“ būklės bei „geros“ ir „vidutiniškos“ būklės. Siekiant padėti taikyti gautus rezultatus, parengtos interkalibracijos rezultatų perkėlimo į nacionalines klasifikavimo sistemas ir standartinių sąlygų nustatymo gairės. |
| --- | --- |

(14)

Kaip nustatyta Direktyvos 2000/60/EB V priedo 1.4.1 skirsnio iii papunktyje, valstybės narės interkalibracijos rezultatus perkelia į savo nacionalines klasifikavimo sistemas, kad visiems savo nacionaliniams tipams nustatytų ribas tarp „labai geros“ ir „geros“ būklės bei „geros“ ir „vidutiniškos“ būklės. Siekiant padėti taikyti gautus rezultatus, parengtos interkalibracijos rezultatų perkėlimo į nacionalines klasifikavimo sistemas ir standartinių sąlygų nustatymo gairės.

| (15) | Informacija, kuri bus gauta įgyvendinus Direktyvos 2000/60/EB 8 straipsnyje numatytas monitoringo programas, ir patikrinus bei atnaujinus Direktyvos 2000/60/EB 5 straipsnyje numatytas upės baseino rajono charakteristikas, gali suteikti naujų duomenų, dėl kurių gali tekti, atsižvelgiant į mokslo bei technikos pažangą, derinti valstybių narių monitoringo ir klasifikavimo sistemas ir galiausiai patikslinti interkalibracijos rezultatus, kad pagerėtų jų kokybė. |
| --- | --- |

(15)

Informacija, kuri bus gauta įgyvendinus Direktyvos 2000/60/EB 8 straipsnyje numatytas monitoringo programas, ir patikrinus bei atnaujinus Direktyvos 2000/60/EB 5 straipsnyje numatytas upės baseino rajono charakteristikas, gali suteikti naujų duomenų, dėl kurių gali tekti, atsižvelgiant į mokslo bei technikos pažangą, derinti valstybių narių monitoringo ir klasifikavimo sistemas ir galiausiai patikslinti interkalibracijos rezultatus, kad pagerėtų jų kokybė.

| (16) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Direktyvos 2000/60/EB 21 straipsnio 1 dalyje nurodyto Komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(16)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Direktyvos 2000/60/EB 21 straipsnio 1 dalyje nurodyto Komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Taikydamos Direktyvos 2000/60/EB V priedo 1.4.1 skirsnio iii punktą, valstybės narės savo monitoringo sistemų klasifikacijoje naudoja šio sprendimo priede nustatytas ribų tarp klasių vertes.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2008 m. spalio 30 d.

Komisijos vardu

Stravros DIMAS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 327, 2000 12 22, p. 1.

1

(2)  OL L 243, 2005 9 19, p. 1.

2

---

PRIEDAS

VANDENS KATEGORIJA: Upės

GEOGRAFINĖ INTERKALIBRACINĖ GRUPĖ: Alpinė

Interkalibruotų tipų aprašas

| Tipas | Upių apibūdinimas | Nuotėkio baseinas (km2) | Altitudė ir geomorfologija | Šarmingumas | Nuotėkio režimas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R–A1 | Nuo mažų iki vidutinių, aukštai iškilusios virš jūros lygio, kalkinės | 10–1 000 | 800–2 500 m (nuotėkio baseinas), rieduliai/gargždas | Didelis (bet ne itin didelis) šarmingumas | |
| R–A2 | Nuo mažų iki vidutinių, aukštai iškilusios virš jūros lygio, silicinės | 10–1 000 | 500–1 000 m (didžiausia nuotėkio baseino altitudė –3 000 m, vidutinė 1 500 m), rieduliai | Nekalkingas (granitinis, metamorfinis) šarmingumas nuo vidutinio iki žemo | Snieginis–ledyninis nuotėkio režimas |

Tipas

Upių apibūdinimas

Nuotėkio baseinas (km2)

Altitudė ir geomorfologija

Šarmingumas

Nuotėkio režimas

R–A1

Nuo mažų iki vidutinių, aukštai iškilusios virš jūros lygio, kalkinės

10–1 000

800–2 500 m (nuotėkio baseinas), rieduliai/gargždas

Didelis (bet ne itin didelis) šarmingumas

R–A2

Nuo mažų iki vidutinių, aukštai iškilusios virš jūros lygio, silicinės

10–1 000

500–1 000 m (didžiausia nuotėkio baseino altitudė –3 000 m, vidutinė 1 500 m), rieduliai

Nekalkingas (granitinis, metamorfinis) šarmingumas nuo vidutinio iki žemo

Snieginis–ledyninis nuotėkio režimas

Šalys, kuriose atlikta tų pačių tipų interkalibracija

| Tipas R–A1: | Vokietija, Austrija, Prancūzija, Italija, Slovėnija |
| --- | --- |
| Tipas R–A2: | Austrija, Prancūzija, Italija, Ispanija, Slovėnija |

Tipas R–A1:

Vokietija, Austrija, Prancūzija, Italija, Slovėnija

Tipas R–A2:

Austrija, Prancūzija, Italija, Ispanija, Slovėnija

REZULTATAI

Biologinės kokybės elementai: Dugno bestuburiai

Rezultatai: Interkalibruotų nacionalinių klasifikavimo sistemų ekologinės kokybės santykiai

| Tipas ir šalis | Interkalibruotos nacionalinės klasifikavimo sistemos | Ekologinės kokybės santykiai |
| --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| Tipas R–A1 |
| Austrija | Austrijos ekologinės upių būklės vertinimo sistema (Blogiausias atvejis tarp multimetrinių bendros degradacijos indeksų ir saprobinio indekso verčių) | 0,80 | 0,60 |
| Prancūzija | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992 m.) ir aplinkraštis MEDD/DE/MAGE/BEMA, 2005 m. liepos 28 d. Nr. 14/05 su pakeitimais, padarytais 2007 m. birželio 13 d. | 0,93 | 0,79 |
| Vokietija | PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos | 0,80 | 0,60 |
| Italija | STAR interkalibracinis bendrasis metrinis indeksas (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Slovėnija | Slovėnijos dugno bestuburių vertinimo sistema:
  Multimetrinis indeksas (Hidromorfologija/Bendra | 0,80 | 0,60 |
| Tipas R–A2 |
| Austrija | Austrijos ekologinės upių būklės vertinimo sistema (Blogiausias atvejis tarp multimetrinių bendros degradacijos indeksų ir saprobinio indekso įverčių) | 0,80 | 0,60 |
| Prancūzija (Alpės) | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992 m.) ir aplinkraštis MEDD/DE/MAGE/BEMA, 2005 m. liepos 28 d. Nr. 14/05 su pakeitimais, padarytais 2007 m. birželio 13 d. | 0,93 | 0,71 |
| Prancūzija (Pirėnai) | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992 m.) ir aplinkraštis MEDD/DE/MAGE/BEMA, 2005 m. liepos 28 d. Nr. 14/5 su pakeitimais, padarytais 2007 m. birželio 13 d. | 0,94 | 0,81 |
| Italija | STAR interkalibracinis bendrasis metrinis indeksas (STAR_ICMi) | 0,95 | 0,71 |
| Ispanija | Iberijos BMWP/balų sistema/(IBMWP) | 0,83 | 0,53 |

Tipas ir šalis

Interkalibruotos nacionalinės klasifikavimo sistemos

Ekologinės kokybės santykiai

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Tipas R–A1

Austrija

Austrijos ekologinės upių būklės vertinimo sistema (Blogiausias atvejis tarp multimetrinių bendros degradacijos indeksų ir saprobinio indekso verčių)

0,80

0,60

Prancūzija

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992 m.) ir aplinkraštis MEDD/DE/MAGE/BEMA, 2005 m. liepos 28 d. Nr. 14/05 su pakeitimais, padarytais 2007 m. birželio 13 d.

0,93

0,79

Vokietija

PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos

0,80

0,60

Italija

STAR interkalibracinis bendrasis metrinis indeksas (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Slovėnija

Slovėnijos dugno bestuburių vertinimo sistema:

Multimetrinis indeksas (Hidromorfologija/Bendra

0,80

0,60

Tipas R–A2

Austrija

Austrijos ekologinės upių būklės vertinimo sistema (Blogiausias atvejis tarp multimetrinių bendros degradacijos indeksų ir saprobinio indekso įverčių)

0,80

0,60

Prancūzija (Alpės)

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992 m.) ir aplinkraštis MEDD/DE/MAGE/BEMA, 2005 m. liepos 28 d. Nr. 14/05 su pakeitimais, padarytais 2007 m. birželio 13 d.

0,93

0,71

Prancūzija (Pirėnai)

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992 m.) ir aplinkraštis MEDD/DE/MAGE/BEMA, 2005 m. liepos 28 d. Nr. 14/5 su pakeitimais, padarytais 2007 m. birželio 13 d.

0,94

0,81

Italija

STAR interkalibracinis bendrasis metrinis indeksas (STAR_ICMi)

0,95

0,71

Ispanija

Iberijos BMWP/balų sistema/(IBMWP)

0,83

0,53

Biologinės kokybės elementas: Fitobentosas (dugno nuosėdų augmenija)

Rezultatai: Interkalibruotų nacionalinių klasifikavimo sistemų ekologinės kokybės santykiai

| Tipas ir šalis | Interkalibruotos nacionalinės klasifikavimo sistemos | Ekologinės kokybės santykiai |
| --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| Tipas R–A1 |
| Austrija | Multimetrinis metodas, susidedantis iš 3 modulių/rodiklių (trofinis indeksas, saprobinis indeksas, etaloninės rūšys) | 0,87 | 0,56 |
| Prancūzija | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90–354 (2000 m.) ir aplinkraštis MEDD/DE/MAGE/BEMA, 2005 m. liepos 28 d. Nr. 14/5 su pakeitimais, padarytais 2007 m. birželio 13 d. | 0,86 | 0,71 |
| Vokietija | Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB) | 0,73 | 0,54 |
| Slovėnija | Multimetrinis metodas, susidedantis iš 2 modulių/rodiklių | 0,80 | 0,60 |
| Tipas R–A2 |
| Austrija | Multimetrinis metodas, susidedantis iš 3 modulių/rodiklių (trofinis indeksas, saprobinis indeksas, etaloninės rūšys) | 0,87 | 0,56 |
| Prancūzija | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90–354 (2000 m.) ir aplinkraštis MEDD/DE/MAGE/BEMA, 2005 m. liepos 28 d. Nr. 14/5 su pakeitimais, padarytais 2007 m. birželio 13 d. | 0,86 | 0,71 |
| Ispanija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) (Lenoir &Coste, 1996 m.) | 0,94 | 0,74 |

Tipas ir šalis

Interkalibruotos nacionalinės klasifikavimo sistemos

Ekologinės kokybės santykiai

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Tipas R–A1

Austrija

Multimetrinis metodas, susidedantis iš 3 modulių/rodiklių (trofinis indeksas, saprobinis indeksas, etaloninės rūšys)

0,87

0,56

Prancūzija

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90–354 (2000 m.) ir aplinkraštis MEDD/DE/MAGE/BEMA, 2005 m. liepos 28 d. Nr. 14/5 su pakeitimais, padarytais 2007 m. birželio 13 d.

0,86

0,71

Vokietija

Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB)

0,73

0,54

Slovėnija

Multimetrinis metodas, susidedantis iš 2 modulių/rodiklių

0,80

0,60

Tipas R–A2

Austrija

Multimetrinis metodas, susidedantis iš 3 modulių/rodiklių (trofinis indeksas, saprobinis indeksas, etaloninės rūšys)

0,87

0,56

Prancūzija

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90–354 (2000 m.) ir aplinkraštis MEDD/DE/MAGE/BEMA, 2005 m. liepos 28 d. Nr. 14/5 su pakeitimais, padarytais 2007 m. birželio 13 d.

0,86

0,71

Ispanija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) (Lenoir &Coste, 1996 m.)

0,94

0,74

VANDENS KATEGORIJA: Upės

GEOGRAFINĖ INTERKALIBRACINĖ GRUPĖ: Centrinė/Baltijos

Interkalibruotų tipų aprašas

| Tipas | Upių apibūdinimas | Nuotėkio baseinas
  (km2) | Altitudė ir geomorfija | Šarmingumas
  (meq/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| R–C1 | Mažos, žemumų, silicinės, smėlis | 10–100 | Žemuma, kurioje vyrauja smėlio substratas (mažų dalelių dydžio), 3–8 m (krantų apriboto) pločio | > 0,4 |
| R–C2 | Mažos, žemumų, silicinė uoliena | 10–100 | Žemuma, uoliena 3–8 m (krantų apriboto) pločio | < 0,4 |
| R–C3 | Mažos, vidutiniame aukštyje virš jūros lygio, silicinės | 10–100 | Vidutinis aukštis virš jūros lygio, uoliena (granito) – žvyro substratas, 2–10 m (krantų apriboto) pločio | < 0,4 |
| R–C4 | Vidutinio dydžio, žemumų, mišrios | 100–1 000 | Žemuma, smėlio–žvyro substratas, 8–25 m (krantų apriboto) pločio | > 0,4 |
| R–C5 | Didelės, žemumų, mišrios | 1 000—10 000 | Žemuma, ūsorių zona, įvairus greitis, didžiausia altitudė nuotėkio baseine: 800 m, > 25 m (krantų apriboto) pločio | > 0,4 |
| R–C6 | Mažos, žemumų, kalcinės | 10–300 | Žemuma, žvyro substratas (klintys), 3–10 m (krantų apriboto) pločio | > 2 |

Tipas

Upių apibūdinimas

Nuotėkio baseinas

(km2)

Altitudė ir geomorfija

Šarmingumas

(meq/l)

R–C1

Mažos, žemumų, silicinės, smėlis

10–100

Žemuma, kurioje vyrauja smėlio substratas (mažų dalelių dydžio), 3–8 m (krantų apriboto) pločio

> 0,4

R–C2

Mažos, žemumų, silicinė uoliena

10–100

Žemuma, uoliena 3–8 m (krantų apriboto) pločio

< 0,4

R–C3

Mažos, vidutiniame aukštyje virš jūros lygio, silicinės

10–100

Vidutinis aukštis virš jūros lygio, uoliena (granito) – žvyro substratas, 2–10 m (krantų apriboto) pločio

< 0,4

R–C4

Vidutinio dydžio, žemumų, mišrios

100–1 000

Žemuma, smėlio–žvyro substratas, 8–25 m (krantų apriboto) pločio

> 0,4

R–C5

Didelės, žemumų, mišrios

1 000—10 000

Žemuma, ūsorių zona, įvairus greitis, didžiausia altitudė nuotėkio baseine: 800 m, > 25 m (krantų apriboto) pločio

> 0,4

R–C6

Mažos, žemumų, kalcinės

10–300

Žemuma, žvyro substratas (klintys), 3–10 m (krantų apriboto) pločio

> 2

Šalys, kuriose atlikta tų pačių tipų interkalibracija

| Tipas R–C1: | Belgija (Flandrija), Vokietija, Danija, Prancūzija, Italija, Lietuva, Nyderlandai, Lenkija, Švedija, Jungtinė Karalystė |
| --- | --- |
| Tipas R–C2: | Ispanija, Prancūzija, Airija, Portugalija, Švedija, Jungtinė Karalystė |
| Tipas R–C3: | Austrija, Belgija (Valonija), Čekija, Vokietija, Lenkija, Portugalija, Ispanija, Švedija, Prancūzija, Latvija, Liuksemburgas, Jungtinė Karalystė |
| Tipas R–C4: | Belgija (Flandrija), Čekija, Vokietija, Danija, Estija, Ispanija, Prancūzija, Airija, Italija, Lietuva, Liuksemburgas, Nyderlandai, Lenkija, Švedija, Jungtinė Karalystė |
| Tipas R–C5: | Čekija, Estija, Prancūzija, Vokietija, Ispanija, Airija, Italija, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Nyderlandai, Lenkija, Švedija, Jungtinė Karalystė |
| Tipas R–C6: | Danija, Estija, Ispanija, Prancūzija, Airija, Italija, Lenkija, Lietuva, Liuksemburgas, Švedija, Jungtinė Karalystė |

Tipas R–C1:

Belgija (Flandrija), Vokietija, Danija, Prancūzija, Italija, Lietuva, Nyderlandai, Lenkija, Švedija, Jungtinė Karalystė

Tipas R–C2:

Ispanija, Prancūzija, Airija, Portugalija, Švedija, Jungtinė Karalystė

Tipas R–C3:

Austrija, Belgija (Valonija), Čekija, Vokietija, Lenkija, Portugalija, Ispanija, Švedija, Prancūzija, Latvija, Liuksemburgas, Jungtinė Karalystė

Tipas R–C4:

Belgija (Flandrija), Čekija, Vokietija, Danija, Estija, Ispanija, Prancūzija, Airija, Italija, Lietuva, Liuksemburgas, Nyderlandai, Lenkija, Švedija, Jungtinė Karalystė

Tipas R–C5:

Čekija, Estija, Prancūzija, Vokietija, Ispanija, Airija, Italija, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Nyderlandai, Lenkija, Švedija, Jungtinė Karalystė

Tipas R–C6:

Danija, Estija, Ispanija, Prancūzija, Airija, Italija, Lenkija, Lietuva, Liuksemburgas, Švedija, Jungtinė Karalystė

REZULTATAI

Biologinės kokybės elementas: Dugno bestuburiai

Rezultatai: Interkalibruotų nacionalinių klasifikavimo sistemų ekologinės kokybės santykiai

Toliau pateikti rezultatai taikomi visiems pirmiau apibūdintiems tipams.

| Šalis | Interkalibruota nacionalinė klasifikavimo sistema | Ekologinės kokybės santykiai |
| --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| Austrija | Austrijos ekologinės upių būklės vertinimo sistema (blogiausias atvejis tarp multimetrinių bendros degradacijos indeksų ir saprobinio indekso įverčių) | 0,80 | 0,60 |
| Belgija (Flandrija) | Multimetrinis makrobestuburių indeksas, Flandrija (MMIF) | 0,90 | 0,70 |
| Belgija (Valonija) | Indice Biologique Global Normalisé (IBGN) (Norme AFNOR NF T 90 350, 1992 m.) ir „Negalutinis geros būklės apibrėžimas“, Valonijos regiono ministerija (2007) | 0,97 | 0,74 |
| Danija | Danijos upelių gyvūnijos indeksas (DSFI) | 1,00 | 0,71 |
| Vokietija | PERLODES –Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos | 0,80 | 0,60 |
| Prancūzija | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) ir aplinkraštis MEDD/DE/MAGE/BEMA2005 m. liepos 28 d. Nr. 14/05 su pakeitimais, padarytais 2007 m. birželio 13 d. | 0,94 | 0,80 |
| Airija | Kokybės vertinimo sistema (K (Q) vertė) | 0,85 | 0,75 |
| Italija | STAR interkalibracinis bendrasis metrinis indeksas (STAR_ICMi) | 0,96 | 0,72 |
| Liuksemburgas | Classification Liuksemburgaseoise DCE, Indice Biologique Global Normalisé (IBGN), Norme AFNOR NF T 90 350, 1992 m.) ir aplinkraštis MEDD/DE/MAGE/BEMA, 2007 m. balandžio 11 d. Nr. 14/07 | 0,96 | 0,72 |
| Nyderlandai | KRW–maatlat | 0,80 | 0,60 |
| Lenkija | BMWP (BMWP–PL), patikrintas taikant modifikuotą Margalef’o įvairovės indeksą | 0,89 | 0,68 |
| Ispanija | Šiaurės Ispanijos multimetriniai indeksai | 0,93 | 0,70 |
| Švedija | DJ indeksas (Dahl & Johnson, 2004 m.) | 0,80 | 0,60 |
| Jungtinė Karalystė | Upių bestuburių klasifikavimo priemonė (RICT) | 0,97 | 0,86 |

Šalis

Interkalibruota nacionalinė klasifikavimo sistema

Ekologinės kokybės santykiai

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Austrija

Austrijos ekologinės upių būklės vertinimo sistema (blogiausias atvejis tarp multimetrinių bendros degradacijos indeksų ir saprobinio indekso įverčių)

0,80

0,60

Belgija (Flandrija)

Multimetrinis makrobestuburių indeksas, Flandrija (MMIF)

0,90

0,70

Belgija (Valonija)

Indice Biologique Global Normalisé (IBGN) (Norme AFNOR NF T 90 350, 1992 m.) ir „Negalutinis geros būklės apibrėžimas“, Valonijos regiono ministerija (2007)

0,97

0,74

Danija

Danijos upelių gyvūnijos indeksas (DSFI)

1,00

0,71

Vokietija

PERLODES –Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos

0,80

0,60

Prancūzija

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) ir aplinkraštis MEDD/DE/MAGE/BEMA2005 m. liepos 28 d. Nr. 14/05 su pakeitimais, padarytais 2007 m. birželio 13 d.

0,94

0,80

Airija

Kokybės vertinimo sistema (K (Q) vertė)

0,85

0,75

Italija

STAR interkalibracinis bendrasis metrinis indeksas (STAR_ICMi)

0,96

0,72

Liuksemburgas

Classification Liuksemburgaseoise DCE, Indice Biologique Global Normalisé (IBGN), Norme AFNOR NF T 90 350, 1992 m.) ir aplinkraštis MEDD/DE/MAGE/BEMA, 2007 m. balandžio 11 d. Nr. 14/07

0,96

0,72

Nyderlandai

KRW–maatlat

0,80

0,60

Lenkija

BMWP (BMWP–PL), patikrintas taikant modifikuotą Margalef’o įvairovės indeksą

0,89

0,68

Ispanija

Šiaurės Ispanijos multimetriniai indeksai

0,93

0,70

Švedija

DJ indeksas (Dahl & Johnson, 2004 m.)

0,80

0,60

Jungtinė Karalystė

Upių bestuburių klasifikavimo priemonė (RICT)

0,97

0,86

Biologinės kokybės elementas: Fitobentosas

Rezultatai: Interkalibruotų nacionalinių klasifikavimo sistemų ekologinės kokybės santykiai

| Šalis | Interkalibruota nacionalinė klasifikavimo sistema | Tipas | Ekologinės kokybės santykiai |
| --- | --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| Austrija | Multimetrinis metodas, susidedantis iš 3 modulių/rodiklių (trofinis indeksas, saprobinis indeksas, etaloninės rūšys) | Visi tipai, altitudė < 500 m | 0,70 | 0,42 |
| Visi tipai, altitudė > 500 m | 0,71 | 0,42 |
| Belgija (Flandrija) | Poveikiui neatsparių ir su poveikiu susijusių titnagdumblių proporcijos (PISIAD) | Visi tipai | 0,80 | 0,60 |
| Belgija (Valonija) | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) AFNOR norm NF T 90–354 (2000 m.) ir „Negalutinis geros būklės apibrėžimas“, Valonijos regiono ministerija (2007 m.) | Visi tipai | 0,93 | 0,68 |
| Estija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Visi tipai | 0,85 | 0,70 |
| Prancūzija | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90–354 (2000 m.) ir aplinkraštis MEDD/DE/MAGE/BEMA, 2005 m. liepos 28 d. Nr. 14/05 su pakeitimais, padarytais 2007 m. birželio 13 d. | 1, 2 ir 4 nacionaliniai tipai | 0,93 | 0,80 |
| 3 nacionalinis tipas | 0,92 | 0,77 |
| Vokietija | Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB) | R–C1 | 0,67 | 0,43 |
| R–C3 | 0,67 | 0,43 |
| R–C4 | 0,61 | 0,43 |
| R–C5 | 0,73 | 0,55 |
| Airija | Titnagdumblių trofinio indekso patikslinta versija (TDI) | Visi tipai | 0,93 | 0,78 |
| Liuksemburgas | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Visi tipai | 0,85 | 0,70 |
| Nyderlandai | KRW Maatlat | Visi tipai | 0,80 | 0,60 |
| Ispanija | Titnagdumblių multimetrinis (MDIAT) | Visi tipai | 0,93 | 0,70 |
| Švedija | Švedijos vertinimo metodai, Švedijos EPA (aplinkos apsaugos agentūrų) reglamentai (NFS 2008:1), pagrįsti Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Visi tipai | 0,89 | 0,74 |
| Jungtinė Karalystė | Upių ekologinės būklės vertinimas pagal titnagdumblius (DARES) | Visi tipai | 0,93 | 0,78 |

Šalis

Interkalibruota nacionalinė klasifikavimo sistema

Tipas

Ekologinės kokybės santykiai

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Austrija

Multimetrinis metodas, susidedantis iš 3 modulių/rodiklių (trofinis indeksas, saprobinis indeksas, etaloninės rūšys)

Visi tipai, altitudė < 500 m

0,70

0,42

Visi tipai, altitudė > 500 m

0,71

0,42

Belgija (Flandrija)

Poveikiui neatsparių ir su poveikiu susijusių titnagdumblių proporcijos (PISIAD)

Visi tipai

0,80

0,60

Belgija (Valonija)

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) AFNOR norm NF T 90–354 (2000 m.) ir „Negalutinis geros būklės apibrėžimas“, Valonijos regiono ministerija (2007 m.)

Visi tipai

0,93

0,68

Estija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Visi tipai

0,85

0,70

Prancūzija

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90–354 (2000 m.) ir aplinkraštis MEDD/DE/MAGE/BEMA, 2005 m. liepos 28 d. Nr. 14/05 su pakeitimais, padarytais 2007 m. birželio 13 d.

1, 2 ir 4 nacionaliniai tipai

0,93

0,80

3 nacionalinis tipas

0,92

0,77

Vokietija

Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB)

R–C1

0,67

0,43

R–C3

0,67

0,43

R–C4

0,61

0,43

R–C5

0,73

0,55

Airija

Titnagdumblių trofinio indekso patikslinta versija (TDI)

Visi tipai

0,93

0,78

Liuksemburgas

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Visi tipai

0,85

0,70

Nyderlandai

KRW Maatlat

Visi tipai

0,80

0,60

Ispanija

Titnagdumblių multimetrinis (MDIAT)

Visi tipai

0,93

0,70

Švedija

Švedijos vertinimo metodai, Švedijos EPA (aplinkos apsaugos agentūrų) reglamentai (NFS 2008:1), pagrįsti Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Visi tipai

0,89

0,74

Jungtinė Karalystė

Upių ekologinės būklės vertinimas pagal titnagdumblius (DARES)

Visi tipai

0,93

0,78

VANDENS KATEGORIJA: Upės

GEOGRAFINĖ INTERKALIBRACINĖ GRUPĖ: Rytų kontinentinė

Interkalibruotų tipų aprašas

| Tipas | Upių apibūdinimas | Ekoregionas | Nuotėkio baseinas
  (km2) | Altitudė
  (m) | Geologija | Substratas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R–E1 | Karpatai: nuo mažų iki vidutinių, vidutinis aukštis virš jūros lygio | 10 | 10–1 000 | 500–800 | Silicinės | Žvyras ir dideli akmenys |
| R–E2 | Lygumos: vidutinio dydžio, žemuma | 11 ir 12 | 100–1 000 | < 200 | Mišrios | Smėlis ir dumblas |
| R–E4 | Lygumos: vidutinio dydžio, vidutinis aukštis virš jūros lygio | 11 ir 12 | 100–1 000 | 200–500 | Mišrios | Smėlis ir žvyras |

Tipas

Upių apibūdinimas

Ekoregionas

Nuotėkio baseinas

(km2)

Altitudė

(m)

Geologija

Substratas

R–E1

Karpatai: nuo mažų iki vidutinių, vidutinis aukštis virš jūros lygio

10

10–1 000

500–800

Silicinės

Žvyras ir dideli akmenys

R–E2

Lygumos: vidutinio dydžio, žemuma

11 ir 12

100–1 000

< 200

Mišrios

Smėlis ir dumblas

R–E4

Lygumos: vidutinio dydžio, vidutinis aukštis virš jūros lygio

11 ir 12

100–1 000

200–500

Mišrios

Smėlis ir žvyras

Šalys, kuriose atlikta tų pačių tipų interkalibracija

| Tipas R–E1: | Čekija, Vengrija, Rumunija, Slovakija |
| --- | --- |
| Tipas R–E2: | Čekija, Vengrija, Rumunija, Slovakija |
| Tipas R–E4: | Austrija, Čekija, Vengrija, Slovakija, Slovėnija |

Tipas R–E1:

Čekija, Vengrija, Rumunija, Slovakija

Tipas R–E2:

Čekija, Vengrija, Rumunija, Slovakija

Tipas R–E4:

Austrija, Čekija, Vengrija, Slovakija, Slovėnija

REZULTATAI

Biologinės kokybės elementas: Dugno bestuburiai

Rezultatai: Interkalibruotų nacionalinių klasifikavimo sistemų ekologinės kokybės santykiai

| Tipas ir šalis | Interkalibruota nacionalinė klasifikavimo sistema | Ekologinės kokybės santykiai |
| --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| Tipas R–E1, R–E2, R–E4 |
| Slovakija | Slovakijos ekologinės upių būklės vertinimo sistema | 0,80 | 0,60 |
| Tipas R–E4 |
| Austrija | Austrijos ekologinės upių būklės vertinimo sistema (blogiausias atvejis tarp multimetrinių bendros degradacijos indeksų ir saprobinio indekso verčių) | 0,80 | 0,60 |

Tipas ir šalis

Interkalibruota nacionalinė klasifikavimo sistema

Ekologinės kokybės santykiai

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Tipas R–E1, R–E2, R–E4

Slovakija

Slovakijos ekologinės upių būklės vertinimo sistema

0,80

0,60

Tipas R–E4

Austrija

Austrijos ekologinės upių būklės vertinimo sistema (blogiausias atvejis tarp multimetrinių bendros degradacijos indeksų ir saprobinio indekso verčių)

0,80

0,60

VANDENS KATEGORIJA: Upės

GEOGRAFINĖ INTERKALIBRACINĖ GRUPĖ: Viduržemio jūros

Interkalibruotų tipų aprašas

| Tipas | Upių apibūdinimas | Nuotėkio baseinas (km2) | Altitudė (m) | Geologija | Nuotėkio režimas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R–M1 | Mažos, vidutinės altitudės, Viduržemio jūros baseino upeliai | 10–100 | 200–800 | Mišrus | Labai priklauso nuo sezono |
| R–M2 | Mažos, žemumų, Viduržemio jūros baseino upeliai | 10–1 000 | < 400 | Mišrus | Labai priklauso nuo sezono |
| R–M4 | Mažos (vidutinės), Viduržemio jūros baseino kalnų upokšniai | 10–1 000 | 400–1 500 | Nesilicinis | Labai priklauso nuo sezono |
| R–M5 | Mažos, žemumų, laikino pobūdžio | 10–100 | < 300 | Mišrus | Laikinas |

Tipas

Upių apibūdinimas

Nuotėkio baseinas (km2)

Altitudė (m)

Geologija

Nuotėkio režimas

R–M1

Mažos, vidutinės altitudės, Viduržemio jūros baseino upeliai

10–100

200–800

Mišrus

Labai priklauso nuo sezono

R–M2

Mažos, žemumų, Viduržemio jūros baseino upeliai

10–1 000

< 400

Mišrus

Labai priklauso nuo sezono

R–M4

Mažos (vidutinės), Viduržemio jūros baseino kalnų upokšniai

10–1 000

400–1 500

Nesilicinis

Labai priklauso nuo sezono

R–M5

Mažos, žemumų, laikino pobūdžio

10–100

< 300

Mišrus

Laikinas

Šalys, kuriose atlikta tų pačių tipų interkalibracija

| Tipas R–M1: | Prancūzija, Graikija, Italija, Portugalija, Slovėnija, Ispanija |
| --- | --- |
| Tipas R–M2: | Prancūzija, Graikija, Italija, Portugalija, Ispanija |
| Tipas R–M4: | Kipras, Prancūzija, Graikija, Italija, Ispanija |
| Tipas R–M5: | Kipras, Italija, Portugalija, Slovėnija, Ispanija |

Tipas R–M1:

Prancūzija, Graikija, Italija, Portugalija, Slovėnija, Ispanija

Tipas R–M2:

Prancūzija, Graikija, Italija, Portugalija, Ispanija

Tipas R–M4:

Kipras, Prancūzija, Graikija, Italija, Ispanija

Tipas R–M5:

Kipras, Italija, Portugalija, Slovėnija, Ispanija

REZULTATAI

Biologinės kokybės elementas: Dugno bestuburiai

Rezultatai: Interkalibruotų nacionalinių klasifikavimo sistemų ekologinės kokybės santykiai

| Tipas ir šalis | Interkalibruota nacionalinė klasifikavimo sistema | Ekologinės kokybės santykiai |
| --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| R–M1 |
| Prancūzija | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992 m.) ir aplinkraštis MEDD/DE/MAGE/BEMA 2005 m. liepos 28 d. Nr. 14/05 su pakeitimais, padarytais 2007 m. birželio 13 d. | 0,94 | 0,81 |
| Graikija | STAR interkalibracinis bendrasis metrinis indeksas (STAR_ICMi) | 0,95 | 0,71 |
| Italija | STAR interkalibracinis bendrasis metrinis indeksas (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,72 |
| Portugalija | Portugalijos šiaurės bestuburių indeksas, IPtIN | 0,92 | 0,69 |
| Ispanija | IBMWP | 0,78 | 0,48 |
| R–M2 |
| Graikija | STAR interkalibracinis bendrasis metrinis indeksas (STAR_ICMi) | 0,94 | 0,71 |
| Italija | STAR interkalibracinis bendrasis metrinis indeksas (STAR_ICMi) | 0,94 | 0,70 |
| Portugalija | Portugalijos šiaurės bestuburių indeksas, IPtIN | 0,87 | 0,66 |
| R–M4 |
| Kipras | STAR interkalibracinis bendrasis metrinis indeksas (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Graikija | STAR interkalibracinis bendrasis metrinis indeksas (STAR_ICMi) | 0,96 | 0,72 |
| Italija | STAR interkalibracinis bendrasis metrinis indeksas (STAR_ICMi) | 0,94 | 0,70 |
| Ispanija | IBMWP | 0,83 | 0,51 |
| R–M5 |
| Italija | STAR Interkalibracinis bendrasis metrinis indeksas (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Portugalija | Portugalijos pietų bestuburių indeksas, IPtIS | 0,98 | 0,72 |
| Ispanija | IBMWP | 0,91 | 0,55 |

Tipas ir šalis

Interkalibruota nacionalinė klasifikavimo sistema

Ekologinės kokybės santykiai

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

R–M1

Prancūzija

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992 m.) ir aplinkraštis MEDD/DE/MAGE/BEMA 2005 m. liepos 28 d. Nr. 14/05 su pakeitimais, padarytais 2007 m. birželio 13 d.

0,94

0,81

Graikija

STAR interkalibracinis bendrasis metrinis indeksas (STAR_ICMi)

0,95

0,71

Italija

STAR interkalibracinis bendrasis metrinis indeksas (STAR_ICMi)

0,97

0,72

Portugalija

Portugalijos šiaurės bestuburių indeksas, IPtIN

0,92

0,69

Ispanija

IBMWP

0,78

0,48

R–M2

Graikija

STAR interkalibracinis bendrasis metrinis indeksas (STAR_ICMi)

0,94

0,71

Italija

STAR interkalibracinis bendrasis metrinis indeksas (STAR_ICMi)

0,94

0,70

Portugalija

Portugalijos šiaurės bestuburių indeksas, IPtIN

0,87

0,66

R–M4

Kipras

STAR interkalibracinis bendrasis metrinis indeksas (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Graikija

STAR interkalibracinis bendrasis metrinis indeksas (STAR_ICMi)

0,96

0,72

Italija

STAR interkalibracinis bendrasis metrinis indeksas (STAR_ICMi)

0,94

0,70

Ispanija

IBMWP

0,83

0,51

R–M5

Italija

STAR Interkalibracinis bendrasis metrinis indeksas (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Portugalija

Portugalijos pietų bestuburių indeksas, IPtIS

0,98

0,72

Ispanija

IBMWP

0,91

0,55

Biologinės kokybės elementas: Fitobentosas

Rezultatai: Interkalibruotų nacionalinių klasifikavimo sistemų ekologinės kokybės santykiai

| Tipas ir šalis | Interkalibruota nacionalinė klasifikavimo sistema | Ekologinės kokybės santykiai |
| --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| R–M1 |
| Prancūzija | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90–354 (2000 m.) ir aplinkraštis MEDD/DE/MAGE/BEMA, 2005 m. liepos 28 d. Nr. 14/5 su pakeitimais, padarytais 2007 m. birželio 13 d. | 0,93 | 0,80 |
| Portugalija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,84 | 0,62 |
| Ispanija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,90 | 0,67 |
| R–M2 |
| Prancūzija | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90–354 (2000 m.) ir aplinkraštis MEDD/DE/MAGE/BEMA, 2005 m. liepos 28 d. Nr. 14/5 su pakeitimais, padarytais 2007 m. birželio 13 d. | 0,93 | 0,80 |
| Portugalija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,84 | 0,62 |
| Ispanija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,93 | 0,70 |
| R–M4 |
| Ispanija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,91 | 0,68 |
| R–M5 |
| Portugalija | Europos indeksas (CEE) | 0,85 | 0,64 |
| Ispanija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,95 | 0,71 |

Tipas ir šalis

Interkalibruota nacionalinė klasifikavimo sistema

Ekologinės kokybės santykiai

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

R–M1

Prancūzija

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90–354 (2000 m.) ir aplinkraštis MEDD/DE/MAGE/BEMA, 2005 m. liepos 28 d. Nr. 14/5 su pakeitimais, padarytais 2007 m. birželio 13 d.

0,93

0,80

Portugalija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,84

0,62

Ispanija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,90

0,67

R–M2

Prancūzija

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90–354 (2000 m.) ir aplinkraštis MEDD/DE/MAGE/BEMA, 2005 m. liepos 28 d. Nr. 14/5 su pakeitimais, padarytais 2007 m. birželio 13 d.

0,93

0,80

Portugalija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,84

0,62

Ispanija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,93

0,70

R–M4

Ispanija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,91

0,68

R–M5

Portugalija

Europos indeksas (CEE)

0,85

0,64

Ispanija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,95

0,71

VANDENS KATEGORIJA: Upės

GEOGRAFINĖ INTERKALIBRACINĖ GRUPĖ: Šiaurinė

Interkalibruotų tipų aprašas

| Tipas | Upių apibūdinimas | Baseino plotas (upės atkarpos) | Altitudė ir geomorfija | Šarmingumas
  (meq/l) | Organinė medžiaga
  (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R–N1 | Mažos, žemumų, silicinės, vidutinio šarmingumo | 10–100 km2 | < 200 m arba žemiau aukščiausios kranto linijos | 0,2–1 | < 30
  (< 150 Airijoje) |
| R–N3 | Mažos/vidutinio dydžio, žemumų, su daug organinių junginių | 10–1 000 km2 | < 0,2 | > 30 |
| R–N4 | Vidutinio dydžio, žemumų, silicinės, vidutinio šarmingumo | 100–1 000 km2 | 0,2–1 | < 30 |
| R–N5 | Mažos, vidutiniame lygyje virš jūros, silicinės | 10–100 km2 | Tarp žemumos ir aukštumos | < 0,2 | < 30 |

Tipas

Upių apibūdinimas

Baseino plotas (upės atkarpos)

Altitudė ir geomorfija

Šarmingumas

(meq/l)

Organinė medžiaga

(mg Pt/l)

R–N1

Mažos, žemumų, silicinės, vidutinio šarmingumo

10–100 km2

< 200 m arba žemiau aukščiausios kranto linijos

0,2–1

< 30

(< 150 Airijoje)

R–N3

Mažos/vidutinio dydžio, žemumų, su daug organinių junginių

10–1 000 km2

< 0,2

> 30

R–N4

Vidutinio dydžio, žemumų, silicinės, vidutinio šarmingumo

100–1 000 km2

0,2–1

< 30

R–N5

Mažos, vidutiniame lygyje virš jūros, silicinės

10–100 km2

Tarp žemumos ir aukštumos

< 0,2

< 30

Šalys, kuriose atlikta tų pačių tipų interkalibracija

| Tipas R–N1: | Suomija, Airija, Norvegija, Švedija, Jungtinė Karalystė |
| --- | --- |
| Tipas R–N3: | Suomija, Airija, Norvegija, Švedija, Jungtinė Karalystė |
| Tipas R–N4: | Suomija, Norvegija, Švedija, Jungtinė Karalystė |
| Tipas R–N5: | Suomija, Norvegija, Švedija, Jungtinė Karalystė |

Tipas R–N1:

Suomija, Airija, Norvegija, Švedija, Jungtinė Karalystė

Tipas R–N3:

Suomija, Airija, Norvegija, Švedija, Jungtinė Karalystė

Tipas R–N4:

Suomija, Norvegija, Švedija, Jungtinė Karalystė

Tipas R–N5:

Suomija, Norvegija, Švedija, Jungtinė Karalystė

REZULTATAI

Biologinės kokybės elementas: Dugno bestuburiai

Rezultatai: Interkalibruotų nacionalinių klasifikavimo sistemų ekologinės kokybės santykiai

Toliau pateikti rezultatai taikomi visiems pirmiau apibūdintiems tipams

| Šalis | Interkalibruota nacionalinė klasifikavimo sistema | Ekologinės kokybės santykiai |
| --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| Suomija | Multimetrinė sistema, pirmoji sukurta versija | 0,80 | 0,60 |
| Airija | Kokybės vertinimo sistema (K vertė) | 0,85 | 0,75 |
| Norvegija | Average score per taxon (ASPT) | 0,99 | 0,87 |
| Švedija | DJ indeksas (Dahl & Johnson, 2004 m.) | 0,80 | 0,60 |
| Jungtinė Karalystė | Upių bestuburių klasifikavimo priemonė (RICT) | 0,97 | 0,86 |

Šalis

Interkalibruota nacionalinė klasifikavimo sistema

Ekologinės kokybės santykiai

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Suomija

Multimetrinė sistema, pirmoji sukurta versija

0,80

0,60

Airija

Kokybės vertinimo sistema (K vertė)

0,85

0,75

Norvegija

Average score per taxon (ASPT)

0,99

0,87

Švedija

DJ indeksas (Dahl & Johnson, 2004 m.)

0,80

0,60

Jungtinė Karalystė

Upių bestuburių klasifikavimo priemonė (RICT)

0,97

0,86

Biologinės kokybės elementas: Fitobentosas

Rezultatai: Interkalibruotų nacionalinių klasifikavimo sistemų ekologinės kokybės santykiai

Toliau pateikti rezultatai taikomi visiems pirmiau apibūdintiems tipams

| Šalis | Interkalibruota nacionalinė klasifikavimo sistema | Ekologinės kokybės santykiai |
| --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| Suomija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,91 | 0,80 |
| Airija | Titnagdumblių trofinio indekso patikslinta versija (TDI) | 0,93 | 0,78 |
| Švedija | Švedijos vertinimo metodai, Švedijos EPA reglamentai (NFS 2008:1), pagrįsti Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,89 | 0,74 |
| Jungtinė Karalystė | Upių ekologinės būklės vertinimas pagal titnagdumblius (DARES) | 0,93 | 0,78 |

Šalis

Interkalibruota nacionalinė klasifikavimo sistema

Ekologinės kokybės santykiai

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Suomija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,91

0,80

Airija

Titnagdumblių trofinio indekso patikslinta versija (TDI)

0,93

0,78

Švedija

Švedijos vertinimo metodai, Švedijos EPA reglamentai (NFS 2008:1), pagrįsti Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,89

0,74

Jungtinė Karalystė

Upių ekologinės būklės vertinimas pagal titnagdumblius (DARES)

0,93

0,78

VANDENS KATEGORIJA: Ežerai

GEOGRAFINĖ INTERKALIBRACINĖ GRUPĖ: Atlantinė

Interkalibruotų tipų aprašas

| Tipas | Ežerų apibūdinimas | Altitudė
  (m virš jūros lygio) | Vidutinis gylis
  (m) | Šarmingumas
  (meq/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| LA1/2 | Žemumų, negilūs, kalkiniai, maži ir dideli | < 200 | 3–15 | > 1 |

Tipas

Ežerų apibūdinimas

Altitudė

(m virš jūros lygio)

Vidutinis gylis

(m)

Šarmingumas

(meq/l)

LA1/2

Žemumų, negilūs, kalkiniai, maži ir dideli

< 200

3–15

> 1

Šalys, kuriose atlikta tų pačių tipų interkalibracija:

Airija ir Jungtinė Karalystė

REZULTATAI

Biologinės kokybės elementas: Fitoplanktonas

Fitoplanktono parametras, rodantis biomasę (chlorofilas a)

Rezultatai: Interkalibruotų nacionalinių klasifikavimo sistemų ekologinės kokybės santykiai

Toliau nurodyti rezultatai yra augimo sezono vidutinės vertės ir taikomi visoms tuos pačius tipus turinčioms šalims

| Tipas | Ekologinės kokybės santykiai | Chlorofilo a koncentracijos (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba | Labai gero ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| LA1/2 | 0,55 | 0,32 | 4,6—7,0 | 8,0—12,0 |

Tipas

Ekologinės kokybės santykiai

Chlorofilo a koncentracijos (μg/l)

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Labai gero ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

LA1/2

0,55

0,32

4,6—7,0

8,0—12,0

VANDENS KATEGORIJA: Ežerai

GEOGRAFINĖ INTERKALIBRACINĖ GRUPĖ: Alpinė

Interkalibruotų tipų aprašas

| Tipas | Ežerų apibūdinimas | Altitudė
  (m virš jūros lygio) | Vidutinis gylis
  (m) | Šarmingumas
  (meq/l) | Ežerų dydis
  (km2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L–AL3 | Žemumų ar vidutiniame aukštyje virš jūros lygio, gilūs, nuo vidutinio iki didelio šarmingumo (Alpių poveikis), dideli | 50–800 | > 15 | > 1 | > 0,5 |
| L–AL4 | Vidutiniame aukštyje virš jūros lygio, seklūs, vidutinio – didelio šarmingumo (Alpių poveikis), dideli | 200–800 | 3–15 | > 1 | > 0,5 |

Tipas

Ežerų apibūdinimas

Altitudė

(m virš jūros lygio)

Vidutinis gylis

(m)

Šarmingumas

(meq/l)

Ežerų dydis

(km2)

L–AL3

Žemumų ar vidutiniame aukštyje virš jūros lygio, gilūs, nuo vidutinio iki didelio šarmingumo (Alpių poveikis), dideli

50–800

> 15

> 1

> 0,5

L–AL4

Vidutiniame aukštyje virš jūros lygio, seklūs, vidutinio – didelio šarmingumo (Alpių poveikis), dideli

200–800

3–15

> 1

> 0,5

Šalys, kuriose atlikta tų pačių tipų interkalibracija:

| Tipai L–AL3 ir L–AL4: | Austrija, Prancūzija, Vokietija, Italija ir Slovėnija |
| --- | --- |

Tipai L–AL3 ir L–AL4:

Austrija, Prancūzija, Vokietija, Italija ir Slovėnija

REZULTATAI

Biologinės kokybės elementas: Fitoplanktonas

Fitoplanktonas: parametrai, rodantys biomasę

Rezultatai: Ekologinės kokybės santykių ir parametrų vertės

Toliau nurodyti rezultatai yra metinės vidutinės vertės ir taikomi visoms tuos pačius tipus turinčioms šalims. Valstybės narės gali pasirinkti, ką naudoti: chlorofilą a, bendrą biomasę ar abu parametrus.

Chlorofilas a

| Tipas | Ekologinės kokybės santykiai | Chlorofilo a koncentracijos (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba | Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| L–AL3 | 0,70 | 0,40 | 2,1—2,7 | 3,8—4,7 |
| L–AL4 | 0,75 | 0,41 | 3,6—4,4 | 6,6—8,0 |

Tipas

Ekologinės kokybės santykiai

Chlorofilo a koncentracijos (μg/l)

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

L–AL3

0,70

0,40

2,1—2,7

3,8—4,7

L–AL4

0,75

0,41

3,6—4,4

6,6—8,0

Bendra biomasė

| Tipas | Ekologinės kokybės santykiai | Bendra biomasė (mm3/l) |
| --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba | Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| L–AL3 | 0,60 | 0,25 | 0,3—0,5 | 0,8—1,2 |
| L–AL4 | 0,64 | 0,26 | 0,8—1,1 | 1,9—2,7 |

Tipas

Ekologinės kokybės santykiai

Bendra biomasė (mm3/l)

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

L–AL3

0,60

0,25

0,3—0,5

0,8—1,2

L–AL4

0,64

0,26

0,8—1,1

1,9—2,7

Fitoplanktonas: parametrai, rodantys taksonominę sudėtį ir gausą

Rezultatai: Interkalibruotų nacionalinių klasifikavimo sistemų ekologinės kokybės santykiai

| Šalis | Kalibruoti nacionaliniai parametrai | Tipas | Ekologinės kokybės santykiai | Klasės ribos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba | Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| Austrija
  Slovėnija | Brettum’o indeksas | L–AL3 | 0,94 | 0,83 | 4,12—4,34 | 3,64—3,83 |
| L–AL4 | 0,94 | 0,81 | 3,69—3,87 | 3,20—3,34 |
| Vokietija | PTSI (Ežerų fitoplanktono taksonų indeksas) | L–AL3 | 0,60 | 0,43 | 1,25 | 1,75 |
| L–AL4 | 0,71 | 0,56 | 1,75 | 2,25 |
| Italija | PTIot (Fitoplanktono taksonų indeksas) | L–AL 3
  (Vidutinis gylis < 100m) | 0,95 | 0,89 | 3,43 | 3,22 |
| L–AL4 | 0,95 | 0,85 | 3,37 | 3,01 |
| PTIrūšis (Fitoplanktono taksonų indeksas) | L–AL 3 (Vidutinis gylis > 100m) | 0,93 | 0,82 | 4,00 | 3,50 |

Šalis

Kalibruoti nacionaliniai parametrai

Tipas

Ekologinės kokybės santykiai

Klasės ribos

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Austrija

Slovėnija

Brettum’o indeksas

L–AL3

0,94

0,83

4,12—4,34

3,64—3,83

L–AL4

0,94

0,81

3,69—3,87

3,20—3,34

Vokietija

PTSI (Ežerų fitoplanktono taksonų indeksas)

L–AL3

0,60

0,43

1,25

1,75

L–AL4

0,71

0,56

1,75

2,25

Italija

PTIot (Fitoplanktono taksonų indeksas)

L–AL 3
  (Vidutinis gylis < 100m)

0,95

0,89

3,43

3,22

L–AL4

0,95

0,85

3,37

3,01

PTIrūšis (Fitoplanktono taksonų indeksas)

L–AL 3 (Vidutinis gylis > 100m)

0,93

0,82

4,00

3,50

Biologinės kokybės elementas: Makrofitai

Rezultatai: Interkalibruotų nacionalinių klasifikavimo sistemų ekologinės kokybės santykiai

| Tipas ir šalis | Interkalibruotos nacionalinės klasifikavimo sistemos | Ekologinės kokybės santykiai |
| --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| Austrija
  Tipas L–AL3 ir L–AL4 | Austrijos ežerų vertinimo pagal makrofitus sistema: Austrijos ežerų makrofitų indeksas, 1 modulis | 0,80 | 0,60 |
| Vokietija
  Tipas L–AL3 | Vokietijos makrofitų/fitobentoso vertinimo sistema: 1 modulis | 0,78 | 0,51 |
| Vokietija
  Tipas L–AL4 | Vokietijos makrofitų/fitobentoso vertinimo sistema: 1 + 2 moduliai | 0,71 | 0,47 |

Tipas ir šalis

Interkalibruotos nacionalinės klasifikavimo sistemos

Ekologinės kokybės santykiai

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Austrija

Tipas L–AL3 ir L–AL4

Austrijos ežerų vertinimo pagal makrofitus sistema: Austrijos ežerų makrofitų indeksas, 1 modulis

0,80

0,60

Vokietija

Tipas L–AL3

Vokietijos makrofitų/fitobentoso vertinimo sistema: 1 modulis

0,78

0,51

Vokietija

Tipas L–AL4

Vokietijos makrofitų/fitobentoso vertinimo sistema: 1 + 2 moduliai

0,71

0,47

VANDENS KATEGORIJA: Ežerai

GEOGRAFINĖ INTERKALIBRACINĖ GRUPĖ: Centrinė/Baltijos

Interkalibruotų tipų aprašas

| Tipas | Ežerų apibūdinimas | Altitudė (m virš jūros lygio) | Vidutinis gylis (m) | Šarmingumas (meq/l) | Hidrologinis sėdimo laikas (metai) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L–CB1 | Žemumų, negilūs, kalciniai | < 200 | 3–15 | > 1 | 1–10 |
| L–CB2 | Žemumų, labai negilūs, kalciniai | < 200 | < 3 | > 1 | 0,1–1 |
| L–CB3 | Žemumų, negilūs, maži, silicingi (vidutinio šarmingumo) | < 200 | 3–15 | 0,2–1 | 1–10 |

Tipas

Ežerų apibūdinimas

Altitudė (m virš jūros lygio)

Vidutinis gylis (m)

Šarmingumas (meq/l)

Hidrologinis sėdimo laikas (metai)

L–CB1

Žemumų, negilūs, kalciniai

< 200

3–15

> 1

1–10

L–CB2

Žemumų, labai negilūs, kalciniai

< 200

< 3

> 1

0,1–1

L–CB3

Žemumų, negilūs, maži, silicingi (vidutinio šarmingumo)

< 200

3–15

0,2–1

1–10

Šalys, kuriose atlikta tų pačių tipų interkalibracija

| Tipai L–CB1 ir L–CB2: | Belgija, Vokietija, Danija, Estija, Prancūzija, Lietuva, Latvija, Nyderlandai, Lenkija, Jungtinė Karalystė |
| --- | --- |
| Tipas L–CB3: | Belgija, Danija, Estija, Prancūzija, Latvija, Lenkija |

Tipai L–CB1 ir L–CB2:

Belgija, Vokietija, Danija, Estija, Prancūzija, Lietuva, Latvija, Nyderlandai, Lenkija, Jungtinė Karalystė

Tipas L–CB3:

Belgija, Danija, Estija, Prancūzija, Latvija, Lenkija

REZULTATAI

Biologinės kokybės elementas: Fitoplanktonas

Fitoplanktonas: parametras, rodantis biomasę

Rezultatai: Ekologinės kokybės santykių ir parametrų vertės

Toliau nurodyti rezultatai yra augimo sezono vidutinės vertės ir tinka visoms tuos pačius tipus turinčioms šalims.

| Tipas | Ekologinės kokybės santykiai | Chlorofilo a koncentracijos (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba | Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| L–CB1 | 0,55 | 0,32 | 4,6—7,0 | 8,0—12,0 |
| L–CB2 | 0,63 | 0,30 | 9,9—11,7 | 21,0—25,0 |
| L–CB3 | 0,57 | 0,31 | 4,3—6,5 | 8,0—12,0 |

Tipas

Ekologinės kokybės santykiai

Chlorofilo a koncentracijos (μg/l)

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

L–CB1

0,55

0,32

4,6—7,0

8,0—12,0

L–CB2

0,63

0,30

9,9—11,7

21,0—25,0

L–CB3

0,57

0,31

4,3—6,5

8,0—12,0

Biologinės kokybės elementas: Makrofitai

Rezultatai: Interkalibruotų nacionalinių klasifikavimo sistemų ekologinės kokybės santykiai

Toliau nurodyti rezultatai taikomi LCB1 ir LCB2 tipams

| Šalis | Interkalibruotos nacionalinės klasifikavimo sistemos | Ekologinės kokybės santykiai |
| --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| Belgija | Flamandijos makrofitų vertinimo sistema | 0,80 | 0,60 |
| Vokietija | Vokietijos makrofitų vertinimo sistema: etaloninis indeksas | 0,75 | 0,50 |
| Estija | Estijos makrofitų vertinimo sistema | 0,80 | 0,60 |
| Latvija | Latvijos makrofitų vertinimo sistema | 0,80 | 0,60 |
| Nyderlandai | Olandijos makrofitų vertinimo sistema (KRW Maatlat) | 0,80 | 0,60 |
| Jungtinė Karalystė | Jungtinės Karalystės makrofitų vertinimo sistema: LEAFPACS | 0,80 | 0,60 |

Šalis

Interkalibruotos nacionalinės klasifikavimo sistemos

Ekologinės kokybės santykiai

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Belgija

Flamandijos makrofitų vertinimo sistema

0,80

0,60

Vokietija

Vokietijos makrofitų vertinimo sistema: etaloninis indeksas

0,75

0,50

Estija

Estijos makrofitų vertinimo sistema

0,80

0,60

Latvija

Latvijos makrofitų vertinimo sistema

0,80

0,60

Nyderlandai

Olandijos makrofitų vertinimo sistema (KRW Maatlat)

0,80

0,60

Jungtinė Karalystė

Jungtinės Karalystės makrofitų vertinimo sistema: LEAFPACS

0,80

0,60

VANDENS KATEGORIJA: Ežerai

GEOGRAFINĖ INTERKALIBRACINĖ GRUPĖ: Viduržemio jūros

Interkalibruotų tipų aprašas

| Tipas | Ežerų apibūdinimas | Altitudė
  (m) | Vidutinis metinis kritulių kiekis (mm) ir T ( oC) | Vidutinis gylis
  (m) | Šarmingumas
  (meq/l) | Ežerų gylis
  (km2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L–M5/7 | Vandens telkiniai, gilūs, dideli, siliciniai, „šlapi plotai“, nuotėkio baseinas < 20 000 km2 | 0–800 | > 800 arba < 15 | > 15 | < 1 | > 0,5 |
| L–M8 | Vandens telkiniai, gilūs, dideli, kalkiniai, nuotėkio baseinas < 20 000 km2 | 0–800 | — | > 15 | > 1 | > 0,5 |

Tipas

Ežerų apibūdinimas

Altitudė

(m)

Vidutinis metinis kritulių kiekis (mm) ir T ( oC)

Vidutinis gylis

(m)

Šarmingumas

(meq/l)

Ežerų gylis

(km2)

L–M5/7

Vandens telkiniai, gilūs, dideli, siliciniai, „šlapi plotai“, nuotėkio baseinas < 20 000 km2

0–800

> 800 arba < 15

> 15

< 1

> 0,5

L–M8

Vandens telkiniai, gilūs, dideli, kalkiniai, nuotėkio baseinas < 20 000 km2

0–800

—

> 15

> 1

> 0,5

Šalys, kuriose atlikta tų pačių tipų interkalibracija

| Tipas L–M5/7: | Graikija, Prancūzija, Portugalija, Ispanija, Rumunija |
| --- | --- |
| Tipas L–M8: | Kipras, Graikija, Prancūzija, Italija, Ispanija, Rumunija |

Tipas L–M5/7:

Graikija, Prancūzija, Portugalija, Ispanija, Rumunija

Tipas L–M8:

Kipras, Graikija, Prancūzija, Italija, Ispanija, Rumunija

REZULTATAI

Biologinės kokybės elementas: Fitoplanktonas

Fitoplanktonas: parametrai, rodantys biomasę

Rezultatai: Ekologinės kokybės santykių ir parametrų vertės

Toliau nurodyti rezultatai paremti vasaros vidutinėmis vertėmis, eufotiniu gyliu ir taikomi visoms tą patį tipą turinčioms šalims. Valstybės narės gali pasirinkti, ką naudoti: chlorofilą a, bendrą biomasę ar abu parametrus.

Chlorofilas A

| Tipas | Ekologinės kokybės santykiai | Chlorofilo a koncentracijos (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Geros ir vidutinės klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| L–M5/7 | 0,21 | 6,7—9,5 |
| L–M8 | 0,43 | 4,2—6,0 |

Tipas

Ekologinės kokybės santykiai

Chlorofilo a koncentracijos (μg/l)

Geros ir vidutinės klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

L–M5/7

0,21

6,7—9,5

L–M8

0,43

4,2—6,0

Bendra biomasė

| Tipas | Ekologinės kokybės santykiai | Bendra biomasė (mm3/l) |
| --- | --- | --- |
| Geros ir vidutinės klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| L–M5/7 | 0,19 | 1,9 |
| L–M8 | 0,36 | 2,1 |

Tipas

Ekologinės kokybės santykiai

Bendra biomasė (mm3/l)

Geros ir vidutinės klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

L–M5/7

0,19

1,9

L–M8

0,36

2,1

Fitoplanktonas: parametrai, rodantys taksonominę sudėtį ir gausą

Rezultatai: Ekologinės kokybės santykių ir parametrų vertės

Toliau nurodyti rezultatai paremti vasaros vidutinėmis vertėmis, eufotiniu gyliu ir taikomi visoms tą patį tipą turinčioms šalims. Valstybės narės turi naudoti bent vieną iš šių interkalibruotų parametrų (melsvadumblių procentinis kiekis, Catalan indeksas, Med PTI indeksas)

Melsvadumblių procentinis kiekis

| Tipas ir šalis | Ekologinės kokybės santykiai | Melsvadumbliai % |
| --- | --- | --- |
| Geros ir vidutinės klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| Tipas L–M5/7 |
| Visos šį tipą turinčios šalys | 0,91 | 9,2 |
| Tipas L–M8 |
| Visos šį tipą turinčios šalys | 0,72 | 28,5 |

Tipas ir šalis

Ekologinės kokybės santykiai

Melsvadumbliai %

Geros ir vidutinės klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Tipas L–M5/7

Visos šį tipą turinčios šalys

0,91

9,2

Tipas L–M8

Visos šį tipą turinčios šalys

0,72

28,5

Ekologinės kokybės santykiai, išreikšti EQR = (100 – ribos vertė)/(100 – referencinė vertė)

Catalan indeksas

| Tipas ir šalis | Ekologinės kokybės santykiai | Catalan indeksas |
| --- | --- | --- |
| Geros ir vidutinės klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| Tipas L–M5/7 |
| Visos šį tipą turinčios šalys | 0,97 | 10,6 |
| Tipas L–M8 |
| Visos šį tipą turinčios šalys | 0,98 | 7,7 |

Tipas ir šalis

Ekologinės kokybės santykiai

Catalan indeksas

Geros ir vidutinės klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Tipas L–M5/7

Visos šį tipą turinčios šalys

0,97

10,6

Tipas L–M8

Visos šį tipą turinčios šalys

0,98

7,7

Ekologinės kokybės santykiai, išreikšti EQR = (400 – ribos vertė)/(400 – referencinė vertė)

Med PTI indeksas

| Tipas ir šalis | Ekologinės kokybės santykiai | Med PTI |
| --- | --- | --- |
| Geros ir vidutinės klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| Tipas L–M5/7 |
| Visos šį tipą turinčios šalys | 0,75 | 2,32 |
| Tipas L–M8 |
| Visos šį tipą turinčios šalys | 0,77 | 2,38 |

Tipas ir šalis

Ekologinės kokybės santykiai

Med PTI

Geros ir vidutinės klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Tipas L–M5/7

Visos šį tipą turinčios šalys

0,75

2,32

Tipas L–M8

Visos šį tipą turinčios šalys

0,77

2,38

VANDENS KATEGORIJA: Ežerai

GEOGRAFINĖ INTERKALIBRACINĖ GRUPĖ: Šiaurinė

Interkalibruotų tipų aprašas

| Tipas | Ežerų apibūdinimas | Altitudė
  (m virš jūros lygio) | Vidutinis gylis
  (m) | Šarmingumas
  (meq/l) | Spalva
  (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LN1 | Žemumų, negilūs, vidutinio šarmingumo, skaidrūs | < 200 | 3–15 | 0,2–1 | < 30 |
| LN2a | Žemumų, negilūs, vidutinio šarmingumo, skaidrūs | < 200 | 3–15 | < 0,2 | < 30 |
| LN2b | Žemumų, gilūs, nedidelio šarmingumo, skaidrūs | < 200 | > 15 | < 0,2 | < 30 |
| LN3a | Žemumų, negilūs, nedidelio šarmingumo, vidutiniškai humusingi | < 200 | 3–15 | < 0,2 | 30–90 |
| LN5 | Vidutiniame aukštyje virš jūros lygio, negilūs, nedidelio šarmingumo, skaidrūs | 200–800 | 3–15 | < 0,2 | < 30 |
| LN6a | Vidutiniame aukštyje virš jūros lygio, negilūs, nedidelio šarmingumo, vidutiniškai humusingi | 200–800 | 3–15 | < 0,2 | 30–90 |
| LN8a | Žemumų, negilūs, vidutinio šarmingumo, vidutiniškai humusingi | < 200 | 3–15 | 0,2–1 | 30–90 |

Tipas

Ežerų apibūdinimas

Altitudė

(m virš jūros lygio)

Vidutinis gylis

(m)

Šarmingumas

(meq/l)

Spalva

(mg Pt/l)

LN1

Žemumų, negilūs, vidutinio šarmingumo, skaidrūs

< 200

3–15

0,2–1

< 30

LN2a

Žemumų, negilūs, vidutinio šarmingumo, skaidrūs

< 200

3–15

< 0,2

< 30

LN2b

Žemumų, gilūs, nedidelio šarmingumo, skaidrūs

< 200

> 15

< 0,2

< 30

LN3a

Žemumų, negilūs, nedidelio šarmingumo, vidutiniškai humusingi

< 200

3–15

< 0,2

30–90

LN5

Vidutiniame aukštyje virš jūros lygio, negilūs, nedidelio šarmingumo, skaidrūs

200–800

3–15

< 0,2

< 30

LN6a

Vidutiniame aukštyje virš jūros lygio, negilūs, nedidelio šarmingumo, vidutiniškai humusingi

200–800

3–15

< 0,2

30–90

LN8a

Žemumų, negilūs, vidutinio šarmingumo, vidutiniškai humusingi

< 200

3–15

0,2–1

30–90

Šalys, kuriose atlikta tų pačių tipų interkalibracija:

| Tipai LN1, LN2a, LN3a, LN8a: | Airija, Suomija, Norvegija, Švedija, Jungtinė Karalystė |
| --- | --- |
| Tipai LN2b, LN5 ir LN6a: | Norvegija, Švedija, Jungtinė Karalystė |

Tipai LN1, LN2a, LN3a, LN8a:

Airija, Suomija, Norvegija, Švedija, Jungtinė Karalystė

Tipai LN2b, LN5 ir LN6a:

Norvegija, Švedija, Jungtinė Karalystė

Biologinės kokybės elementas: Fitoplanktonas

Fitoplanktonas: parametras, rodantis biomasę

Rezultatai: Ekologinės kokybės santykių ir parametrų vertės

Toliau nurodyti rezultatai yra augimo sezono vidutinės vertės ir taikomi visoms tuos pačius tipus turinčioms šalims

| Tipas | Ekologinės kokybės santykiai | Chlorofilo a koncentracijos (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba | Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba a |
| LN1 | 0,50 | 0,33 | 5,0—7,0 | 7,5—10,5 |
| LN2a | 0,50 | 0,29 | 3,0—5,0 | 5,0—8,5 |
| LN2b | 0,50 | 0,33 | 3,0—5,0 | 4,5—7,5 |
| LN3a | 0,50 | 0,30 | 5,0—7,0 | 8,0—12,0 |
| LN5 | 0,50 | 0,33 | 2,0—4,0 | 3,0—6,0 |
| LN6a | 0,50 | 0,33 | 4,0—6,0 | 6,0—9,0 |
| LN8a | 0,50 | 0,33 | 7,0—10,0 | 10,5—15,0 |

Tipas

Ekologinės kokybės santykiai

Chlorofilo a koncentracijos (μg/l)

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba a

LN1

0,50

0,33

5,0—7,0

7,5—10,5

LN2a

0,50

0,29

3,0—5,0

5,0—8,5

LN2b

0,50

0,33

3,0—5,0

4,5—7,5

LN3a

0,50

0,30

5,0—7,0

8,0—12,0

LN5

0,50

0,33

2,0—4,0

3,0—6,0

LN6a

0,50

0,33

4,0—6,0

6,0—9,0

LN8a

0,50

0,33

7,0—10,0

10,5—15,0

Biologinės kokybės elementas: Makrofitai

Interkalibruotų tipų aprašas (tik makrofitų interkalibracija)

| Tipas | Ežero apibūdinimas | Šarmingumas (meq/l) | Spalva(mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- |
| 101 | Nedidelio šarmingumo, skaidrus | 0,05—0,2 | < 30 |
| 102 | Nedidelio šarmingumo, humusinis | 0,05—0,2 | > 30 |
| 201 | Vidutinio šarmingumo, skaidrus | 0,2—1,0 | < 30 |
| 202 | Vidutinio šarmingumo, humusinis | 0,2—1,0 | > 30 |
| 301 | Didelio šarmingumo, skaidrus | > 1,0 | < 30 |
| 302 | Didelio šarmingumo, humusinis | > 1,0 | > 30 |

Tipas

Ežero apibūdinimas

Šarmingumas (meq/l)

Spalva(mg Pt/l)

101

Nedidelio šarmingumo, skaidrus

0,05—0,2

< 30

102

Nedidelio šarmingumo, humusinis

0,05—0,2

> 30

201

Vidutinio šarmingumo, skaidrus

0,2—1,0

< 30

202

Vidutinio šarmingumo, humusinis

0,2—1,0

> 30

301

Didelio šarmingumo, skaidrus

> 1,0

< 30

302

Didelio šarmingumo, humusinis

> 1,0

> 30

Šalys, kuriose atlikta tų pačių tipų interkalibracija

| Tipai 101, 102, 201 ir 202: | : | Airija, Suomija, Norvegija, Švedija, Jungtinė Karalystė |
| --- | --- | --- |
| Tipas 301: | : | Airija, Norvegija, Švedija, Jungtinė Karalystė |
| Tipas 302: | : | Airija, Norvegija, Švedija, Jungtinė Karalystė |

Tipai 101, 102, 201 ir 202:

:

Airija, Suomija, Norvegija, Švedija, Jungtinė Karalystė

Tipas 301:

:

Airija, Norvegija, Švedija, Jungtinė Karalystė

Tipas 302:

:

Airija, Norvegija, Švedija, Jungtinė Karalystė

Rezultatai: Nacionalinių klasifikavimo sistemų metodų ekologinės kokybės santykiai

| Šalis | Interkalibruota nacionalinė klasifikavimo sistema | Tipas | Ekologinės kokybės santykiai |
| --- | --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| Airija | Laisvų (neprisitvirtinusių) makrofitų indeksas | Visi interkalibruoti tipai | 0,90 | 0,68 |
| Švedija | Makrofitų trofinis indeksas (Ecke) | Tipas 101 | 0,98 | 0,79 |
| Tipas 102 | 0,98 | 0,88 |
| Tipas 201 | 0,94 | 0,83 |
| Tipas 202 | 0,96 | 0,83 |
| Norvegija | Makrofitų trofinis indeksas (Mjelde) | Tipas 101 | 0,94 | 0,61 |
| Tipas 102 | 0,96 | 0,65 |
| Tipas 201 | 0,91 | 0,72 |
| Tipas 202 | 0,9 | 0,77 |
| Tipas 301 | 0,92 | 0,69 |
| Jungtinė Karalystė | Jungtinės Karalystės makrofitų vertinimo sistema: LEAFPACS | Visi interkalibruoti tipai | 0,80 | 0,60 |

Šalis

Interkalibruota nacionalinė klasifikavimo sistema

Tipas

Ekologinės kokybės santykiai

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Airija

Laisvų (neprisitvirtinusių) makrofitų indeksas

Visi interkalibruoti tipai

0,90

0,68

Švedija

Makrofitų trofinis indeksas (Ecke)

Tipas 101

0,98

0,79

Tipas 102

0,98

0,88

Tipas 201

0,94

0,83

Tipas 202

0,96

0,83

Norvegija

Makrofitų trofinis indeksas (Mjelde)

Tipas 101

0,94

0,61

Tipas 102

0,96

0,65

Tipas 201

0,91

0,72

Tipas 202

0,9

0,77

Tipas 301

0,92

0,69

Jungtinė Karalystė

Jungtinės Karalystės makrofitų vertinimo sistema: LEAFPACS

Visi interkalibruoti tipai

0,80

0,60

VANDENS KATEGORIJA: Pakrančių ir tarpiniai vandenys

GEOGRAFINĖ INTERKALIBRACINĖ GRUPĖ: Baltijos jūros GIG

Interkalibruotų tipų aprašas

| Tipas | Druskingumas | Atvirumas bangavimui | Gylis | Ledo danga (dienos) | Kitos charakteristikos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CW B0 | 0,5–3 | Apsaugota | Negilu | > 150 | Vietos Botnijos įlankoje (Šiaurinis kvarkas) |
| CW B2 | 3–6 | Apsaugota | Negilu | 90–150 | Vietos Botnijos jūroje |
| CW B3 a | 3–6 | Apsaugota | Negilu | ~90 | Vietos teritorijoje nuo Baltijos jūros pietų Botnijos srities iki Baltijos jūros salų srities ir vakarinės Suomijos įlankos srities |
| CW B3 b | 3–6 | Atvira | Negilu | ~90 |
| CW B12 a

  Baltijos jūros rytinė dalis | 5–8 | Apsaugota | Negilu | — | Vietos Rygos įlankoje |
| CW B12 b

  Baltijos jūros vakarinė dalis | 8–22 | Apsaugota | Negilu | — | Vietos pietinėje Švedijos pakrantėje ir pietvakarinės Baltijos jūros dalies atviroje pakrantėje palei Daniją ir Vokietiją |
| CW B13 | 6–22 | Atvira | Negilu | — | Vietos palei Estijos, Latvijos ir Lietuvos pakrantę, Lenkijos pakrantėje ir Danijos Bornholmo saloje |
| CW B 14 | 6–22 | Apsaugota | Negilu | — | Lagūnos |
| TW B 13 | 6–22 | Atvira | Negilu | — | Tarpiniai vandenys. Vietos palei Lietuvos ir Lenkijos pakrantę |

Tipas

Druskingumas

Atvirumas bangavimui

Gylis

Ledo danga (dienos)

Kitos charakteristikos

CW B0

0,5–3

Apsaugota

Negilu

> 150

Vietos Botnijos įlankoje (Šiaurinis kvarkas)

CW B2

3–6

Apsaugota

Negilu

90–150

Vietos Botnijos jūroje

CW B3 a

3–6

Apsaugota

Negilu

~90

Vietos teritorijoje nuo Baltijos jūros pietų Botnijos srities iki Baltijos jūros salų srities ir vakarinės Suomijos įlankos srities

CW B3 b

3–6

Atvira

Negilu

~90

CW B12 a

Baltijos jūros rytinė dalis

5–8

Apsaugota

Negilu

—

Vietos Rygos įlankoje

CW B12 b

Baltijos jūros vakarinė dalis

8–22

Apsaugota

Negilu

—

Vietos pietinėje Švedijos pakrantėje ir pietvakarinės Baltijos jūros dalies atviroje pakrantėje palei Daniją ir Vokietiją

CW B13

6–22

Atvira

Negilu

—

Vietos palei Estijos, Latvijos ir Lietuvos pakrantę, Lenkijos pakrantėje ir Danijos Bornholmo saloje

CW B 14

6–22

Apsaugota

Negilu

—

Lagūnos

TW B 13

6–22

Atvira

Negilu

—

Tarpiniai vandenys. Vietos palei Lietuvos ir Lenkijos pakrantę

Šalys, kuriose atlikta tų pačių tipų interkalibracija:

| Tipai CWB0, CWB2, CWB3a, CWB3b: | Suomija, Švedija |
| --- | --- |
| Tipas CWB12a: | Estija |
| Tipas CWB12b: | Vokietija, Danija, Švedija |
| Tipas CWB13: | Danija, Estija, Lietuva, Latvija, Lenkija |
| Tipas CWB14: | Danija, Lenkija |
| Tipas TWB13: | Lietuva, Lenkija |

Tipai CWB0, CWB2, CWB3a, CWB3b:

Suomija, Švedija

Tipas CWB12a:

Estija

Tipas CWB12b:

Vokietija, Danija, Švedija

Tipas CWB13:

Danija, Estija, Lietuva, Latvija, Lenkija

Tipas CWB14:

Danija, Lenkija

Tipas TWB13:

Lietuva, Lenkija

REZULTATAI

Biologinės kokybės elementas: Dugno bestuburiai

Rezultatai: Interkalibruotų nacionalinių klasifikavimo sistemų ekologinės kokybės santykiai

| Tipas ir šalis | Interkalibruota nacionalinė klasifikavimo sistema | Ekologinės kokybės santykiai |
| --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| CW B0 |
| Suomija | BBI – Suomijos sūrokų vandenų dugno bestuburių indeksas | 0,99 | 0,59 |
| Švedija | BQI – Švedijos multimetrinis biologinės kokybės indeksas (minkšto grunto fauna) | 0,77 | 0,31 |
| CW B2 |
| Suomija | BBI – Suomijos sūrokų vandenų dugno bestuburių indeksas | 0,95 | 0,57 |
| Švedija | BQI – Švedijos multimetrinis biologinės kokybės indeksas (minkšto grunto fauna) | 0,76 | 0,29 |
| CW B3 a |
| Suomija | BBI – Suomijos sūrokų vandenų dugno bestuburių indeksas | 0,89 | 0,53 |
| Švedija | BQI – Švedijos multimetrinis biologinės kokybės indeksas (minkšto grunto fauna) | 0,76 | 0,29 |
| CW B3 b |
| Suomija | BBI – Suomijos sūrokų vandenų dugno bestuburių indeksas | 0,90 | 0,54 |
| Švedija | BQI – Švedijos multimetrinis biologinės kokybės indeksas (minkšto grunto fauna) | 0,76 | 0,29 |

Tipas ir šalis

Interkalibruota nacionalinė klasifikavimo sistema

Ekologinės kokybės santykiai

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

CW B0

Suomija

BBI – Suomijos sūrokų vandenų dugno bestuburių indeksas

0,99

0,59

Švedija

BQI – Švedijos multimetrinis biologinės kokybės indeksas (minkšto grunto fauna)

0,77

0,31

CW B2

Suomija

BBI – Suomijos sūrokų vandenų dugno bestuburių indeksas

0,95

0,57

Švedija

BQI – Švedijos multimetrinis biologinės kokybės indeksas (minkšto grunto fauna)

0,76

0,29

CW B3 a

Suomija

BBI – Suomijos sūrokų vandenų dugno bestuburių indeksas

0,89

0,53

Švedija

BQI – Švedijos multimetrinis biologinės kokybės indeksas (minkšto grunto fauna)

0,76

0,29

CW B3 b

Suomija

BBI – Suomijos sūrokų vandenų dugno bestuburių indeksas

0,90

0,54

Švedija

BQI – Švedijos multimetrinis biologinės kokybės indeksas (minkšto grunto fauna)

0,76

0,29

Biologinės kokybės elementas: Fitoplanktonas

Fitoplanktonas: parametras, rodantis biomasę (chlorofilas a)

Rezultatai: Ekologinės kokybės santykių ir parametrų vertės

Toliau nurodyti rezultatai yra vasaros vidurkis nuo gegužės (birželio) – rugsėjo mėn.

| Tipas ir šalis | Nacionalinių klasifikavimo sistemų ekologinės kokybės santykiai | Parametrų vertės/ribos
  Chlorofilas a μg/l |
| --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba | Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| CW B0 | | | | |
| Visos šalys, turinčios šį tipą | 0,76 | 0,56 | 1,7 (1,5—1,8) | 2,3 (2,0—2,7) |
| CW B2 | | | | |
| Visos šalys, turinčios šį tipą | 0,78 | 0,56 | 1,8 | 2,5 (2,3—2,6) |
| CW B3 a | | | | |
| Apsaugotas
  Visos šalys, turinčios šį tipą | 0,71 | 0,49 | 2,4 (2,2—2,6) | 3,5 (2,9—4,0) |
| CW B3 b | | | | |
| Atviras
  Visos šalys, turinčios šį tipą | 0,81 | 0,68 | 1,5 | 1,8 |
| CW B 12 a | | | | |
| Baltijos jūros rytinė dalis
  Druskingumas 5–8 psu
  Visos šalys, turinčios šį tipą | 0,82 | 0,66 | 2,2 | 2,7 |
| CW B 12 b | | | | |
| Baltijos jūros vakarinė dalis
  Druskingumas 8–22 psu
  Visos šalys, turinčios šį tipą | 0,92 | 0,63 | 1,3 (1,1—1,5) | 1,9 |
| CW B 13 | | | | |
| Danija, Estija ir Latvija | 0,92 | 0,75 | 1,3 | 1,6 |
| CW B 14 | | | | |
| Danija | 0,82 | 0,56 | 1,1 | 1,6 |
| TW B 13 | | | | |
| Visos šalys, turinčios šį tipą | 0,90 | 0,66 | 4,2 | 5,8 |

Tipas ir šalis

Nacionalinių klasifikavimo sistemų ekologinės kokybės santykiai

Parametrų vertės/ribos

Chlorofilas a μg/l

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

CW B0

Visos šalys, turinčios šį tipą

0,76

0,56

1,7 (1,5—1,8)

2,3 (2,0—2,7)

CW B2

Visos šalys, turinčios šį tipą

0,78

0,56

1,8

2,5 (2,3—2,6)

CW B3 a

Apsaugotas

Visos šalys, turinčios šį tipą

0,71

0,49

2,4 (2,2—2,6)

3,5 (2,9—4,0)

CW B3 b

Atviras

Visos šalys, turinčios šį tipą

0,81

0,68

1,5

1,8

CW B 12 a

Baltijos jūros rytinė dalis

Druskingumas 5–8 psu

Visos šalys, turinčios šį tipą

0,82

0,66

2,2

2,7

CW B 12 b

Baltijos jūros vakarinė dalis

Druskingumas 8–22 psu

Visos šalys, turinčios šį tipą

0,92

0,63

1,3 (1,1—1,5)

1,9

CW B 13

Danija, Estija ir Latvija

0,92

0,75

1,3

1,6

CW B 14

Danija

0,82

0,56

1,1

1,6

TW B 13

Visos šalys, turinčios šį tipą

0,90

0,66

4,2

5,8

Biologinės kokybės elementas: Gaubtasėkliai

Gaubtasėkliai: parametras, rodantis gausą (Jūrinio andro Zostera marina gylio riba)

Rezultatai: Ekologinės kokybės santykių ir parametrų vertės

| Tipas ir šalis | Nacionalinių klasifikavimo sistemų ekologinės kokybės santykiai | Parametrų vertės (intervalai)
  Jūrinio andro Zostera marina gylio riba (m) |
| --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba | Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| CW B 12 b | | | | |
| Danija ir Vokietija
  Atvira pakrantė | 0,90 | 0,74 | 8,5 (8,0—9,4) | 7 (6,6—7,1) |

Tipas ir šalis

Nacionalinių klasifikavimo sistemų ekologinės kokybės santykiai

Parametrų vertės (intervalai)

Jūrinio andro Zostera marina gylio riba (m)

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

CW B 12 b

Danija ir Vokietija

Atvira pakrantė

0,90

0,74

8,5 (8,0—9,4)

7 (6,6—7,1)

VANDENS KATEGORIJA: Pakrančių ir tarpiniai vandenys

GEOGRAFINĖ INTERKALIBRACINĖ GRUPĖ: Šiaurės rytinė Atlanto dalis

Interkalibruotų tipų aprašas

| Tipas | Apibūdinimas | Druskingumas (psu)
  Jūros lygio svyravimas (m)
  Gylis(m) | Srovės greitis (mazgai)
  Atvirumas | Maišymosi
  charakteristikos ir trukmė |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NEA1/26a | Atviras vandenynas, atviras arba apsaugotas, smarkiai padidinto druskingumo, seklus | > 30
  Vidutinis lygio svyravimas 1–5
  < 30 | Vidutinis 1–3
  Atvira arba apsaugota | Visiškai persimaišę
  Dienos |
| NEA1/26b | Uždaros jūros, atviros arba apsaugotos, smarkiai padidinto druskingumo, seklios | > 30
  Vidutinis lygio svyravimas 1–5
  < 30 | Vidutinis 1–3
  Atvira arba apsaugota | Visiškai persimaišę
  Dienos |
| NEA1/26c | Uždaros jūros, uždaros arba apsaugotos, iš dalies stratifikuotos | > 30
  Mažas/vidutinis lygio svyravimas < 1–5
  < 30 | Vidutinis 1–3
  Atvira arba apsaugota | Iš dalies stratifikuoti (arba persimaišę)
  Nuo dienų iki savaičių |
| NEA1/26d | Skandinavijos pakrantė, atvira arba apsaugota, sekli | > 30
  Vidutinis lygio svyravimas < 1
  < 30 | Nedidelis < 1
  Atvira arba iš dalies apsaugota | Iš dalies stratifikuoti
  Nuo dienų iki savaičių |
| NEA1/26e | Apvelingo zonos, atviros arba apsaugotos, smarkiai padidinto druskingumo, seklios | > 30
  Vidutinis lygio svyravimas 1–5
  < 30 | Vidutinis 1–3
  Atvira arba apsaugota | Visiškai persimaišę
  Dienos |
| NEA3/4 | Didelis druskingumas, atvira arba iš dalies apsaugota (Vadenzės įlankos tipas) | Didelis druskingumas 18–30
  Vidutinis lygio svyravimas 1–5
  < 30 | Vidutinis 1–3
  Atvira arba iš dalies apsaugota | Visiškai persimaišę
  Dienos |
| NEA7 | Giliųjų fiordų ir siaurų jūros įlankų sistemos | > 30
  Vidutinis lygio svyravimas 1–5
  > 30 | Nedidelis < 1
  Apsaugota | Visiškai persimaišę
  Dienos |
| NEA8 | Skagerako sąsiauris, vidaus arkos tipo, didelio druskingumo, mažo potvynio, apsaugotas, seklus | Didelis druskingumas 18–30
  Mažas lygio svyravimas < 1
  < 30 | Nedidelis < 1
  Apsaugota | Iš dalies stratifikuoti
  Nuo dienų iki savaičių |
| NEA9 | Fiordas su sekliu slenksčiu prie žiočių, labai gilia maksimalaus gylio vieta centriniame baseine, prasta giluminių vandenų kaita | Didelis druskingumas 18–30
  Mažas lygio svyravimas < 1
  > 30 | Nedidelis < 1
  Apsaugota | Iš dalies stratifikuoti
  Savaitės |
| NEA10 | Skagerako sąsiauris, išorinės arkos tipo, didelio druskingumo, mažo potvynio, atviras, gilus | Didelis druskingumas 18–30
  Mažas lygio svyravimas < 1
  > 30 | Nedidelis < 1
  Atvira | Iš dalies stratifikuoti
  Dienos |
| NEA11 | Tarpiniai vandenys | Mažas druskingumas 0–35
  Nuo mažo iki didelio potvynio
  < 30 | Kintantis
  Apsaugota arba iš dalies apsaugota | Iš dalies arba nuolatos stratifikuoti
  Nuo dienų iki savaičių |

Tipas

Apibūdinimas

Druskingumas (psu)

Jūros lygio svyravimas (m)

Gylis(m)

Srovės greitis (mazgai)

Atvirumas

Maišymosi

charakteristikos ir trukmė

NEA1/26a

Atviras vandenynas, atviras arba apsaugotas, smarkiai padidinto druskingumo, seklus

> 30

Vidutinis lygio svyravimas 1–5

< 30

Vidutinis 1–3

Atvira arba apsaugota

Visiškai persimaišę

Dienos

NEA1/26b

Uždaros jūros, atviros arba apsaugotos, smarkiai padidinto druskingumo, seklios

> 30

Vidutinis lygio svyravimas 1–5

< 30

Vidutinis 1–3

Atvira arba apsaugota

Visiškai persimaišę

Dienos

NEA1/26c

Uždaros jūros, uždaros arba apsaugotos, iš dalies stratifikuotos

> 30

Mažas/vidutinis lygio svyravimas < 1–5

< 30

Vidutinis 1–3

Atvira arba apsaugota

Iš dalies stratifikuoti (arba persimaišę)

Nuo dienų iki savaičių

NEA1/26d

Skandinavijos pakrantė, atvira arba apsaugota, sekli

> 30

Vidutinis lygio svyravimas < 1

< 30

Nedidelis < 1

Atvira arba iš dalies apsaugota

Iš dalies stratifikuoti

Nuo dienų iki savaičių

NEA1/26e

Apvelingo zonos, atviros arba apsaugotos, smarkiai padidinto druskingumo, seklios

> 30

Vidutinis lygio svyravimas 1–5

< 30

Vidutinis 1–3

Atvira arba apsaugota

Visiškai persimaišę

Dienos

NEA3/4

Didelis druskingumas, atvira arba iš dalies apsaugota (Vadenzės įlankos tipas)

Didelis druskingumas 18–30

Vidutinis lygio svyravimas 1–5

< 30

Vidutinis 1–3

Atvira arba iš dalies apsaugota

Visiškai persimaišę

Dienos

NEA7

Giliųjų fiordų ir siaurų jūros įlankų sistemos

> 30

Vidutinis lygio svyravimas 1–5

> 30

Nedidelis < 1

Apsaugota

Visiškai persimaišę

Dienos

NEA8

Skagerako sąsiauris, vidaus arkos tipo, didelio druskingumo, mažo potvynio, apsaugotas, seklus

Didelis druskingumas 18–30

Mažas lygio svyravimas < 1

< 30

Nedidelis < 1

Apsaugota

Iš dalies stratifikuoti

Nuo dienų iki savaičių

NEA9

Fiordas su sekliu slenksčiu prie žiočių, labai gilia maksimalaus gylio vieta centriniame baseine, prasta giluminių vandenų kaita

Didelis druskingumas 18–30

Mažas lygio svyravimas < 1

> 30

Nedidelis < 1

Apsaugota

Iš dalies stratifikuoti

Savaitės

NEA10

Skagerako sąsiauris, išorinės arkos tipo, didelio druskingumo, mažo potvynio, atviras, gilus

Didelis druskingumas 18–30

Mažas lygio svyravimas < 1

> 30

Nedidelis < 1

Atvira

Iš dalies stratifikuoti

Dienos

NEA11

Tarpiniai vandenys

Mažas druskingumas 0–35

Nuo mažo iki didelio potvynio

< 30

Kintantis

Apsaugota arba iš dalies apsaugota

Iš dalies arba nuolatos stratifikuoti

Nuo dienų iki savaičių

Šalys, kuriose atlikta tų pačių tipų interkalibracija

| Tipas NEA1/26a: | Ispanija, Prancūzija, Airija, Norvegija, Jungtinė Karalystė |
| --- | --- |
| Tipas NEA1/26b: | Belgija, Prancūzija, Nyderlandai, Jungtinė Karalystė |
| Tipas NEA1/26c: | Vokietija, Danija |
| Tipas NEA1/26d: | Danija |
| Tipas NEA1/26e: | Portugalija, Ispanija |
| Tipas NEA3/4: | Vokietija, Nyderlandai |
| Tipas NEA7: | Norvegija, Jungtinė Karalystė |
| Tipas NEA8: | Danija, Norvegija, Švedija |
| Tipas NEA9: | Norvegija, Švedija |
| Tipas NEA10: | Norvegija, Švedija |
| Tipas NEA11: | Belgija, Vokietija, Ispanija, Prancūzija, Airija, Nyderlandai, Portugalija, Jungtinė Karalystė |

Tipas NEA1/26a:

Ispanija, Prancūzija, Airija, Norvegija, Jungtinė Karalystė

Tipas NEA1/26b:

Belgija, Prancūzija, Nyderlandai, Jungtinė Karalystė

Tipas NEA1/26c:

Vokietija, Danija

Tipas NEA1/26d:

Danija

Tipas NEA1/26e:

Portugalija, Ispanija

Tipas NEA3/4:

Vokietija, Nyderlandai

Tipas NEA7:

Norvegija, Jungtinė Karalystė

Tipas NEA8:

Danija, Norvegija, Švedija

Tipas NEA9:

Norvegija, Švedija

Tipas NEA10:

Norvegija, Švedija

Tipas NEA11:

Belgija, Vokietija, Ispanija, Prancūzija, Airija, Nyderlandai, Portugalija, Jungtinė Karalystė

REZULTATAI

Biologinės kokybės elementas: Dugno bestuburiai

Rezultatai: Interkalibruotų nacionalinių klasifikavimo sistemų ekologinės kokybės santykiai

Šie rezultatai taikomi tik minkštųjų nuosėdų arealams (žemiau potvynio zonos esantys dumblo/smėlio arealai).

| Tipas ir šalis | Nacionalinė klasifikavimo sistema | Ekologinės kokybės santykiai |
| --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| Tipai NEA1/26, NEA 3/4 ir NEA 7 (Indeksai, visų pirma reaguojantys į organinių medžiagų koncentracijos padidėjimą ir toksinių medžiagų poveikį minkštųjų nuosėdų arealuose) |
| Danija | DKI | 0,67 | 0,53 |
| Prancūzija | M–AMBI | 0,77 | 0,53 |
| Vokietija | M–AMBI | 0,85 | 0,70 |
| Airija | IQI | 0,75 | 0,64 |
| Norvegija | NQI | 0,92 | 0,81 |
| Portugalija | P–BAT | 0,79 | 0,58 |
| Ispanija | M–AMBI | 0,77 | 0,53 |
| Jungtinė Karalystė | IQI | 0,75 | 0,64 |
| Tipai NEA1/26 ir NEA3/4 (Indeksai, reaguojantys į įvairaus tipo poveikius įvairiose buveinėse) |
| Belgija | BEQI | 0,80 | 0,60 |
| Nyderlandai | BEQI | 0,80 | 0,60 |
| Tipai NEA8/9/10 |
| Danija | DKI | 0,82 | 0,63 |
| Norvegija | NQI | 0,92 | 0,81 |
| Švedija | BQI | 0,89 | 0,68 |

Tipas ir šalis

Nacionalinė klasifikavimo sistema

Ekologinės kokybės santykiai

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Tipai NEA1/26, NEA 3/4 ir NEA 7 (Indeksai, visų pirma reaguojantys į organinių medžiagų koncentracijos padidėjimą ir toksinių medžiagų poveikį minkštųjų nuosėdų arealuose)

Danija

DKI

0,67

0,53

Prancūzija

M–AMBI

0,77

0,53

Vokietija

M–AMBI

0,85

0,70

Airija

IQI

0,75

0,64

Norvegija

NQI

0,92

0,81

Portugalija

P–BAT

0,79

0,58

Ispanija

M–AMBI

0,77

0,53

Jungtinė Karalystė

IQI

0,75

0,64

Tipai NEA1/26 ir NEA3/4 (Indeksai, reaguojantys į įvairaus tipo poveikius įvairiose buveinėse)

Belgija

BEQI

0,80

0,60

Nyderlandai

BEQI

0,80

0,60

Tipai NEA8/9/10

Danija

DKI

0,82

0,63

Norvegija

NQI

0,92

0,81

Švedija

BQI

0,89

0,68

Biologinės kokybės elementas: Fitoplanktonas

Fitoplanktonas: parametras, rodantis biomasę (chlorofilas a)

Rezultatai: Ekologinės kokybės santykių ir parametrų vertės

Toliau pateikti rezultatai taikomi visoms tuos pačius tipus turinčioms šalims. Parametrų vertės išreikštos chlorofilo aμg/l 90-ai procentilei, skaičiuojamai ištisus metus ne mažiau kaip šešerių metų laikotarpiu. Rezultatai yra susiję su geografinėmis vietovėmis, priskirtoms techninėje ataskaitoje aprašytiems tipams.

| Tipas | Ekologinės kokybės santykiai | Vertės (μg/l 90-ai procentilei) |
| --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba | Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| NEA1/26a | 0,67 | 0,33 | 1–5 | 2–10 |
| NEA1/26b | 0,67 | 0,44 | 6–10 | 9–15 |
| NEA1/26c | 0,67 | 0,44 | 5 | 7,5 |
| NEA1/26d | 0,67 | 0,50 | 3 | 4 |
| NEA1/26e | 0,67 | 0,44 | 6–8 | 9–12 |
| NEA8 | 0,67 | 0,33 | 1,5 | 3 |
| NEA9 | 0,67 | 0,33 | 2,5 | 5 |
| NEA10 | 0,67 | 0,33 | 3 | 6 |

Tipas

Ekologinės kokybės santykiai

Vertės (μg/l 90-ai procentilei)

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

NEA1/26a

0,67

0,33

1–5

2–10

NEA1/26b

0,67

0,44

6–10

9–15

NEA1/26c

0,67

0,44

5

7,5

NEA1/26d

0,67

0,50

3

4

NEA1/26e

0,67

0,44

6–8

9–12

NEA8

0,67

0,33

1,5

3

NEA9

0,67

0,33

2,5

5

NEA10

0,67

0,33

3

6

Fitoplanktonas: parametras, rodantis žydėjimą

Rezultatai: Ekologinės kokybės santykių ir parametrų vertės

| Tipas ir šalis | Interkalibruotas nacionalinis parametras | Ekologinės kokybės santykiai | Vertės (ribas viršijančių atskirų taksonų skaičiaus %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba | Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| NEA1/26a/b, NEA3/4 |
| Belgija | | | | | |
| Vokietija | | | | | |
| Nyderlandai | | | | | |
| Jungtinė Karalystė | Phaeocystis žydėjimai | 0,92 | 0,49 | 9 | 17 |
| NEA1/26a/b |
| Ispanija | | | | | |
| Prancūzija | | | | | |
| Airija | | | | | |
| Jungtinė Karalystė | Taksonų ląstelių skaičius | 0,84 | 0,43 | 20 | 39 |
| NEA1/26e |
| Portugalija | | | | | |
| Ispanija | Taksonų ląstelių skaičius | 0,83 | 0,51 | 30 | 49 |

Tipas ir šalis

Interkalibruotas nacionalinis parametras

Ekologinės kokybės santykiai

Vertės (ribas viršijančių atskirų taksonų skaičiaus %)

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

NEA1/26a/b, NEA3/4

Belgija

Vokietija

Nyderlandai

Jungtinė Karalystė

Phaeocystis žydėjimai

0,92

0,49

9

17

NEA1/26a/b

Ispanija

Prancūzija

Airija

Jungtinė Karalystė

Taksonų ląstelių skaičius

0,84

0,43

20

39

NEA1/26e

Portugalija

Ispanija

Taksonų ląstelių skaičius

0,83

0,51

30

49

Biologinės kokybės elementas: Didieji dumbliai

Didieji dumbliai: parametras rodo sudėtį

Rezultatai: Interkalibruotų nacionalinių klasifikavimo sistemų ekologinės kokybės santykiai

| Tipas ir šalis | Interkalibruotas nacionalinis parametras | Ekologinės kokybės santykiai |
| --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| NEA1/26 |
| Airija | Uolėto kranto sumažinto rūšių sąrašo multimetrinė sistema | 0,80 | 0,60 |
| Norvegija | Uolėto kranto sumažinto rūšių sąrašo multimetrinė sistema | 0,80 | 0,60 |
| Jungtinė Karalystė | Uolėto kranto sumažinto rūšių sąrašo multimetrinė sistema | 0,80 | 0,60 |
| Ispanija | Multimetrinė Sistema CFR | 0,81 | 0,57 |
| Portugalija | Multimetrinė sistema p–MarMAT | 0,82 | 0,64 |
| Airija
  Jungtinė Karalystė | Oportunistinių didžiųjų dumblių multimetrinė sistema | 0,80 | 0,60 |
| NEA8/9/10 |
| Norvegija
  Švedija | Giliau potvynio zonos esantys dumbliai (didžiųjų dumblių rūšių gylio ribos) | 0,81 | 0,61 |

Tipas ir šalis

Interkalibruotas nacionalinis parametras

Ekologinės kokybės santykiai

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

NEA1/26

Airija

Uolėto kranto sumažinto rūšių sąrašo multimetrinė sistema

0,80

0,60

Norvegija

Uolėto kranto sumažinto rūšių sąrašo multimetrinė sistema

0,80

0,60

Jungtinė Karalystė

Uolėto kranto sumažinto rūšių sąrašo multimetrinė sistema

0,80

0,60

Ispanija

Multimetrinė Sistema CFR

0,81

0,57

Portugalija

Multimetrinė sistema p–MarMAT

0,82

0,64

Airija

Jungtinė Karalystė

Oportunistinių didžiųjų dumblių multimetrinė sistema

0,80

0,60

NEA8/9/10

Norvegija

Švedija

Giliau potvynio zonos esantys dumbliai (didžiųjų dumblių rūšių gylio ribos)

0,81

0,61

Biologinės kokybės elementas: Gaubtasėkliai

Gaubtasėkliai: parametras, rodantis taksonominę sudėtį ir gausą

Rezultatai: Interkalibruotų nacionalinių klasifikavimo sistemų ekologinės kokybės santykiai

| Tipas ir šalis | Interkalibruotas nacionalinis parametras | Ekologinės kokybės santykiai | Parametrų vertės (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba | Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| NEA1/26, NEA 3/4, NEA11 |
| Airija
  JK | Potvynio zonos jūrinio andro gausumas (tankis) ir rūšių sudėties multimetrinis indeksas | 0,90 | 0,70 | Netaikomos | Netaikomos |
| NEA1/26, NEA3/4 |
| Vokietija
  Airija
  Nyderlandai
  Jungtinė Karalystė | Potvynio zonos jūrinis andras (plotas: akrai/klodo dydis) | 0,90 | 0,70 | 10 | 30 |

Tipas ir šalis

Interkalibruotas nacionalinis parametras

Ekologinės kokybės santykiai

Parametrų vertės (1)

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

NEA1/26, NEA 3/4, NEA11

Airija

JK

Potvynio zonos jūrinio andro gausumas (tankis) ir rūšių sudėties multimetrinis indeksas

0,90

0,70

Netaikomos

Netaikomos

NEA1/26, NEA3/4

Vokietija

Airija

Nyderlandai

Jungtinė Karalystė

Potvynio zonos jūrinis andras (plotas: akrai/klodo dydis)

0,90

0,70

10

30

VANDENS KATEGORIJA: Pakrančių ir tarpiniai vandenys

GEOGRAFINĖ INTERKALIBRACINĖ GRUPĖ: Viduržemio jūros

Rezultatai taikomi tik pakrančių vandenims.

Tipologija parengta tik konkretiems kokybės elementams (žr. toliau).

REZULTATAI

Biologinės kokybės elementas: Dugno bestuburiai

Rezultatai: Nacionalinių klasifikavimo sistemų ekologinės kokybės santykiai

Toliau pateikti rezultatai taikomi tik minkštoms nuosėdoms.

| Šalis | Interkalibruotos nacionalinės klasifikavimo sistemos | Ekologinės kokybės santykiai |
| --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| Kipras | Bentix | 0,75 | 0,58 |
| Graikija | Bentix | 0,75 | 0,58 |
| Slovėnija | M–AMBI | 0,83 | 0,62 |
| Ispanija | MEDOCC indeksas | 0,73 | 0,47 |

Šalis

Interkalibruotos nacionalinės klasifikavimo sistemos

Ekologinės kokybės santykiai

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Kipras

Bentix

0,75

0,58

Graikija

Bentix

0,75

0,58

Slovėnija

M–AMBI

0,83

0,62

Ispanija

MEDOCC indeksas

0,73

0,47

Biologinės kokybės elementas: Fitoplanktonas

Interkalibruotų tipų aprašas (taikomas tik fitoplanktonui)

| Tipas | Apibūdinimas | Tankis (kg/m3) | Vidutinis metinis druskingumas (psu) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tipas I | Didelį poveikį turi įtekantis gėlas vanduo | < 25 | < 34,5 |
| Tipas IIA | Įtekantis gėlas vanduo turi vidutinišką poveikį (žemyno įtaka) | 25–27 | 34,5—37,5 |
| Tipas IIIW | Žemyno pakrantė, kuriai neturi poveikio įtekantis gėlas vanduo (Vakarų baseinas) | > 27 | > 37,5 |
| Tipas IIIE | Įtekantis gėlas vanduo neturi poveikio (Rytų baseinas) | > 27 | > 37,5 |

Tipas

Apibūdinimas

Tankis (kg/m3)

Vidutinis metinis druskingumas (psu)

Tipas I

Didelį poveikį turi įtekantis gėlas vanduo

< 25

< 34,5

Tipas IIA

Įtekantis gėlas vanduo turi vidutinišką poveikį (žemyno įtaka)

25–27

34,5—37,5

Tipas IIIW

Žemyno pakrantė, kuriai neturi poveikio įtekantis gėlas vanduo (Vakarų baseinas)

> 27

> 37,5

Tipas IIIE

Įtekantis gėlas vanduo neturi poveikio (Rytų baseinas)

> 27

> 37,5

Šalys, kuriose atlikta tų pačių tipų interkalibracija

| Tipas I: | Prancūzija, Italija |
| --- | --- |
| Tipas IIA: | Prancūzija, Ispanija, Italija, Slovėnija |
| Tipas IIIW: | Prancūzija, Ispanija, Italija |
| Tipas IIIE: | Graikija, Kipras |

Tipas I:

Prancūzija, Italija

Tipas IIA:

Prancūzija, Ispanija, Italija, Slovėnija

Tipas IIIW:

Prancūzija, Ispanija, Italija

Tipas IIIE:

Graikija, Kipras

Fitoplanktonas: parametras, rodantis biomasę (chlorofilas a)

Rezultatai: Ekologinės kokybės santykių ir parametrų vertės

Toliau pateikti rezultatai taikomi visoms tuos pačius tipus turinčioms šalims. Parametrų vertės išreikštos chlorofilo aμg/l 90-ai procentilei, skaičiuojamai ištisus metus ne mažiau kaip penkerių metų laikotarpiu. Rezultatai yra susiję su geografinėmis vietovėmis, priskirtoms techninėje ataskaitoje aprašytiems tipams.

| Tipas | Ekologinės kokybės santykiai | Vertės (μg/l, 90-ai procentilei) |
| --- | --- | --- |
| Labai geros–geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba | Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| Tipas IIA | 0,80 | 0,53 | 2,4 | 3,6 |
| Tipas IIIW | 0,80 | 0,50 | 1,1 | 1,8 |
| Tipas IIIE | 0,80 | 0,20 | 0,1 | 0,4 |

Tipas

Ekologinės kokybės santykiai

Vertės (μg/l, 90-ai procentilei)

Labai geros–geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Tipas IIA

0,80

0,53

2,4

3,6

Tipas IIIW

0,80

0,50

1,1

1,8

Tipas IIIE

0,80

0,20

0,1

0,4

Biologinės kokybės elementas: Didieji dumbliai

Rezultatai: Nacionalinių klasifikavimo sistemų ekologinės kokybės santykiai

Toliau pateikti rezultatai taikomi uolinių pakrančių viršutinei infralitoralinei zonai (3,5–0,2 m gylis):

| Šalis | Interkalibruotos nacionalinės klasifikavimo sistemos | Ekologinės kokybės santykiai |
| --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| Kipras | EEI – Ekologinio vertinimo indeksas | 0,75 | 0,50 |
| Prancūzija | CARLIT – Litoralinės ir viršutinės sublitoralinės uolinių krantų bendrijų kartografija | 0,75 | 0,60 |
| Graikija | EEI – Ekologinio vertinimo indeksas | 0,75 | 0,50 |
| Slovėnija | EEI – Ekologinio vertinimo indeksas | 0,75 | 0,50 |
| Ispanija | CARLIT–BENTHOS | 0,75 | 0,60 |

Šalis

Interkalibruotos nacionalinės klasifikavimo sistemos

Ekologinės kokybės santykiai

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Kipras

EEI – Ekologinio vertinimo indeksas

0,75

0,50

Prancūzija

CARLIT – Litoralinės ir viršutinės sublitoralinės uolinių krantų bendrijų kartografija

0,75

0,60

Graikija

EEI – Ekologinio vertinimo indeksas

0,75

0,50

Slovėnija

EEI – Ekologinio vertinimo indeksas

0,75

0,50

Ispanija

CARLIT–BENTHOS

0,75

0,60

VANDENS KATEGORIJA: Pakrančių ir tarpiniai vandenys

GEOGRAFINĖ INTERKALIBRACINĖ GRUPĖ: Juodosios jūros

Interkalibruotų tipų aprašas

| Tipas | Apibūdinimas |
| --- | --- |
| CW–BL1 | Vidutinis druskingumas, mažas potvynis (< 1 m), seklus (< 30 m), iš dalies atviras, mišrus substratas |

Tipas

Apibūdinimas

CW–BL1

Vidutinis druskingumas, mažas potvynis (< 1 m), seklus (< 30 m), iš dalies atviras, mišrus substratas

Šalys, kuriose atlikta tų pačių tipų interkalibracija

Bulgarija ir Rumunija

REZULTATAI

Biologinės kokybės elementas: Fitoplanktonas

Fitoplanktonas: parametras, rodantis biomasę

Rezultatai: Ekologinės kokybės santykių ir parametrų vertės

| Metų laikai | Ekologinės kokybės santykiai | Biomasės vertės (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba | Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| Žiema | 0,93 | 0,78 | 1 770 | 3 420 |
| Pavasaris | 0,93 | 0,78 | 3 515 | 5 690 |
| Vasara | 0,93 | 0,78 | 1 281 | 2 526 |
| Ruduo | 0,93 | 0,78 | 1 840 | 3 640 |

Metų laikai

Ekologinės kokybės santykiai

Biomasės vertės (mg/m3)

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Žiema

0,93

0,78

1 770

3 420

Pavasaris

0,93

0,78

3 515

5 690

Vasara

0,93

0,78

1 281

2 526

Ruduo

0,93

0,78

1 840

3 640

Biologinės kokybės elementas: Dugno bestuburiai

Rezultatai: Interkalibruotų nacionalinių klasifikavimo sistemų ekologinės kokybės santykiai

Valstybės narės turi naudoti bent vieną iš interkalibruotų parametrų (Shannon įvairovės indeksą H’, AMBI, M–AMBI)

| Kalibruoti nacionaliniai parametrai | Ekologinės kokybės santykiai |
| --- | --- |
| Labai geros ir geros klasės riba | Geros ir vidutinės klasės riba |
| Shannon įvairovės indeksas H’ | 0,89 | 0,69 |
| AMBI | 0,83 | 0,53 |
| M–AMBI | 0,85 | 0,55 |

Kalibruoti nacionaliniai parametrai

Ekologinės kokybės santykiai

Labai geros ir geros klasės riba

Geros ir vidutinės klasės riba

Shannon įvairovės indeksas H’

0,89

0,69

AMBI

0,83

0,53

M–AMBI

0,85

0,55

---

(1)  Potvynio zonos jūrinio andro vertės, išreikštos prarasto ploto procentine dalimi nuo etaloninio ploto.

---

10.12.2008

| 10.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/s3

---

PASTABA SKAITYTOJUIInstitucijos nusprendė nedaryti tekstuose nuorodų į juose minimų teisės aktų paskutinius pakeitimus.Jeigu nenurodyta kitaip, čia skelbiamuose tekstuose nurodyti šiuo metu galiojantys teisės aktai.

---