# Euroopan unionin L 17/2009

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 17 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 52. vuosikerta22. tammikuu 2009 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 17

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

52. vuosikerta22. tammikuu 2009

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 44/2009, annettu 18 päivänä joulukuuta 2008, euron väärentämisen torjunnan edellyttämistä toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1338/2001 muuttamisesta | 1 |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 45/2009, annettu 18 päivänä joulukuuta 2008, euron väärentämisen torjunnan edellyttämistä toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1338/2001 vaikutusten laajentamisesta koskemaan niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole ottaneet euroa yhtenäisvaluutaksi, annetun asetuksen (EY) N:o 1339/2001 muuttamisesta | 4 |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 46/2009, annettu 18 päivänä joulukuuta 2008, eurometallirahojen kaltaisista mitaleista ja rahakkeista annetun asetuksen (EY) N:o 2182/2004 muuttamisesta | 5 |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 47/2009, annettu 18 päivänä joulukuuta 2008, eurometallirahojen kaltaisista mitaleista ja rahakkeista annetun asetuksen (EY) N:o 2182/2004 soveltamisen laajentamisesta euroalueen ulkopuolisiin jäsenvaltioihin annetun asetuksen (EY) N:o 2183/2004 muuttamisesta | 7 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 48/2009, annettu 21 päivänä tammikuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 8 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 49/2009, annettu 21 päivänä tammikuuta 2009, sokerialan tuotteille tariffikiintiöissä ja etuuskohtelusopimusten mukaisesti 12 ja 16 päivän tammikuuta 2009 välisenä aikana haettujen tuontitodistusten myöntämiseen sovellettavasta jakokertoimesta | 10 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 50/2009, annettu 21 päivänä tammikuuta 2009, asetuksessa (EY) N:o 945/2008 markkinointivuodeksi 2008/2009 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta | 15 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 51/2009, annettu 15 päivänä tammikuuta 2009, eräiden tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön | 17 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 52/2009, annettu 21 päivänä tammikuuta 2009, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien tuonnissa annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 1174/2005 liittyvän uutta viejää koskevan tarkastelun vireillepanosta, yhden kyseisen maan viejän tuotteiden tuontiin sovellettavan tullin kumoamisesta ja tällaisen tuonnin kirjaamisvelvoitteesta | 19 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 53/2009, annettu 21 päivänä tammikuuta 2009, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisten tilinpäätösstandardien IAS 32 ja IAS 1 osalta (
  1
  ) | 23 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 54/2009, annettu 21 päivänä tammikuuta 2009, yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista Färsaarilta peräisin olevien tiettyjen kalojen ja kalastustuotteiden osalta annetun asetuksen (EY) N:o 669/97 muuttamisesta | 37 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 44/2009, annettu 18 päivänä joulukuuta 2008, euron väärentämisen torjunnan edellyttämistä toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1338/2001 muuttamisesta

1

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 45/2009, annettu 18 päivänä joulukuuta 2008, euron väärentämisen torjunnan edellyttämistä toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1338/2001 vaikutusten laajentamisesta koskemaan niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole ottaneet euroa yhtenäisvaluutaksi, annetun asetuksen (EY) N:o 1339/2001 muuttamisesta

4

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 46/2009, annettu 18 päivänä joulukuuta 2008, eurometallirahojen kaltaisista mitaleista ja rahakkeista annetun asetuksen (EY) N:o 2182/2004 muuttamisesta

5

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 47/2009, annettu 18 päivänä joulukuuta 2008, eurometallirahojen kaltaisista mitaleista ja rahakkeista annetun asetuksen (EY) N:o 2182/2004 soveltamisen laajentamisesta euroalueen ulkopuolisiin jäsenvaltioihin annetun asetuksen (EY) N:o 2183/2004 muuttamisesta

7

Komission asetus (EY) N:o 48/2009, annettu 21 päivänä tammikuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

8

Komission asetus (EY) N:o 49/2009, annettu 21 päivänä tammikuuta 2009, sokerialan tuotteille tariffikiintiöissä ja etuuskohtelusopimusten mukaisesti 12 ja 16 päivän tammikuuta 2009 välisenä aikana haettujen tuontitodistusten myöntämiseen sovellettavasta jakokertoimesta

10

Komission asetus (EY) N:o 50/2009, annettu 21 päivänä tammikuuta 2009, asetuksessa (EY) N:o 945/2008 markkinointivuodeksi 2008/2009 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

15

*

Komission asetus (EY) N:o 51/2009, annettu 15 päivänä tammikuuta 2009, eräiden tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

17

*

Komission asetus (EY) N:o 52/2009, annettu 21 päivänä tammikuuta 2009, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien tuonnissa annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 1174/2005 liittyvän uutta viejää koskevan tarkastelun vireillepanosta, yhden kyseisen maan viejän tuotteiden tuontiin sovellettavan tullin kumoamisesta ja tällaisen tuonnin kirjaamisvelvoitteesta

19

*

Komission asetus (EY) N:o 53/2009, annettu 21 päivänä tammikuuta 2009, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisten tilinpäätösstandardien IAS 32 ja IAS 1 osalta (
  1
  )

1

23

*

Komission asetus (EY) N:o 54/2009, annettu 21 päivänä tammikuuta 2009, yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista Färsaarilta peräisin olevien tiettyjen kalojen ja kalastustuotteiden osalta annetun asetuksen (EY) N:o 669/97 muuttamisesta

37

| | | III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös 2009/42/YUTP, tehty 19 päivänä tammikuuta 2009, EU:n toimien tukemisesta Euroopan turvallisuusstrategian puitteissa asekauppasopimukseen johtavan prosessin edistämiseksi kolmansissa maissa | 39 |

III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

*

Neuvoston päätös 2009/42/YUTP, tehty 19 päivänä tammikuuta 2009, EU:n toimien tukemisesta Euroopan turvallisuusstrategian puitteissa asekauppasopimukseen johtavan prosessin edistämiseksi kolmansissa maissa

39

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Huomautus lukijalle (katso kansilehden kolmas sivu) | s3 |

*

Huomautus lukijalle (katso kansilehden kolmas sivu)

Huomautus lukijalle

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 22.1.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 17/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 17/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 44/2009,

annettu 18 päivänä joulukuuta 2008,

euron väärentämisen torjunnan edellyttämistä toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1338/2001 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 123 artiklan 4 kohdan kolmannen virkkeen,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (1),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1338/2001 (3) velvoitetaan luottolaitokset ja muut vastaavat laitokset poistamaan liikkeestä kaikki vastaanottamansa eurosetelit ja -metallirahat, joiden ne tietävät olevan vääriä tai joita niillä on riittävää aihetta epäillä vääriksi, ja toimittamaan ne toimivaltaisille kansallisille viranomaisille. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1338/2001 (3) velvoitetaan luottolaitokset ja muut vastaavat laitokset poistamaan liikkeestä kaikki vastaanottamansa eurosetelit ja -metallirahat, joiden ne tietävät olevan vääriä tai joita niillä on riittävää aihetta epäillä vääriksi, ja toimittamaan ne toimivaltaisille kansallisille viranomaisille.

| (2) | On tärkeää varmistaa, että liikkeessä olevat eurosetelit ja -metallirahat ovat aitoja. Tätä varten luottolaitosten, muiden maksupalveluntarjoajien ja muiden talouden toimijoiden, jotka osallistuvat setelien ja metallirahojen käsittelyyn ja levittämiseen, olisi tarkistettava vastaanottamiensa eurosetelien ja -metallirahojen aitous ennen niiden laskemista takaisin liikkeeseen, paitsi jos setelit ja metallirahat tulevat muista laitoksista tai henkilöiltä, joita tarkastusvelvollisuus koskee, tai jos ne on saatu viranomaisilta, joilla on oikeus laskea niitä liikkeeseen. Kyseisen velvollisuuden olisi koskettava myös muita talouden toimijoita, kuten vähittäiskauppiaita ja kasinoita, kun ne toissijaisena toimintanaan täyttävät pankkiautomaatteja (seteliautomaatteja), mutta se ei saisi koskea niitä tämän toissijaisen toiminnan ulkopuolella. Kyseiset talouden toimijat tarvitsevat kuitenkin aikaa mukauttaakseen sisäisen organisaationsa niin, että ne voivat täyttää aitouden tarkistamista koskevan velvollisuuden. Setelien osalta euron yhteisvaluutaksi ottaneita jäsenvaltioita varten määritellyt menettelyt voivat koskea myös tarkistettujen seteleiden sopivuutta liikkeelle laskuun. |
| --- | --- |

(2)

On tärkeää varmistaa, että liikkeessä olevat eurosetelit ja -metallirahat ovat aitoja. Tätä varten luottolaitosten, muiden maksupalveluntarjoajien ja muiden talouden toimijoiden, jotka osallistuvat setelien ja metallirahojen käsittelyyn ja levittämiseen, olisi tarkistettava vastaanottamiensa eurosetelien ja -metallirahojen aitous ennen niiden laskemista takaisin liikkeeseen, paitsi jos setelit ja metallirahat tulevat muista laitoksista tai henkilöiltä, joita tarkastusvelvollisuus koskee, tai jos ne on saatu viranomaisilta, joilla on oikeus laskea niitä liikkeeseen. Kyseisen velvollisuuden olisi koskettava myös muita talouden toimijoita, kuten vähittäiskauppiaita ja kasinoita, kun ne toissijaisena toimintanaan täyttävät pankkiautomaatteja (seteliautomaatteja), mutta se ei saisi koskea niitä tämän toissijaisen toiminnan ulkopuolella. Kyseiset talouden toimijat tarvitsevat kuitenkin aikaa mukauttaakseen sisäisen organisaationsa niin, että ne voivat täyttää aitouden tarkistamista koskevan velvollisuuden. Setelien osalta euron yhteisvaluutaksi ottaneita jäsenvaltioita varten määritellyt menettelyt voivat koskea myös tarkistettujen seteleiden sopivuutta liikkeelle laskuun.

| (3) | Euroseteleiden ja -metallirahojen aitouden tarkistus edellyttää ennen kaikkea, että tähän tarkoitukseen käytettävät laitteet ovat asianmukaisesti säädettyjä. On siis huolehdittava siitä, että aitouden tarkistamiseen käytettävien laitteiden säätämistä varten testauspaikoissa on saatavilla tarvittava määrä vääriä seteleitä ja metallirahoja. Tämän vuoksi on sallittava väärien seteleiden ja metallirahojen kuljetus toimivaltaisten kansallisten viranomaisten sekä Euroopan unionin toimielinten ja elinten välillä. |
| --- | --- |

(3)

Euroseteleiden ja -metallirahojen aitouden tarkistus edellyttää ennen kaikkea, että tähän tarkoitukseen käytettävät laitteet ovat asianmukaisesti säädettyjä. On siis huolehdittava siitä, että aitouden tarkistamiseen käytettävien laitteiden säätämistä varten testauspaikoissa on saatavilla tarvittava määrä vääriä seteleitä ja metallirahoja. Tämän vuoksi on sallittava väärien seteleiden ja metallirahojen kuljetus toimivaltaisten kansallisten viranomaisten sekä Euroopan unionin toimielinten ja elinten välillä.

| (4) | Euroopan teknis-tieteellinen keskus (ETTK) on virallisesti perustettu komission alaisuuteen neuvoston päätöksellä 2003/861/EY (4) ja komission päätöksellä 2005/37/EY (5). Tämän vuoksi ei myöskään enää tarvita säännöstä, jonka mukaan ETTK ilmoittaa tiedot komissiolle. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan teknis-tieteellinen keskus (ETTK) on virallisesti perustettu komission alaisuuteen neuvoston päätöksellä 2003/861/EY (4) ja komission päätöksellä 2005/37/EY (5). Tämän vuoksi ei myöskään enää tarvita säännöstä, jonka mukaan ETTK ilmoittaa tiedot komissiolle.

| (5) | Tämän vuoksi asetus (EY) N:o 1338/2001 olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(5)

Tämän vuoksi asetus (EY) N:o 1338/2001 olisi muutettava vastaavasti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutokset

Muutetaan asetus (EY) N:o 1338/2001 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | ’luottolaitoksilla’ luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/48/EY 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja luottolaitoksia (6); |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

korvataan c alakohta seuraavasti:

”c)

’luottolaitoksilla’ luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/48/EY 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja luottolaitoksia (6);

| b) | lisätään alakohta seuraavasti:






  ”g) | ’maksupalveluntarjoajalla’ maksupalveluista sisämarkkinoilla 13 päivänä marraskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/64/EY (7) 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua maksupalveluntarjoajaa. |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään alakohta seuraavasti:

”g)

’maksupalveluntarjoajalla’ maksupalveluista sisämarkkinoilla 13 päivänä marraskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/64/EY (7) 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua maksupalveluntarjoajaa.

| 2) | Muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan otsikko seuraavasti:
  ”Velvollisuus toimittaa väärät setelit”; |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

korvataan otsikko seuraavasti:

”Velvollisuus toimittaa väärät setelit”;

| b) | lisätään 2 kohdan loppuun seuraavat virkkeeet:
  ”Liikkeessä olevien eurosetelien aitouden tarkastamisen helpottamiseksi sallitaan väärien setelien kuljetus toimivaltaisten kansallisten viranomaisten sekä Euroopan unionin toimielinten ja elinten välillä. Edellä mainituilta viranomaisilta, toimielimiltä tai elimiltä tätä varten saatujen kuljetusmääräysten on oltava väärien seteleiden mukana koko kuljetuksen ajan.”; |
| --- | --- |

b)

lisätään 2 kohdan loppuun seuraavat virkkeeet:

”Liikkeessä olevien eurosetelien aitouden tarkastamisen helpottamiseksi sallitaan väärien setelien kuljetus toimivaltaisten kansallisten viranomaisten sekä Euroopan unionin toimielinten ja elinten välillä. Edellä mainituilta viranomaisilta, toimielimiltä tai elimiltä tätä varten saatujen kuljetusmääräysten on oltava väärien seteleiden mukana koko kuljetuksen ajan.”;

| c) | lisätään 3 kohdan loppuun virke seuraavasti:
  ”Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voivat kuitenkin toimittaa osan tällaisesta setelierästä kansalliseen tutkimuskeskukseen ja tarvittaessa Euroopan keskuspankkiin tutkittavaksi tai testattavaksi.” |
| --- | --- |

c)

lisätään 3 kohdan loppuun virke seuraavasti:

”Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voivat kuitenkin toimittaa osan tällaisesta setelierästä kansalliseen tutkimuskeskukseen ja tarvittaessa Euroopan keskuspankkiin tutkittavaksi tai testattavaksi.”

| 3) | Muutetaan 5 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan otsikko seuraavasti:
  ”Velvollisuus toimittaa väärät metallirahat”; |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 5 artikla seuraavasti:

a)

korvataan otsikko seuraavasti:

”Velvollisuus toimittaa väärät metallirahat”;

| b) | lisätään 2 kohdan loppuun seuraavat virkkeet:
  ”Liikkeessä olevien metallirahojen aitouden tarkistamisen helpottamiseksi sallitaan väärien metallirahojen kuljetus toimivaltaisten kansallisten viranomaisten sekä Euroopan unionin toimielinten ja elinten välillä. Edellä mainituilta viranomaisilta, toimielimiltä tai elimiltä tätä varten saatujen kuljetusmääräysten on oltava väärien seteleiden mukana koko kuljetuksen ajan.”; |
| --- | --- |

b)

lisätään 2 kohdan loppuun seuraavat virkkeet:

”Liikkeessä olevien metallirahojen aitouden tarkistamisen helpottamiseksi sallitaan väärien metallirahojen kuljetus toimivaltaisten kansallisten viranomaisten sekä Euroopan unionin toimielinten ja elinten välillä. Edellä mainituilta viranomaisilta, toimielimiltä tai elimiltä tätä varten saatujen kuljetusmääräysten on oltava väärien seteleiden mukana koko kuljetuksen ajan.”;

| c) | lisätään 3 kohdan loppuun virke seuraavasti:
  ”Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voivat kuitenkin toimittaa osan tällaisesta metallirahaerästä kansalliseen metallirahojen tutkimuskeskukseen ja tarvittaessa ETTK:hon tutkittavaksi tai testattavaksi.”; |
| --- | --- |

c)

lisätään 3 kohdan loppuun virke seuraavasti:

”Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voivat kuitenkin toimittaa osan tällaisesta metallirahaerästä kansalliseen metallirahojen tutkimuskeskukseen ja tarvittaessa ETTK:hon tutkittavaksi tai testattavaksi.”;

| d) | korvataan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   ETTK analysoi ja luokittelee kaikki uudentyyppiset väärät eurometallirahat. Tämän toteuttamiseksi ETTK:lla on oikeus käyttää Euroopan keskuspankkiin tallennettuja, vääriä eurometallirahoja koskevia teknisiä tietoja ja tilastoja. ETTK toimittaa analyysinsa lopulliset tulokset toimivaltaisille kansallisille viranomaisille sekä Euroopan keskuspankille tehtävistään riippuen. Euroopan keskuspankki toimittaa tulokset Europolille 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun sopimuksen mukaisesti.” |
| --- | --- |

d)

korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   ETTK analysoi ja luokittelee kaikki uudentyyppiset väärät eurometallirahat. Tämän toteuttamiseksi ETTK:lla on oikeus käyttää Euroopan keskuspankkiin tallennettuja, vääriä eurometallirahoja koskevia teknisiä tietoja ja tilastoja. ETTK toimittaa analyysinsa lopulliset tulokset toimivaltaisille kansallisille viranomaisille sekä Euroopan keskuspankille tehtävistään riippuen. Euroopan keskuspankki toimittaa tulokset Europolille 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun sopimuksen mukaisesti.”

| 4) | Muutetaan 6 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan otsikko seuraavasti:
  ”Setelien ja metallirahojen käsittelyyn ja levittämiseen osallistuvien laitosten velvollisuudet”; |
| --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 6 artikla seuraavasti:

a)

korvataan otsikko seuraavasti:

”Setelien ja metallirahojen käsittelyyn ja levittämiseen osallistuvien laitosten velvollisuudet”;

| b) | korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Luottolaitokset ja maksupalvelutoiminnassaan muut maksupalveluntarjoajat sekä kaikki muut talouden toimijat, jotka osallistuvat setelien ja metallirahojen käsittelyyn ja levittämiseen, mukaan lukien






  — | laitokset, joiden toimintaan kuuluu eri valuuttamääräisten setelien ja metallirahojen vaihto, kuten esimerkiksi valuutanvaihtopisteet, |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Luottolaitokset ja maksupalvelutoiminnassaan muut maksupalveluntarjoajat sekä kaikki muut talouden toimijat, jotka osallistuvat setelien ja metallirahojen käsittelyyn ja levittämiseen, mukaan lukien

—

laitokset, joiden toimintaan kuuluu eri valuuttamääräisten setelien ja metallirahojen vaihto, kuten esimerkiksi valuutanvaihtopisteet,

| — | rahankuljetusyritykset, |
| --- | --- |

—

rahankuljetusyritykset,

| — | muut talouden toimijat, kuten vähittäiskauppiaat ja kasinot, jotka toissijaisena toimintanaan osallistuvat setelien käsittelyyn ja levittämiseen pankkiautomaattien (seteliautomaattien) välityksellä, tämän toissijaisen toiminnan rajoissa, |
| --- | --- |

—

muut talouden toimijat, kuten vähittäiskauppiaat ja kasinot, jotka toissijaisena toimintanaan osallistuvat setelien käsittelyyn ja levittämiseen pankkiautomaattien (seteliautomaattien) välityksellä, tämän toissijaisen toiminnan rajoissa,

ovat velvollisia varmistamaan vastaanottamiensa niiden eurosetelien ja -metallirahojen aitouden, jotka ne aikovat laskea uudelleen liikkeeseen, sekä huolehtimaan väärennösten havaitsemisesta.

Eurosetelien osalta tämä tarkistus tehdään Euroopan keskuspankin määrittelemien menettelyjen mukaisesti (8).

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut laitokset ja talouden toimijat ovat velvollisia poistamaan liikkeestä kaikki eurosetelit ja -metallirahat, joiden ne tietävät olevan vääriä tai joita niillä on riittävää aihetta epäillä vääriksi. Niiden on toimitettava väärät rahat viipymättä toimivaltaisille kansallisille viranomaisille.

| c) | lisätään kohta seuraavasti:
  ”1 a   Poiketen siitä, mitä 1 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, jäsenvaltioissa, joissa euro ei ole yhteisvaluuttana, eurosetelien ja -metallirahojen aitouden tarkistamisen suorittaa






  — | joko koulutettu henkilöstö |
| --- | --- | --- |

c)

lisätään kohta seuraavasti:

”1 a   Poiketen siitä, mitä 1 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, jäsenvaltioissa, joissa euro ei ole yhteisvaluuttana, eurosetelien ja -metallirahojen aitouden tarkistamisen suorittaa

—

joko koulutettu henkilöstö

| — | tai seteleiden tai metallirahojen käsittelyautomaatti, joka sisältyy luetteloon, jonka Euroopan keskuspankki julkaisee setelien osalta (9) ja komissio metallirahojen osalta (10). |
| --- | --- |

—

tai seteleiden tai metallirahojen käsittelyautomaatti, joka sisältyy luetteloon, jonka Euroopan keskuspankki julkaisee setelien osalta (9) ja komissio metallirahojen osalta (10).

| d) | korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Jäsenvaltioiden on annettava tämän artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2011, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta Euroopan keskuspankin määrittelemiensä menettelyjen soveltamiseksi vahvistamiin päivämääriin. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava niistä komissiolle ja Euroopan keskuspankille viipymättä.” |
| --- | --- |

d)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jäsenvaltioiden on annettava tämän artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2011, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta Euroopan keskuspankin määrittelemiensä menettelyjen soveltamiseksi vahvistamiin päivämääriin. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava niistä komissiolle ja Euroopan keskuspankille viipymättä.”

2 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti.

Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BARNIER

---

(1)  EUVL C 27, 31.1.2008, s. 1.

1

(2)  Lausunto annettu 17. joulukuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). Lausunto annettu muun kuin pakollisen kuulemisen perusteella.

2

(3)  EYVL L 181, 4.7.2001, s. 6.

3

(4)  Neuvoston päätös 2003/861/EY, tehty 8 päivänä joulukuuta 2003, väärennettyjen eurometallirahojen analysoinnista ja niihin liittyvästä yhteistyöstä (EUVL L 325, 12.12.2003, s. 44).

4

(5)  Komission päätös 2005/37/EY, tehty 29 päivänä lokakuuta 2004, Euroopan teknis-tieteellisen keskuksen (ETTK) perustamisesta ja teknisten toimien koordinoinnista eurometallirahojen väärentämisen torjumiseksi (EUVL L 19, 21.1.2005, s. 73).

5

(6)  EUVL L 177, 30.6.2006, s. 1.”;

6

(7)  EUVL L 319, 5.12.2007, s. 1.”

7

(8)  Ks. toimintamalli väärennösten havaitsemista ja setelien laatuun perustuvaa lajittelua varten luottolaitoksille ja muille rahaa ammattimaisesti käsitteleville laitoksille; kyseinen toimintamalli on saatavilla Euroopan keskuspankin internetsivulla osoitteessa http://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/recyclingeurobanknotes2005fi.pdf.”;

8

(9)  Euroopan keskuspankin julkaisema luettelo on saatavilla seuraavassa osoitteessa: http://www.ecb.int/euro/cashhand/devices/results/html/index.fr.html

9

(10)  Komission julkaisema luettelo on saatavilla seuraavassa osoitteessa: http://ec.europa.eu/anti_fraud/pages_euro/euro-coins/machines.pdf.”;

10

---

| 22.1.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 17/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 17/4

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 45/2009,

annettu 18 päivänä joulukuuta 2008,

euron väärentämisen torjunnan edellyttämistä toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1338/2001 vaikutusten laajentamisesta koskemaan niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole ottaneet euroa yhtenäisvaluutaksi, annetun asetuksen (EY) N:o 1339/2001 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1338/2001 (1) soveltaminen ulotettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 1339/2001 (2) muihin kuin niihin euroalueeseen kuuluviin jäsenvaltioihin, jotka on lueteltu euron käyttöönotosta 3 päivänä toukokuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 974/98 (3). |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1338/2001 (1) soveltaminen ulotettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 1339/2001 (2) muihin kuin niihin euroalueeseen kuuluviin jäsenvaltioihin, jotka on lueteltu euron käyttöönotosta 3 päivänä toukokuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 974/98 (3).

| (2) | Asetusta (EY) N:o 1338/2001 on muutettu asetuksella (EY) N:o 44/2009 (4). Euron suojaamisesta on kuitenkin huolehdittava myös niissä jäsenvaltioissa, jotka eivät ole ottaneet euroa yhteisvaluutakseen, ja tämän edellyttämät tarvittavat toimenpiteet on toteutettava suhteellisuusperiaatetta noudattaen. |
| --- | --- |

(2)

Asetusta (EY) N:o 1338/2001 on muutettu asetuksella (EY) N:o 44/2009 (4). Euron suojaamisesta on kuitenkin huolehdittava myös niissä jäsenvaltioissa, jotka eivät ole ottaneet euroa yhteisvaluutakseen, ja tämän edellyttämät tarvittavat toimenpiteet on toteutettava suhteellisuusperiaatetta noudattaen.

| (3) | Tämän vuoksi asetus (EY) N:o 1339/2001 olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(3)

Tämän vuoksi asetus (EY) N:o 1339/2001 olisi muutettava vastaavasti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1339/2001 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1338/2001, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 44/2009 (5) 1–11 artiklan säännöksiä sovelletaan myös niissä jäsenvaltioissa, jotka eivät ole ottaneet euroa yhteisvaluutakseen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä siitä, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BARNIER

---

(1)  EYVL L 181, 4.7.2001, s. 6.

1

(2)  EYVL L 181, 4.7.2001, s. 11.

2

(3)  EYVL L 139, 11.5.1998, s. 1.

3

(4)  Katso tämän virallisen lehden sivu 1.

4

(5)  Neuvoston asetus (EY) N:o 44/2009 annettu 18 päivänä joulukuuta 2008, euron väärentämisen torjunnan edellyttämistä toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1338/2001 muuttamisesta (EUVL L 17, 22.1.2009, s. 1).”

5

---

| 22.1.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 17/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 17/5

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 46/2009,

annettu 18 päivänä joulukuuta 2008,

eurometallirahojen kaltaisista mitaleista ja rahakkeista annetun asetuksen (EY) N:o 2182/2004 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 123 artiklan 4 kohdan kolmannen virkkeen,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (1),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2182/2004 (2) kielletään eurometallirahojen kaltaiset mitalit ja rahakkeet. Eurometallirahojen kaltaisten mitalien ja rahakkeiden kiellon täytäntöönpanosta saatu kokemus on korostanut tarvetta selventää suojasäännöksiä ja tehdä päätöksentekoprosessi avoimemmaksi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2182/2004 (2) kielletään eurometallirahojen kaltaiset mitalit ja rahakkeet. Eurometallirahojen kaltaisten mitalien ja rahakkeiden kiellon täytäntöönpanosta saatu kokemus on korostanut tarvetta selventää suojasäännöksiä ja tehdä päätöksentekoprosessi avoimemmaksi.

| (2) | Kansalaisille saattaa syntyä käsitys, että joillakin mitaleilla ja rahakkeilla on laillisen maksuvälineen asema, kun niiden ulkoasu on samankaltainen kuin eurometallirahoilla, mutta myös silloin, kun niissä on eurometallirahojen ulkoasuun kuuluvia osia. Sen vuoksi laillisina maksuvälineinä toimivien eurometallirahojen ulkoasulle ominaisia osia ei saisi jäljentää sellaisina kuin ne esiintyvät eurometallirahoissa. Myöskään rahat liikkeeseen laskeneiden jäsenvaltioiden suvereniteettia edustavia symboleja ei saisi jäljentää mitaleihin tai rahakkeisiin sellaisina kuin ne esiintyvät eurometallirahoissa. |
| --- | --- |

(2)

Kansalaisille saattaa syntyä käsitys, että joillakin mitaleilla ja rahakkeilla on laillisen maksuvälineen asema, kun niiden ulkoasu on samankaltainen kuin eurometallirahoilla, mutta myös silloin, kun niissä on eurometallirahojen ulkoasuun kuuluvia osia. Sen vuoksi laillisina maksuvälineinä toimivien eurometallirahojen ulkoasulle ominaisia osia ei saisi jäljentää sellaisina kuin ne esiintyvät eurometallirahoissa. Myöskään rahat liikkeeseen laskeneiden jäsenvaltioiden suvereniteettia edustavia symboleja ei saisi jäljentää mitaleihin tai rahakkeisiin sellaisina kuin ne esiintyvät eurometallirahoissa.

| (3) | Komissio ilmoittaa Euroopan teknis-tieteellisen keskuksen (ETTK) perustamisesta ja teknisten toimien koordinoinnista eurometallirahojen väärentämisen torjumiseksi 29 päivänä lokakuuta 2004 tehdyssä komission päätöksessä 2005/37/EY (3) tarkoitettua metallirahojen väärennyksiä käsittelevää asiantuntijaryhmää kuultuaan, onko asetuksessa (EY) N:o 2182/2004 tarkoitettuja suojasäännöksiä noudatettu ja onko metalliesine mitali tai rahake. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoittaa Euroopan teknis-tieteellisen keskuksen (ETTK) perustamisesta ja teknisten toimien koordinoinnista eurometallirahojen väärentämisen torjumiseksi 29 päivänä lokakuuta 2004 tehdyssä komission päätöksessä 2005/37/EY (3) tarkoitettua metallirahojen väärennyksiä käsittelevää asiantuntijaryhmää kuultuaan, onko asetuksessa (EY) N:o 2182/2004 tarkoitettuja suojasäännöksiä noudatettu ja onko metalliesine mitali tai rahake.

| (4) | Olisi selvennettävä ja vahvistettava täsmälliset arviointiperusteet, joita komissio käyttää päättäessään, onko suojasäännöksiä noudatettu. |
| --- | --- |

(4)

Olisi selvennettävä ja vahvistettava täsmälliset arviointiperusteet, joita komissio käyttää päättäessään, onko suojasäännöksiä noudatettu.

| (5) | Vaara sekoittaa mitali tai rahake, jossa on ilmaisu ”euro” tai ”euro cent” tai eurotunnus, lailliseen maksuvälineeseen on suurempi silloin, kun kyseiseen mitaliin tai rahakkeeseen on liitetty myös nimellisarvo. Sen vuoksi tällaisissa tapauksissa kyseisen mitalin tai rahakkeen kuva- tai kääntöpuolelle olisi leimattava merkintä ”ei laillinen maksuväline”. |
| --- | --- |

(5)

Vaara sekoittaa mitali tai rahake, jossa on ilmaisu ”euro” tai ”euro cent” tai eurotunnus, lailliseen maksuvälineeseen on suurempi silloin, kun kyseiseen mitaliin tai rahakkeeseen on liitetty myös nimellisarvo. Sen vuoksi tällaisissa tapauksissa kyseisen mitalin tai rahakkeen kuva- tai kääntöpuolelle olisi leimattava merkintä ”ei laillinen maksuväline”.

| (6) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 2182/2004 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 2182/2004 olisi muutettava,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutokset

Muutetaan asetus (EY) N:o 2182/2004 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2 artikla seuraavasti:
  ”2 artikla
  Suojasäännökset
  1.   Jollei 3 ja 4 artiklasta muuta johdu, mitalien ja rahakkeiden valmistus ja myynti, maahantuonti ja jakelu myyntiin tai muihin kaupallisiin tarkoituksiin kielletään seuraavissa tapauksissa:






  a) | niiden pinnalla on ilmaisu ’euro’ tai ’euro cent’ tai eurotunnus; tai |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 2 artikla seuraavasti:

”2 artikla

Suojasäännökset

1.   Jollei 3 ja 4 artiklasta muuta johdu, mitalien ja rahakkeiden valmistus ja myynti, maahantuonti ja jakelu myyntiin tai muihin kaupallisiin tarkoituksiin kielletään seuraavissa tapauksissa:

a)

niiden pinnalla on ilmaisu ’euro’ tai ’euro cent’ tai eurotunnus; tai

| b) | ne ovat kooltaan viitealueen sisällä; tai |
| --- | --- |

b)

ne ovat kooltaan viitealueen sisällä; tai

| c) | mitalien tai rahakkeiden pinnan ulkoasu muistuttaa






  i) | eurometallirahojen pinnan ulkoasua tai sen osia, joihin sisältyvät erityisesti ilmaisut ’euro’ tai ’euro cent’, Euroopan unionin kaksitoista tähteä, maantieteellisen kuvion ilmiasu ja numerot sellaisina kuin ne on esitetty eurometallirahoissa, |
| --- | --- | --- |

c)

mitalien tai rahakkeiden pinnan ulkoasu muistuttaa

i)

eurometallirahojen pinnan ulkoasua tai sen osia, joihin sisältyvät erityisesti ilmaisut ’euro’ tai ’euro cent’, Euroopan unionin kaksitoista tähteä, maantieteellisen kuvion ilmiasu ja numerot sellaisina kuin ne on esitetty eurometallirahoissa,

| ii) | jäsenvaltioiden kansallista suvereniteettia edustavia symboleja sellaisina kuin ne on kuvattu eurometallirahoissa, eli näihin sisältyvät erityisesti valtionpäämiehen profiilit, vaakunat, rahapajan tunnukset, rahamestarin merkit sekä jäsenvaltion nimi, |
| --- | --- |

ii)

jäsenvaltioiden kansallista suvereniteettia edustavia symboleja sellaisina kuin ne on kuvattu eurometallirahoissa, eli näihin sisältyvät erityisesti valtionpäämiehen profiilit, vaakunat, rahapajan tunnukset, rahamestarin merkit sekä jäsenvaltion nimi,

| iii) | eurometallirahojen reunan muotoa tai ulkoasua, tai |
| --- | --- |

iii)

eurometallirahojen reunan muotoa tai ulkoasua, tai

| iv) | euron symbolia. |
| --- | --- |

iv)

euron symbolia.

2.   Komissio ilmoittaa:

| a) | voidaanko metalliesine luokitella 1 artiklan c alakohdassa tarkoitetuksi mitaliksi tai rahakkeeksi; |
| --- | --- |

a)

voidaanko metalliesine luokitella 1 artiklan c alakohdassa tarkoitetuksi mitaliksi tai rahakkeeksi;

| b) | kuuluuko mitali tai rahake tämän artiklan 1 kohdassa säädetyn kiellon soveltamisalaan. |
| --- | --- |

b)

kuuluuko mitali tai rahake tämän artiklan 1 kohdassa säädetyn kiellon soveltamisalaan.

Sen estämättä, mitä tämän artiklan 1 kohdassa säädetään, komissio ottaa huomioon muun muassa valmistettujen mitalien ja rahakkeiden määrän, myyntihinnan, pakkauksen, mitaleissa ja rahakkeissa olevat merkinnät sekä niitä koskevan ilmoittelun.”

| 2) | Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Mitaleja tai rahakkeita, joissa on ilmaisu ’euro’ tai ’euro cent’ tai eurotunnus ilman nimellisarvoa, ei kielletä, jos ne ovat kooltaan viitealueen ulkopuolella, jollei niiden pinnan ulkoasu ole samankaltainen jonkin 2 artiklan 1 kohdan c alakohdassa mainitun osatekijän kanssa.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Mitaleja tai rahakkeita, joissa on ilmaisu ’euro’ tai ’euro cent’ tai eurotunnus ilman nimellisarvoa, ei kielletä, jos ne ovat kooltaan viitealueen ulkopuolella, jollei niiden pinnan ulkoasu ole samankaltainen jonkin 2 artiklan 1 kohdan c alakohdassa mainitun osatekijän kanssa.”

| 3) | Korvataan 4 artikla seuraavasti:
  ”4 artikla
  Lupaan perustuvat poikkeukset
  Komissio voi myöntää erityisluvan käyttää mitaleiden tai rahakkeiden pinnalla ilmaisua ’euro’ tai ’euro cent’ tai eurotunnusta valvotuissa käyttöolosuhteissa, jos sekaannuksen vaaraa ei ole. Tällöin jäsenvaltiossa toimivan asianomaisen talouden toimijan nimi on merkittävä selkeästi mitalin tai rahakkeen pinnalle, ja jos mitalilla tai rahakkeella on nimellisarvo, mitalin tai rahakkeen kuva- tai kääntöpuolelle on myös leimattava merkintä ’ei laillinen maksuväline’.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 4 artikla seuraavasti:

”4 artikla

Lupaan perustuvat poikkeukset

Komissio voi myöntää erityisluvan käyttää mitaleiden tai rahakkeiden pinnalla ilmaisua ’euro’ tai ’euro cent’ tai eurotunnusta valvotuissa käyttöolosuhteissa, jos sekaannuksen vaaraa ei ole. Tällöin jäsenvaltiossa toimivan asianomaisen talouden toimijan nimi on merkittävä selkeästi mitalin tai rahakkeen pinnalle, ja jos mitalilla tai rahakkeella on nimellisarvo, mitalin tai rahakkeen kuva- tai kääntöpuolelle on myös leimattava merkintä ’ei laillinen maksuväline’.”

2 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti.

Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BARNIER

---

(1)  EUVL C 283, 7.11.2008, s. 1.

1

(2)  EUVL L 373, 21.12.2004, s. 1.

2

(3)  EUVL L 19, 21.1.2005, s. 73.

3

---

| 22.1.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 17/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 17/7

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 47/2009,

annettu 18 päivänä joulukuuta 2008,

eurometallirahojen kaltaisista mitaleista ja rahakkeista annetun asetuksen (EY) N:o 2182/2004 soveltamisen laajentamisesta euroalueen ulkopuolisiin jäsenvaltioihin annetun asetuksen (EY) N:o 2183/2004 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksella (EY) N:o 2183/2004 (2) laajennettiin asetuksen (EY) N:o 2182/2004 (3) soveltaminen muihin jäsenvaltioihin kuin niihin euroalueeseen kuuluviin jäsenvaltioihin, jotka on lueteltu euron käyttöönotosta 3 päivänä toukokuuta 1998 annetussa asetuksessa (EY) N:o 974/98 (4). |
| --- | --- |

(1)

Asetuksella (EY) N:o 2183/2004 (2) laajennettiin asetuksen (EY) N:o 2182/2004 (3) soveltaminen muihin jäsenvaltioihin kuin niihin euroalueeseen kuuluviin jäsenvaltioihin, jotka on lueteltu euron käyttöönotosta 3 päivänä toukokuuta 1998 annetussa asetuksessa (EY) N:o 974/98 (4).

| (2) | Asetusta (EY) N:o 2182/2004 on muutettu asetuksella (EY) N:o 46/2009 (5). On tärkeää, että eurometallirahoja muistuttavia mitaleja ja rahakkeita koskevat säännökset olisivat yhtenäiset koko yhteisössä, ja tätä varten olisi annettava tarvittavat säännökset. |
| --- | --- |

(2)

Asetusta (EY) N:o 2182/2004 on muutettu asetuksella (EY) N:o 46/2009 (5). On tärkeää, että eurometallirahoja muistuttavia mitaleja ja rahakkeita koskevat säännökset olisivat yhtenäiset koko yhteisössä, ja tätä varten olisi annettava tarvittavat säännökset.

| (3) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 2183/2004 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 2183/2004 olisi muutettava,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 2183/2004 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2182/2004, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 46/2009 (6), soveltaminen laajennetaan muihin jäsenvaltioihin kuin niihin euroalueeseen kuuluviin jäsenvaltioihin, jotka on lueteltu asetuksen (EY) N:o 974/98 1 artiklan a alakohdassa.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BARNIER

---

(1)  EUVL C 283, 7.11.2008, s. 1.

1

(2)  EUVL L 373, 21.12.2004, s. 7.

2

(3)  EUVL L 373, 21.12.2004, s. 1.

3

(4)  EYVL L 139, 11.5.1998, s. 1.

4

(5)  Katso tämän virallisen lehden sivu 5.

5

(6)  Neuvoston asetus (EY) N:o 46/2009, annettu 18 päivänä joulukuuta 2008, eurometallirahojen kaltaisista mitaleista ja rahakkeista annetun asetuksen (EY) N:o 2182/2004 muuttamisesta (EUVL L 17, 22.1.2009, s. 5).”

6

---

| 22.1.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 17/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 17/8

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 48/2009,

annettu 21 päivänä tammikuuta 2009,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 22 päivänä tammikuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä tammikuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | IL | 138,6 |
| JO | 75,8 |
| MA | 44,4 |
| TN | 134,4 |
| TR | 99,6 |
| ZZ | 98,6 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 116,0 |
| TR | 132,3 |
| ZZ | 134,6 |
| 0709 90 70 | MA | 164,3 |
| TR | 98,4 |
| ZZ | 131,4 |
| 0805 10 20 | EG | 56,8 |
| IL | 49,6 |
| MA | 64,1 |
| TN | 61,5 |
| TR | 62,6 |
| ZZ | 58,9 |
| 0805 20 10 | MA | 91,6 |
| ZZ | 91,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 63,5 |
| EG | 88,6 |
| IL | 68,2 |
| JM | 93,4 |
| PK | 46,6 |
| TR | 77,2 |
| ZZ | 72,9 |
| 0805 50 10 | EG | 52,5 |
| MA | 67,1 |
| TR | 63,2 |
| ZZ | 60,9 |
| 0808 10 80 | CN | 79,9 |
| MK | 32,6 |
| TR | 67,5 |
| US | 104,9 |
| ZZ | 71,2 |
| 0808 20 50 | CN | 66,8 |
| KR | 148,7 |
| TR | 97,0 |
| US | 118,2 |
| ZZ | 107,7 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

IL

138,6

JO

75,8

MA

44,4

TN

134,4

TR

99,6

ZZ

98,6

0707 00 05

JO

155,5

MA

116,0

TR

132,3

ZZ

134,6

0709 90 70

MA

164,3

TR

98,4

ZZ

131,4

0805 10 20

EG

56,8

IL

49,6

MA

64,1

TN

61,5

TR

62,6

ZZ

58,9

0805 20 10

MA

91,6

ZZ

91,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

63,5

EG

88,6

IL

68,2

JM

93,4

PK

46,6

TR

77,2

ZZ

72,9

0805 50 10

EG

52,5

MA

67,1

TR

63,2

ZZ

60,9

0808 10 80

CN

79,9

MK

32,6

TR

67,5

US

104,9

ZZ

71,2

0808 20 50

CN

66,8

KR

148,7

TR

97,0

US

118,2

ZZ

107,7

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 22.1.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 17/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 17/10

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 49/2009,

annettu 21 päivänä tammikuuta 2009,

sokerialan tuotteille tariffikiintiöissä ja etuuskohtelusopimusten mukaisesti 12 ja 16 päivän tammikuuta 2009 välisenä aikana haettujen tuontitodistusten myöntämiseen sovellettavasta jakokertoimesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon eräissä tariffikiintiöissä tai eräiden etuuskohtelusopimusten mukaisesti tapahtuvaa sokerialan tuotteiden tuontia ja puhdistusta koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä markkinointivuosiksi 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 28 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 950/2006 (2) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Toimivaltaisille viranomaisille on jätetty 12 ja 16 päivän tammikuuta 2009 välisenä aikana asetuksen (EY) N:o 950/2006 ja/tai puhdistamoiden hankintatarpeita varten markkinointivuosina 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 Bulgariaan ja Romaniaan tuotavan raa’an ruokosokerin tariffikiintiöiden avaamisesta 7 päivänä toukokuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 508/2007 (3) annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 508/2007 mukaisesti tuontitodistushakemuksia, joissa haettu kokonaismäärä on samansuuruinen tai suurempi kuin järjestysnumerolle 09.4319 käytettävissä oleva määrä. |
| --- | --- |

(1)

Toimivaltaisille viranomaisille on jätetty 12 ja 16 päivän tammikuuta 2009 välisenä aikana asetuksen (EY) N:o 950/2006 ja/tai puhdistamoiden hankintatarpeita varten markkinointivuosina 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 Bulgariaan ja Romaniaan tuotavan raa’an ruokosokerin tariffikiintiöiden avaamisesta 7 päivänä toukokuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 508/2007 (3) annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 508/2007 mukaisesti tuontitodistushakemuksia, joissa haettu kokonaismäärä on samansuuruinen tai suurempi kuin järjestysnumerolle 09.4319 käytettävissä oleva määrä.

| (2) | Sen vuoksi komission olisi vahvistettava jakokerroin, jotta todistukset voidaan myöntää suhteessa käytettävissä olevaan määrään, ja ilmoitettava jäsenvaltioille kyseisen määrän täyttymisestä, |
| --- | --- |

(2)

Sen vuoksi komission olisi vahvistettava jakokerroin, jotta todistukset voidaan myöntää suhteessa käytettävissä olevaan määrään, ja ilmoitettava jäsenvaltioille kyseisen määrän täyttymisestä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tuontitodistukset, joita on haettu asetuksen (EY) N:o 950/2006 4 artiklan 2 kohdan tai asetuksen (EY) N:o 508/2007 3 artiklan mukaisesti 12 ja 16 päivän tammikuuta 2009 välisenä aikana, myönnetään tämän asetuksen liitteessä mainittujen määrien rajoissa.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä tammikuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 1.

2

(3)  EUVL L 122, 11.5.2007, s. 1.

3

---

LIITE

Etuuskohteluun oikeutettu AKT-maista/Intiasta peräisin oleva sokeri

Asetuksen (EY) N:o 950/2006 IV luku

Markkinointivuosi 2008/2009

| Järjestysnumero | Maa | Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 12.1.2009-16.1.2009 välisellä viikolla | Raja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Norsunluurannikko | 100 | |
| 09.4334 | Kongon tasavalta | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | Intia | 0 | Saavutettu |
| 09.4338 | Jamaika | 100 | |
| 09.4339 | Kenia | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mosambik | 0 | Saavutettu |
| 09.4344 | Saint Kitts ja Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Swazimaa | 0 | Saavutettu |
| 09.4347 | Tansania | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad ja Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Sambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 100 | |

Järjestysnumero

Maa

Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 12.1.2009-16.1.2009 välisellä viikolla

Raja

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

100

09.4333

Norsunluurannikko

100

09.4334

Kongon tasavalta

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

Intia

0

Saavutettu

09.4338

Jamaika

100

09.4339

Kenia

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mosambik

0

Saavutettu

09.4344

Saint Kitts ja Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Swazimaa

0

Saavutettu

09.4347

Tansania

100

09.4348

Trinidad ja Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Sambia

100

09.4351

Zimbabwe

100

Etuuskohteluun oikeutettu AKT-maista/Intiasta peräisin oleva sokeri

Asetuksen (EY) N:o 950/2006 IV luku

Markkinointivuosi heinäkuuta–syyskuuta 2009

| Järjestysnumero | Maa | Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 12.1.2009-16.1.2009 välisellä viikolla | Raja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | — | |
| 09.4332 | Belize | — | |
| 09.4333 | Norsunluurannikko | — | |
| 09.4334 | Kongon tasavalta | — | |
| 09.4335 | Fidži | — | |
| 09.4336 | Guyana | — | |
| 09.4337 | Intia | 0 | Saavutettu |
| 09.4338 | Jamaika | — | |
| 09.4339 | Kenia | — | |
| 09.4340 | Madagaskar | — | |
| 09.4341 | Malawi | — | |
| 09.4342 | Mauritius | — | |
| 09.4343 | Mosambik | 100 | |
| 09.4344 | Saint Kitts ja Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Swazimaa | 100 | |
| 09.4347 | Tansania | — | |
| 09.4348 | Trinidad ja Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Sambia | — | |
| 09.4351 | Zimbabwe | — | |

Järjestysnumero

Maa

Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 12.1.2009-16.1.2009 välisellä viikolla

Raja

09.4331

Barbados

—

09.4332

Belize

—

09.4333

Norsunluurannikko

—

09.4334

Kongon tasavalta

—

09.4335

Fidži

—

09.4336

Guyana

—

09.4337

Intia

0

Saavutettu

09.4338

Jamaika

—

09.4339

Kenia

—

09.4340

Madagaskar

—

09.4341

Malawi

—

09.4342

Mauritius

—

09.4343

Mosambik

100

09.4344

Saint Kitts ja Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Swazimaa

100

09.4347

Tansania

—

09.4348

Trinidad ja Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Sambia

—

09.4351

Zimbabwe

—

Täydentävä sokeri

Asetuksen (EY) N:o 950/2006 V luku

Markkinointivuosi 2008/2009

| Järjestysnumero | Maa | Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 12.1.2009-16.1.2009 välisellä viikolla | Raja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Intia | — | |
| 09.4316 | AKT-pöytäkirjan allekirjoittajamaat | — | |

Järjestysnumero

Maa

Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 12.1.2009-16.1.2009 välisellä viikolla

Raja

09.4315

Intia

—

09.4316

AKT-pöytäkirjan allekirjoittajamaat

—

CXL-myönnytyksiin oikeutettu sokeri

Asetuksen (EY) N:o 950/2006 VI luku

Markkinointivuosi 2008/2009

| Järjestysnumero | Maa | Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 12.1.2009-16.1.2009 välisellä viikolla | Raja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Australia | 0 | Saavutettu |
| 09.4318 | Brasilia | 0 | Saavutettu |
| 09.4319 | Kuuba | 100 | Saavutettu |
| 09.4320 | Muut kolmannet maat | 0 | Saavutettu |

Järjestysnumero

Maa

Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 12.1.2009-16.1.2009 välisellä viikolla

Raja

09.4317

Australia

0

Saavutettu

09.4318

Brasilia

0

Saavutettu

09.4319

Kuuba

100

Saavutettu

09.4320

Muut kolmannet maat

0

Saavutettu

Balkanin maista peräisin oleva sokeri

Asetuksen (EY) N:o 950/2006 VII luku

Markkinointivuosi 2008/2009

| Järjestysnumero | Maa | Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 12.1.2009-16.1.2009 välisellä viikolla | Raja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albania | 100 | |
| 09.4325 | Bosnia ja Hertsegovina | 0 | Saavutettu |
| 09.4326 | Serbia ja Kosovo (1) | 100 | |
| 09.4327 | Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia | 100 | |
| 09.4328 | Kroatia | 100 | |

Järjestysnumero

Maa

Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 12.1.2009-16.1.2009 välisellä viikolla

Raja

09.4324

Albania

100

09.4325

Bosnia ja Hertsegovina

0

Saavutettu

09.4326

Serbia ja Kosovo (1)

100

09.4327

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

100

09.4328

Kroatia

100

Poikkeustuonnin alainen sokeri ja teollisuuden tarpeisiin tuotava sokeri

Asetuksen (EY) N:o 950/2006 VIII luku

Markkinointivuosi 2008/2009

| Järjestysnumero | Tyyppi | Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 12.1.2009-16.1.2009 välisellä viikolla | Raja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Poikkeustuonnin alaisena | — | |
| 09.4390 | Teollisuuden tarpeisiin | 100 | |

Järjestysnumero

Tyyppi

Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 12.1.2009-16.1.2009 välisellä viikolla

Raja

09.4380

Poikkeustuonnin alaisena

—

09.4390

Teollisuuden tarpeisiin

100

Talouskumppanuussopimuksen mukainen lisäsokeri

Asetuksen (EY) N:o 950/2006 VIII a luku

Markkinointivuosi 2008/2009

| Järjestysnumero | Maa | Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 12.1.2009-16.1.2009 välisellä viikolla | Raja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Komorit, Madagaskar, Mauritius, Seychellit, Sambia, Zimbabwe | 100 | |
| 09.4432 | Burundi, Kenia, Ruanda, Tansania, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Swazimaa | 100 | |
| 09.4434 | Mosambik | 0 | Saavutettu |
| 09.4435 | Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Belize, Dominica, Dominikaaninen tasavalta, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaika, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinit, Suriname, Trinidad ja Tobago | 0 | Saavutettu |
| 09.4436 | Dominikaaninen tasavalta | 0 | Saavutettu |
| 09.4437 | Fidži, Papua-Uusi-Guinea | 100 | |

Järjestysnumero

Maa

Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 12.1.2009-16.1.2009 välisellä viikolla

Raja

09.4431

Komorit, Madagaskar, Mauritius, Seychellit, Sambia, Zimbabwe

100

09.4432

Burundi, Kenia, Ruanda, Tansania, Uganda

100

09.4433

Swazimaa

100

09.4434

Mosambik

0

Saavutettu

09.4435

Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Belize, Dominica, Dominikaaninen tasavalta, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaika, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinit, Suriname, Trinidad ja Tobago

0

Saavutettu

09.4436

Dominikaaninen tasavalta

0

Saavutettu

09.4437

Fidži, Papua-Uusi-Guinea

100

Sokerin tuonti Bulgarialle ja Romanialle avatuissa siirtymäkauden tariffikiintiöissä

Asetuksen (EY) N:o 508/2007 1 artikla

Markkinointivuosi 2008/2009

| Järjestysnumero | Tyyppi | Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 12.1.2009-16.1.2009 välisellä viikolla | Raja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgaria | 0 | Saavutettu |
| 09.4366 | Romania | 100 | |

Järjestysnumero

Tyyppi

Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 12.1.2009-16.1.2009 välisellä viikolla

Raja

09.4365

Bulgaria

0

Saavutettu

09.4366

Romania

100

---

(1)  Sellaisena kuin se on määriteltynä Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston 10 päivänä kesäkuuta 1999 antamassa päätöslauselmassa 1244.

---

| 22.1.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 17/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 17/15

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 50/2009,

annettu 21 päivänä tammikuuta 2009,

asetuksessa (EY) N:o 945/2008 markkinointivuodeksi 2008/2009 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 318/2006 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 30 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 951/2006 (2) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2008/2009 on vahvistettu komission asetuksessa (EY) N:o 945/2008 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EY) N:o 10/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2008/2009 on vahvistettu komission asetuksessa (EY) N:o 945/2008 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EY) N:o 10/2009 (4).

| (2) | Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

(2)

Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden asetuksessa (EY) N:o 945/2008 markkinointivuodeksi 2008/2009 vahvistetut edustavat hinnat ja tuonnissa sovellettavat lisätullit ja esitetään ne tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 22 päivänä tammikuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä tammikuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUVL L 258, 26.9.2008, s. 56.

3

(4)  EUVL L 4, 8.1.2009, s. 5.

4

---

LIITE

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodiin 1702 90 95 kuuluvien tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muutetut määrät, joita sovelletaan 22 päivästä tammikuuta 2009

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta | Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta |
| 1701 11 10 (1) | 24,73 | 3,93 |
| 1701 11 90 (1) | 24,73 | 9,17 |
| 1701 12 10 (1) | 24,73 | 3,74 |
| 1701 12 90 (1) | 24,73 | 8,74 |
| 1701 91 00 (2) | 26,92 | 11,77 |
| 1701 99 10 (2) | 26,92 | 7,25 |
| 1701 99 90 (2) | 26,92 | 7,25 |
| 1702 90 95 (3) | 0,27 | 0,38 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta

Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta

1701 11 10 (1)

24,73

3,93

1701 11 90 (1)

24,73

9,17

1701 12 10 (1)

24,73

3,74

1701 12 90 (1)

24,73

8,74

1701 91 00 (2)

26,92

11,77

1701 99 10 (2)

26,92

7,25

1701 99 90 (2)

26,92

7,25

1702 90 95 (3)

0,27

0,38

---

(1)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa III kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa II kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(3)  Vahvistetaan yhden prosentin sakkaroosipitoisuudelle.

---

| 22.1.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 17/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 17/17

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 51/2009,

annettu 15 päivänä tammikuuta 2009,

eräiden tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön (CN) yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen toteuttaa toimenpiteitä tämän asetuksen liitteessä tarkoitettujen tavaroiden luokittelemiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön (CN) yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen toteuttaa toimenpiteitä tämän asetuksen liitteessä tarkoitettujen tavaroiden luokittelemiseksi.

| (2) | Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt. Näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön tai joilla lisätään siihen alanimikkeitä ja jotka otetaan käyttöön erityisillä yhteisön säännöksillä tullien ja muiden tavarakauppaan liittyvien toimenpiteiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt. Näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön tai joilla lisätään siihen alanimikkeitä ja jotka otetaan käyttöön erityisillä yhteisön säännöksillä tullien ja muiden tavarakauppaan liittyvien toimenpiteiden soveltamiseksi.

| (3) | Yleisten tulkintasääntöjen nojalla tämän asetuksen liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 kuvattu tavara olisi luokiteltava sarakkeessa 2 mainittuun CN-koodiin mainitun taulukon sarakkeessa 3 mainittavista syistä. |
| --- | --- |

(3)

Yleisten tulkintasääntöjen nojalla tämän asetuksen liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 kuvattu tavara olisi luokiteltava sarakkeessa 2 mainittuun CN-koodiin mainitun taulukon sarakkeessa 3 mainittavista syistä.

| (4) | On aiheellista säätää, että tiedon saaja voi soveltaa jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tavaroiden luokittelemisesta yhteiseen nimikkeistöön antamaa sitovaa tariffitietoa, joka ei ole tämän asetuksen mukainen, vielä kolmen kuukauden ajan yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista säätää, että tiedon saaja voi soveltaa jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tavaroiden luokittelemisesta yhteiseen nimikkeistöön antamaa sitovaa tariffitietoa, joka ei ole tämän asetuksen mukainen, vielä kolmen kuukauden ajan yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 kuvattu tavara luokitellaan yhdistettyyn nimikkeistöön kyseisen taulukon sarakkeessa 2 mainittuihin CN-koodeihin.

2 artikla

Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten antamaa sitovaa tariffitietoa, joka ei ole tämän asetuksen mukainen, voidaan soveltaa vielä kolmen kuukauden ajan asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä tammikuuta 2009.

Komission puolesta

László KOVÁCS

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

LIITE

| Tavaran kuvaus | Luokittelu
  (CN-koodi) | Perusteet |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Tikattu suorakaiteen muotoinen tuote, joka on kooltaan noin 260 cm × 240 cm ja joka koostuu kolmesta kerroksesta, joista kaksi ulommaista on kudottua puuvillakangasta ja sisäpehmusteen muodostava keskimmäinen kerros synteettistä vanua. Uloimmassa kerroksessa on noin 30 cm leveä, toisen värinen ommeltu reunus. Kerrokset on liitetty toisiinsa koristetikkauksella.
  (päiväpeite)
  (Ks. valokuva 645) (1) | 9404 90 90 | Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön määräysten, XI jakson 1 huomautuksen s kohdan ja CN-koodien 9404, 9404 90 ja 9404 90 90 nimiketekstien mukaisesti.
  Vuodevarusteet ja niiden kaltaiset sisustustavarat, joissa on sisäpehmuste mistä tahansa aineesta, luokitellaan nimikkeeseen 9404. Ks. myös harmonoidun järjestelmän nimikettä 9404 koskevien selitysten B kohta ja B kohdan 2 alakohta, jossa erikseen mainitaan tikatut vuodepeitteet ja päiväpeitteet.
  Luokittelu nimikkeeseen 6304 ei ole mahdollista, koska XI jakso ei kata 94 ryhmän vuodevarusteita (ks. XI jaksoa koskevan 1 huomautuksen s alakohta). Lisäksi nimikkeeseen 6304 ei luokitella nimikkeeseen 9404 kuuluvia sisutustavaroita kuten päiväpeitteitä (ks. myös harmonoidun järjestelmän nimikettä 6304 koskevien selittävien huomautusten toinen kohta).
  Tavara on sen vuoksi luokiteltava CN-koodiin 9404 90 90. |

Tavaran kuvaus

Luokittelu

(CN-koodi)

Perusteet

(1)

(2)

(3)

Tikattu suorakaiteen muotoinen tuote, joka on kooltaan noin 260 cm × 240 cm ja joka koostuu kolmesta kerroksesta, joista kaksi ulommaista on kudottua puuvillakangasta ja sisäpehmusteen muodostava keskimmäinen kerros synteettistä vanua. Uloimmassa kerroksessa on noin 30 cm leveä, toisen värinen ommeltu reunus. Kerrokset on liitetty toisiinsa koristetikkauksella.

(päiväpeite)

(Ks. valokuva 645) (1)

9404 90 90

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön määräysten, XI jakson 1 huomautuksen s kohdan ja CN-koodien 9404, 9404 90 ja 9404 90 90 nimiketekstien mukaisesti.

Vuodevarusteet ja niiden kaltaiset sisustustavarat, joissa on sisäpehmuste mistä tahansa aineesta, luokitellaan nimikkeeseen 9404. Ks. myös harmonoidun järjestelmän nimikettä 9404 koskevien selitysten B kohta ja B kohdan 2 alakohta, jossa erikseen mainitaan tikatut vuodepeitteet ja päiväpeitteet.

Luokittelu nimikkeeseen 6304 ei ole mahdollista, koska XI jakso ei kata 94 ryhmän vuodevarusteita (ks. XI jaksoa koskevan 1 huomautuksen s alakohta). Lisäksi nimikkeeseen 6304 ei luokitella nimikkeeseen 9404 kuuluvia sisutustavaroita kuten päiväpeitteitä (ks. myös harmonoidun järjestelmän nimikettä 6304 koskevien selittävien huomautusten toinen kohta).

Tavara on sen vuoksi luokiteltava CN-koodiin 9404 90 90.

Image

---

(1)  Valokuva on ainoastaan ohjeellinen.

---

| 22.1.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 17/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 17/19

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 52/2009,

annettu 21 päivänä tammikuuta 2009,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien tuonnissa annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 1174/2005 liittyvän uutta viejää koskevan tarkastelun vireillepanosta, yhden kyseisen maan viejän tuotteiden tuontiin sovellettavan tullin kumoamisesta ja tällaisen tuonnin kirjaamisvelvoitteesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 4 kohdan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   TARKASTELUPYYNTÖ

| (1) | Komissio on vastaanottanut perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisen pyynnön panna vireille uutta viejää koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti Kiinan kansantasavallassa, jäljempänä ’asianomainen maa’, toimiva vientiä harjoittava tuottaja Crown Equipment (Suzhou) Co. Ltd., jäljempänä ’pyynnön esittäjä’. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on vastaanottanut perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisen pyynnön panna vireille uutta viejää koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti Kiinan kansantasavallassa, jäljempänä ’asianomainen maa’, toimiva vientiä harjoittava tuottaja Crown Equipment (Suzhou) Co. Ltd., jäljempänä ’pyynnön esittäjä’.

B.   TUOTE

| (2) | Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat käsikäyttöiset haarukkatrukit ja niiden keskeiset osat eli alustat ja hydrauliikka, jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00. Käsikäyttöisillä haarukkatrukeilla tarkoitetaan trukkeja, joissa on kuormalavojen käsittelyyn tarkoitetut, pyörillä varustetut nostavat haarukkavarret ja jotka on suunniteltu siten, että käyttäjä voi kävellen ja nivellettyä vetoaisaa käyttämällä työntää, vetää ja ohjata niitä käsivoimin sileällä, tasaisella ja kovalla pinnalla. Käsikäyttöiset haarukkatrukit, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, on suunniteltu siten, että kuormaa voidaan nostaa vetoaisaa pumppaamalla niin ylös, että kuormaa voidaan siirtää, eikä niillä ole muita lisätoimintoja tai käyttötarkoituksia, kuten i) kuormien siirtäminen ja nostaminen korkeammalle tai kuormien varastoiminen (korkealle nostavat nostovaunut), ii) kuormalavojen pinoaminen päällekkäin (pinoamistrukit), iii) kuormien nostaminen työskentelytasolle (saksinostimet) tai iv) kuormien nostaminen ja punnitseminen (punnitustrukit). |
| --- | --- |

(2)

Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat käsikäyttöiset haarukkatrukit ja niiden keskeiset osat eli alustat ja hydrauliikka, jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00. Käsikäyttöisillä haarukkatrukeilla tarkoitetaan trukkeja, joissa on kuormalavojen käsittelyyn tarkoitetut, pyörillä varustetut nostavat haarukkavarret ja jotka on suunniteltu siten, että käyttäjä voi kävellen ja nivellettyä vetoaisaa käyttämällä työntää, vetää ja ohjata niitä käsivoimin sileällä, tasaisella ja kovalla pinnalla. Käsikäyttöiset haarukkatrukit, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, on suunniteltu siten, että kuormaa voidaan nostaa vetoaisaa pumppaamalla niin ylös, että kuormaa voidaan siirtää, eikä niillä ole muita lisätoimintoja tai käyttötarkoituksia, kuten i) kuormien siirtäminen ja nostaminen korkeammalle tai kuormien varastoiminen (korkealle nostavat nostovaunut), ii) kuormalavojen pinoaminen päällekkäin (pinoamistrukit), iii) kuormien nostaminen työskentelytasolle (saksinostimet) tai iv) kuormien nostaminen ja punnitseminen (punnitustrukit).

C.   VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET

| (3) | Voimassa oleva toimenpide on lopullinen polkumyyntitulli, joka otettiin käyttöön neuvoston asetuksella (EY) N:o 1174/2005 (2); sen perusteella Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, myös pyynnön esittäjän tuottaman, tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa yhteisöön sovelletaan 46,7 prosentin suuruista lopullista polkumyyntitullia, kun taas asetuksessa erikseen mainittuihin lukuisiin yrityksiin sovelletaan yksilöllistä tullia. |
| --- | --- |

(3)

Voimassa oleva toimenpide on lopullinen polkumyyntitulli, joka otettiin käyttöön neuvoston asetuksella (EY) N:o 1174/2005 (2); sen perusteella Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, myös pyynnön esittäjän tuottaman, tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa yhteisöön sovelletaan 46,7 prosentin suuruista lopullista polkumyyntitullia, kun taas asetuksessa erikseen mainittuihin lukuisiin yrityksiin sovelletaan yksilöllistä tullia.

D.   TARKASTELUN PERUSTEET

| (4) | Pyynnön esittäjä väittää, että se toimii perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa määritellyissä markkinatalousolosuhteissa. Pyynnön esittäjä väittää myös, että se ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön polkumyyntitoimenpiteiden perustana olleena tutkimusajanjaksona eli 1 päivän huhtikuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2004 välisenä aikana, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimusajanjakso’, ja että se ei ole etuyhteydessä mihinkään tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavaan tuottajaan, johon sovelletaan edellä mainittuja polkumyyntitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(4)

Pyynnön esittäjä väittää, että se toimii perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa määritellyissä markkinatalousolosuhteissa. Pyynnön esittäjä väittää myös, että se ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön polkumyyntitoimenpiteiden perustana olleena tutkimusajanjaksona eli 1 päivän huhtikuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2004 välisenä aikana, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimusajanjakso’, ja että se ei ole etuyhteydessä mihinkään tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavaan tuottajaan, johon sovelletaan edellä mainittuja polkumyyntitoimenpiteitä.

| (5) | Lisäksi pyynnön esittäjä väittää, että se aloitti tarkasteltavana olevan tuotteen viennin yhteisöön alkuperäisen tutkimusajanjakson loputtua. |
| --- | --- |

(5)

Lisäksi pyynnön esittäjä väittää, että se aloitti tarkasteltavana olevan tuotteen viennin yhteisöön alkuperäisen tutkimusajanjakson loputtua.

E.   MENETTELY

| (6) | Niille yhteisön tuottajille, joita asian tiedetään koskevan, on ilmoitettu edellä mainitusta pyynnöstä, ja niille on annettu tilaisuus esittää huomautuksia. Huomautuksia ei ole kuitenkaan esitetty. |
| --- | --- |

(6)

Niille yhteisön tuottajille, joita asian tiedetään koskevan, on ilmoitettu edellä mainitusta pyynnöstä, ja niille on annettu tilaisuus esittää huomautuksia. Huomautuksia ei ole kuitenkaan esitetty.

| (7) | Komissio on saatavilla olevan näytön tutkittuaan päättänyt, että näyttö on riittävä perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisen uuden viejän tarkastelun panemiseksi vireille. Saatuaan jäljempänä johdanto-osan 8 kappaleen c alakohdassa mainitun pyynnön komissio määrittää, toimiiko pyynnön esittäjä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa määritellyissä markkinatalousolosuhteissa tai täyttääkö se vaihtoehtoisesti yksilöllisen tullin vahvistamiselle asetetut vaatimukset perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Jos näin on, lasketaan pyynnön esittäjän yksilöllinen polkumyyntimarginaali, ja jos polkumyyntiä havaitaan, määritetään tulli, jota olisi sovellettava tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin yhteisöön. |
| --- | --- |

(7)

Komissio on saatavilla olevan näytön tutkittuaan päättänyt, että näyttö on riittävä perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisen uuden viejän tarkastelun panemiseksi vireille. Saatuaan jäljempänä johdanto-osan 8 kappaleen c alakohdassa mainitun pyynnön komissio määrittää, toimiiko pyynnön esittäjä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa määritellyissä markkinatalousolosuhteissa tai täyttääkö se vaihtoehtoisesti yksilöllisen tullin vahvistamiselle asetetut vaatimukset perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Jos näin on, lasketaan pyynnön esittäjän yksilöllinen polkumyyntimarginaali, ja jos polkumyyntiä havaitaan, määritetään tulli, jota olisi sovellettava tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin yhteisöön.

| (8) | Jos todetaan, että pyynnön esittäjä täyttää yksilöllisen tullin vahvistamiselle asetetut vaatimukset, saattaa olla tarpeen muuttaa asetuksen (EY) N:o 1174/2005 1 artiklan 2 kohdassa mainitsemattomien yritysten valmistamien tarkasteltavana olevien tuotteiden tuonnissa tällä hetkellä sovellettavaa tullia.






  a) | Kyselylomakkeet

  Saadakseen tutkimuksensa kannalta välttämättöminä pitämänsä tiedot komissio lähettää kyselylomakkeen pyynnön esittäjälle. |
| --- | --- | --- |

(8)

Jos todetaan, että pyynnön esittäjä täyttää yksilöllisen tullin vahvistamiselle asetetut vaatimukset, saattaa olla tarpeen muuttaa asetuksen (EY) N:o 1174/2005 1 artiklan 2 kohdassa mainitsemattomien yritysten valmistamien tarkasteltavana olevien tuotteiden tuonnissa tällä hetkellä sovellettavaa tullia.

a)

Kyselylomakkeet

Saadakseen tutkimuksensa kannalta välttämättöminä pitämänsä tiedot komissio lähettää kyselylomakkeen pyynnön esittäjälle.

| b) | Tietojen kerääminen ja osapuolten kuuleminen

  Asianomaisia osapuolia pyydetään esittämään näkökantansa kirjallisesti ja toimittamaan asiaa tukevaa näyttöä.
  Komissio voi lisäksi kuulla asianomaisia osapuolia, jos ne pyytävät sitä kirjallisesti ja osoittavat, että niiden kuulemiseen on olemassa erityisiä syitä.
  Huomiota pyydetään kiinnittämään siihen, että useimpien perusasetuksessa säädettyjen menettelyjä koskevien oikeuksien käyttö edellyttää osapuolten ilmoittautumista tässä asetuksessa säädetyssä määräajassa. |
| --- | --- |

b)

Tietojen kerääminen ja osapuolten kuuleminen

Asianomaisia osapuolia pyydetään esittämään näkökantansa kirjallisesti ja toimittamaan asiaa tukevaa näyttöä.

Komissio voi lisäksi kuulla asianomaisia osapuolia, jos ne pyytävät sitä kirjallisesti ja osoittavat, että niiden kuulemiseen on olemassa erityisiä syitä.

Huomiota pyydetään kiinnittämään siihen, että useimpien perusasetuksessa säädettyjen menettelyjä koskevien oikeuksien käyttö edellyttää osapuolten ilmoittautumista tässä asetuksessa säädetyssä määräajassa.

| c) | Markkinatalouskohtelu ja yksilöllinen kohtelu

  Normaaliarvo määritetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti, jos pyynnön esittäjä toimittaa riittävän näytön siitä, että se toimii markkinatalousolosuhteissa eli täyttää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt vaatimukset. Pyynnön esittäjän on toimitettava tätä koskeva asianmukaisesti perusteltu pyyntö tämän asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa asetetussa erityisessä määräajassa. Komissio lähettää lomakkeet tällaista pyyntöä varten pyynnön esittäjälle ja Kiinan kansantasavallan viranomaisille. Pyynnön esittäjä voi käyttää lomaketta myös yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön esittämiseen eli sen ilmoittamiseen, että se täyttää perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa esitetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

c)

Markkinatalouskohtelu ja yksilöllinen kohtelu

Normaaliarvo määritetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti, jos pyynnön esittäjä toimittaa riittävän näytön siitä, että se toimii markkinatalousolosuhteissa eli täyttää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt vaatimukset. Pyynnön esittäjän on toimitettava tätä koskeva asianmukaisesti perusteltu pyyntö tämän asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa asetetussa erityisessä määräajassa. Komissio lähettää lomakkeet tällaista pyyntöä varten pyynnön esittäjälle ja Kiinan kansantasavallan viranomaisille. Pyynnön esittäjä voi käyttää lomaketta myös yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön esittämiseen eli sen ilmoittamiseen, että se täyttää perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa esitetyt vaatimukset.

| d) | Markkinatalousmaan valinta

  Jos pyynnön esittäjälle ei myönnetä markkinatalouskohtelua, mutta se täyttää yksilöllisen tullin vahvistamiselle asetetut vaatimukset perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti, Kiinan kansantasavaltaa koskeva normaaliarvo määritetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti sopivaa markkinatalousmaata koskevien tietojen perusteella. Komissio ehdottaa tähän tarkoitukseen Kanadaa, kuten tehtiin tutkimuksessa, joka johti toimenpiteiden käyttöönottoon Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa. Asianomaisia osapuolia pyydetään esittämään huomautuksensa valinnan sopivuudesta tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa asetetussa erityisessä määräajassa.
  Jos pyynnön esittäjälle myönnetään markkinatalouskohtelu, komissio voi tarvittaessa käyttää myös sopivalle markkinatalousmaalle määritettyä normaaliarvoa koskevia päätelmiä esimerkiksi korvatakseen Kiinan kansantasavaltaa koskevat epäluotettavat kustannus- tai hintatiedot, jos vaadittavia luotettavia tietoja ei ole saatavissa Kiinan kansantasavallasta ja niitä tarvitaan normaaliarvon määrittämiseksi. Komissio ehdottaa Kanadaa myös tähän tarkoitukseen. |
| --- | --- |

d)

Markkinatalousmaan valinta

Jos pyynnön esittäjälle ei myönnetä markkinatalouskohtelua, mutta se täyttää yksilöllisen tullin vahvistamiselle asetetut vaatimukset perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti, Kiinan kansantasavaltaa koskeva normaaliarvo määritetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti sopivaa markkinatalousmaata koskevien tietojen perusteella. Komissio ehdottaa tähän tarkoitukseen Kanadaa, kuten tehtiin tutkimuksessa, joka johti toimenpiteiden käyttöönottoon Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa. Asianomaisia osapuolia pyydetään esittämään huomautuksensa valinnan sopivuudesta tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa asetetussa erityisessä määräajassa.

Jos pyynnön esittäjälle myönnetään markkinatalouskohtelu, komissio voi tarvittaessa käyttää myös sopivalle markkinatalousmaalle määritettyä normaaliarvoa koskevia päätelmiä esimerkiksi korvatakseen Kiinan kansantasavaltaa koskevat epäluotettavat kustannus- tai hintatiedot, jos vaadittavia luotettavia tietoja ei ole saatavissa Kiinan kansantasavallasta ja niitä tarvitaan normaaliarvon määrittämiseksi. Komissio ehdottaa Kanadaa myös tähän tarkoitukseen.

F.   VOIMASSA OLEVAN TULLIN KUMOAMINEN JA TUONNIN KIRJAAMINEN

| (9) | Voimassa oleva polkumyyntitulli olisi kumottava perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan nojalla pyynnön esittäjän tuottaman ja yhteisöön vientiä varten myymän tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin osalta. Samalla tällaisen tuonnin kirjaaminen olisi tehtävä pakolliseksi perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti sen varmistamiseksi, että polkumyyntitullit voidaan kantaa taannehtivasti tämän tarkastelun vireillepanopäivästä alkaen, jos tarkastelu osoittaa pyynnön esittäjän harjoittavan polkumyyntiä. Pyynnön esittäjän maksettaviksi tulevaisuudessa mahdollisesti tulevien tullien määrää ei voida menettelyn tässä vaiheessa arvioida. |
| --- | --- |

(9)

Voimassa oleva polkumyyntitulli olisi kumottava perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan nojalla pyynnön esittäjän tuottaman ja yhteisöön vientiä varten myymän tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin osalta. Samalla tällaisen tuonnin kirjaaminen olisi tehtävä pakolliseksi perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti sen varmistamiseksi, että polkumyyntitullit voidaan kantaa taannehtivasti tämän tarkastelun vireillepanopäivästä alkaen, jos tarkastelu osoittaa pyynnön esittäjän harjoittavan polkumyyntiä. Pyynnön esittäjän maksettaviksi tulevaisuudessa mahdollisesti tulevien tullien määrää ei voida menettelyn tässä vaiheessa arvioida.

G.   MÄÄRÄAJAT

| (10) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi asetettava määräajat, joiden kuluessa:






  a) | asianomaiset osapuolet voivat ilmoittautua komissiolle, esittää näkökantansa kirjallisesti ja toimittaa tämän asetuksen johdanto-osan 8 kappaleen a alakohdassa tarkoitettujen kyselylomakkeiden vastaukset tai muita tietoja, jotka olisi otettava huomioon tutkimuksessa; |
| --- | --- | --- |

(10)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi asetettava määräajat, joiden kuluessa:

a)

asianomaiset osapuolet voivat ilmoittautua komissiolle, esittää näkökantansa kirjallisesti ja toimittaa tämän asetuksen johdanto-osan 8 kappaleen a alakohdassa tarkoitettujen kyselylomakkeiden vastaukset tai muita tietoja, jotka olisi otettava huomioon tutkimuksessa;

| b) | asianomaiset osapuolet voivat esittää kirjallisen pyynnön tulla komission kuulemiksi; |
| --- | --- |

b)

asianomaiset osapuolet voivat esittää kirjallisen pyynnön tulla komission kuulemiksi;

| c) | asianomaiset osapuolet voivat esittää mielipiteensä siitä, onko Kanada sopiva valinta siksi markkinatalousmaaksi, jota käytettäisiin Kiinan kansantasavaltaa koskevan normaaliarvon määrittämiseen siinä tapauksessa, että pyynnön esittäjälle ei myönnetä markkinatalouskohtelua; |
| --- | --- |

c)

asianomaiset osapuolet voivat esittää mielipiteensä siitä, onko Kanada sopiva valinta siksi markkinatalousmaaksi, jota käytettäisiin Kiinan kansantasavaltaa koskevan normaaliarvon määrittämiseen siinä tapauksessa, että pyynnön esittäjälle ei myönnetä markkinatalouskohtelua;

| d) | pyynnön esittäjän olisi toimitettava perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti asianmukaisesti perusteltu pyyntö markkinatalouskohtelun ja/tai yksilöllisen kohtelun saamiseksi. |
| --- | --- |

d)

pyynnön esittäjän olisi toimitettava perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti asianmukaisesti perusteltu pyyntö markkinatalouskohtelun ja/tai yksilöllisen kohtelun saamiseksi.

H.   YHTEISTYÖSTÄ KIELTÄYTYMINEN

| (11) | Jos asianomainen osapuoli kieltäytyy antamasta tai ei toimita tarvittavia tietoja määräajassa tai jos se huomattavasti vaikeuttaa tutkimusta, päätelmät, jotka voivat olla myönteisiä tai kielteisiä, voidaan tehdä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Jos asianomainen osapuoli kieltäytyy antamasta tai ei toimita tarvittavia tietoja määräajassa tai jos se huomattavasti vaikeuttaa tutkimusta, päätelmät, jotka voivat olla myönteisiä tai kielteisiä, voidaan tehdä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

| (12) | Jos asianomaisen osapuolen todetaan toimittaneen vääriä tai harhaanjohtavia tietoja, niitä ei oteta huomioon ja niiden sijasta voidaan käyttää saatavilla olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Jos asianomainen osapuoli ei toimi yhteistyössä tai toimii yhteistyössä vain osittain ja tämän vuoksi käytetään käytettävissä olevia tietoja, lopputulos voi olla osapuolen kannalta epäedullisempi kuin jos se olisi toiminut yhteistyössä. |
| --- | --- |

(12)

Jos asianomaisen osapuolen todetaan toimittaneen vääriä tai harhaanjohtavia tietoja, niitä ei oteta huomioon ja niiden sijasta voidaan käyttää saatavilla olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Jos asianomainen osapuoli ei toimi yhteistyössä tai toimii yhteistyössä vain osittain ja tämän vuoksi käytetään käytettävissä olevia tietoja, lopputulos voi olla osapuolen kannalta epäedullisempi kuin jos se olisi toiminut yhteistyössä.

I.   HENKILÖTIETOJEN KÄSITTELY

| (13) | Tässä tutkimuksessa kerättyjä henkilötietoja käsitellään yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (3) mukaisesti. |
| --- | --- |

(13)

Tässä tutkimuksessa kerättyjä henkilötietoja käsitellään yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (3) mukaisesti.

J.   KUULEMISMENETTELYSTÄ VASTAAVA NEUVONANTAJA

| (14) | Jos puolustautumisoikeuksien käytössä ilmenee vaikeuksia, asianomainen osapuoli voi ottaa yhteyttä kuulemismenettelystä vastaavaan kauppapolitiikan pääosaston neuvonantajaan. Neuvonantaja on asianomaisten osapuolten ja komission yksiköiden välinen yhteyshenkilö ja toimii tarvittaessa sovittelijana menettelytapakysymyksissä, jotka vaikuttavat osapuolten etuihin kyseisessä menettelyssä; tällaisia kysymyksiä ovat lähinnä oikeus tutustua asiakirjoihin, salassapito, määräaikojen pidentäminen ja kirjallisten ja/tai suullisten näkökantojen käsittely. Asianomaiset osapuolet saavat tarkempia yhteys- ja lisätietoja kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan verkkosivuilla kauppapolitiikan pääosaston osoitteessa (http://ec.europa.eu/trade), |
| --- | --- |

(14)

Jos puolustautumisoikeuksien käytössä ilmenee vaikeuksia, asianomainen osapuoli voi ottaa yhteyttä kuulemismenettelystä vastaavaan kauppapolitiikan pääosaston neuvonantajaan. Neuvonantaja on asianomaisten osapuolten ja komission yksiköiden välinen yhteyshenkilö ja toimii tarvittaessa sovittelijana menettelytapakysymyksissä, jotka vaikuttavat osapuolten etuihin kyseisessä menettelyssä; tällaisia kysymyksiä ovat lähinnä oikeus tutustua asiakirjoihin, salassapito, määräaikojen pidentäminen ja kirjallisten ja/tai suullisten näkökantojen käsittely. Asianomaiset osapuolet saavat tarkempia yhteys- ja lisätietoja kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan verkkosivuilla kauppapolitiikan pääosaston osoitteessa (http://ec.europa.eu/trade),

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Pannaan vireille asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 4 kohdan mukainen asetuksen (EY) N:o 1174/2005 uudelleentarkastelu sen määrittämiseksi, olisiko asetuksella (EY) N:o 1174/2005 käyttöön otettuja polkumyyntitulleja sovellettava ja minkä suuruisina tuotaessa yhteisöön Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia käsikäyttöisiä haarukkatrukkeja ja niiden keskeisiä osia, jotka on tuottanut ja myynyt yhteisöön vientiä varten Crown Equipment (Suzhou) Co. Ltd. (Taric-lisäkoodi A929) ja jotka luokitellaan CN-koodeihin ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 (Taric-koodit 8427900011, 8427900019, 8431200011 ja 8431200019). Tässä asetuksessa käsikäyttöisillä haarukkatrukeilla tarkoitetaan trukkeja, joissa on kuormalavojen käsittelyyn tarkoitetut, pyörillä varustetut nostavat haarukkavarret ja jotka on suunniteltu siten, että käyttäjä voi kävellen ja nivellettyä vetoaisaa käyttämällä työntää, vetää ja ohjata niitä käsivoimin sileällä, tasaisella ja kovalla pinnalla. Käsikäyttöiset haarukkatrukit on suunniteltu siten, että kuormaa voidaan nostaa vetoaisaa pumppaamalla niin ylös, että kuormaa voidaan siirtää, eikä niillä ole muita lisätoimintoja tai käyttötarkoituksia, kuten i) kuormien siirtäminen ja nostaminen korkeammalle tai kuormien varastoiminen (korkealle nostavat nostovaunut), ii) kuormalavojen pinoaminen päällekkäin (pinoamistrukit), iii) kuormien nostaminen työskentelytasolle (saksinostimet) tai iv) kuormien nostaminen ja punnitseminen (punnitustrukit).

2 artikla

Kumotaan asetuksella (EY) N:o 1174/2005 käyttöön otettu polkumyyntitulli tämän asetuksen 1 artiklassa yksilöidyn tuonnin osalta.

3 artikla

Jäsenvaltioiden tulliviranomaiset velvoitetaan asetuksen (EY) N:o 384/96 14 artiklan 5 kohdan nojalla toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tämän asetuksen 1 artiklassa yksilöidyn tuonnin kirjaamiseksi. Tuonnin kirjaamisvelvoite päättyy yhdeksän kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

4 artikla

1.   Jollei toisin ilmoiteta, asianomaisten osapuolten on ilmoittauduttava komissiolle, esitettävä näkökantansa kirjallisesti ja toimitettava tämän asetuksen johdanto-osan 8 kappaleen a alakohdassa tarkoitetun kyselylomakkeen vastaukset tai muut tiedot 40 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä, jotta niiden huomautukset voitaisiin ottaa tutkimuksessa huomioon. Huomiota pyydetään kiinnittämään siihen, että useimpien perusasetuksessa säädettyjen menettelyjä koskevien oikeuksien käyttö edellyttää osapuolen ilmoittautumista edellä mainitussa määräajassa. Asianomaiset osapuolet voivat myös pyytää kirjallisesti saada tulla komission kuulemiksi samassa 40 päivän määräajassa.

2.   Jos tutkimuksen osapuolet haluavat esittää huomautuksia siitä, voidaanko Kanadaa pitää soveltuvana kolmantena markkinatalousmaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan kansantasavallan osalta, niiden on toimitettava huomautuksensa 10 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

3.   Asianmukaisesti perustellut markkinatalouskohtelua ja/tai yksilöllistä kohtelua koskevat pyynnöt on toimitettava komissiolle 40 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta.

4.   Asianomaisten osapuolten on esitettävä kaikki huomautuksensa ja pyyntönsä kirjallisina (ei sähköisessä muodossa, jollei toisin ilmoiteta), ja niissä on oltava asianomaisen osapuolen nimi, osoite, sähköpostiosoite sekä puhelin- ja faksinumero. Kaikki asianomaisten osapuolten luottamuksellisina toimittamat kirjalliset huomautukset, mukaan luettuna tässä asetuksessa pyydetyt tiedot, kyselyvastaukset ja kirjeenvaihto, on varustettava merkinnällä ”Limited (4)”, ja niihin on liitettävä asetuksen (EY) N:o 384/96 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti ei-luottamuksellinen toisinto, joka varustetaan merkinnällä ”FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES” (asianomaisten tarkasteltavaksi).

Kaikki asiaan liittyvät tiedot ja/tai kuulemista koskevat pyynnöt on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 4/92 |
| B-1040 Brussels |
| Belgium |
| Faksi: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N-105 4/92

B-1040 Brussels

Belgium

Faksi: (32-2) 295 65 05

5 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä tammikuuta 2009.

Komission puolesta

Catherine ASHTON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUVL L 189, 21.7.2005, s. 1.

2

(3)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

3

(4)  Tämä tarkoittaa sitä, että asiakirja on tarkoitettu ainoastaan sisäiseen käyttöön. Se on suojattu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan nojalla (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43). Se on neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 19 artiklassa (EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1) ja vuoden 1994 GATT-sopimuksen VI artiklan soveltamisesta tehdyn WTO-sopimuksen (polkumyynnin vastainen sopimus) 6 artiklassa tarkoitettu luottamuksellinen asiakirja.

4

---

| 22.1.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 17/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 17/23

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 53/2009,

annettu 21 päivänä tammikuuta 2009,

tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisten tilinpäätösstandardien IAS 32 ja IAS 1 osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta 19 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tietyt kansainväliset tilinpäätösstandardit ja tulkinnat, jotka olivat voimassa 15 päivänä lokakuuta 2008, hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 1126/2008 (2). |
| --- | --- |

(1)

Tietyt kansainväliset tilinpäätösstandardit ja tulkinnat, jotka olivat voimassa 15 päivänä lokakuuta 2008, hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 1126/2008 (2).

| (2) | International Accounting Standards Board (IASB) julkaisi 14 päivänä helmikuuta 2008 muutoksia standardeihin IAS 32 (Rahoitusinstrumentit: esittämistapa) ja IAS 1 (Tilinpäätösten esittäminen – Lunastusvelvoitteiset rahoitusinstrumentit ja yhteisön purkautuessa syntyvät velvoitteet), jäljempänä ’IAS 32:n ja IAS 1:n muutokset’. Muutokset edellyttävät, että yritysten liikkeeseen laskemat tietyt instrumentit, jotka niiden tavanomaisiin osakkeisiin verrattavissa olevasta luonteesta huolimatta nyt luokitellaan veloiksi, luokitellaan vastedes omaksi pääomaksi. Kyseisistä välineistä on esitettävä lisätietoja, ja niiden luokittelun muutoksiin olisi sovellettava uusia sääntöjä. |
| --- | --- |

(2)

International Accounting Standards Board (IASB) julkaisi 14 päivänä helmikuuta 2008 muutoksia standardeihin IAS 32 (Rahoitusinstrumentit: esittämistapa) ja IAS 1 (Tilinpäätösten esittäminen – Lunastusvelvoitteiset rahoitusinstrumentit ja yhteisön purkautuessa syntyvät velvoitteet), jäljempänä ’IAS 32:n ja IAS 1:n muutokset’. Muutokset edellyttävät, että yritysten liikkeeseen laskemat tietyt instrumentit, jotka niiden tavanomaisiin osakkeisiin verrattavissa olevasta luonteesta huolimatta nyt luokitellaan veloiksi, luokitellaan vastedes omaksi pääomaksi. Kyseisistä välineistä on esitettävä lisätietoja, ja niiden luokittelun muutoksiin olisi sovellettava uusia sääntöjä.

| (3) | Tilinpäätöskysymysten asiantuntijakomitean (European Financial Reporting Advisory Group, EFRAG) teknisten asiantuntijoiden ryhmän (Technical Expert Group, TEG) kanssa käytyjen neuvottelujen perusteella voidaan todeta, että IAS 32:n ja IAS 1:n muutokset täyttävät asetuksen (EY) N:o 1606/2002 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt tekniset hyväksymisperusteet. Kyseinen tarkasteluryhmä tarkasteli hyväksymistä koskevaa EFRAGin lausuntoa tilinpäätösstandardeja koskevien lausuntojen tarkasteluryhmän perustamisesta tietojen antamiseksi komissiolle EFRAGin (European Financial Reporting Advisory Group) lausuntojen puolueettomuudesta ja tasapuolisuudesta 14 päivänä heinäkuuta 2006 tehdyn komission päätöksen 2006/505/EY (3) mukaisesti ja totesi komissiolle lausunnon olevan tasapuolinen ja puolueeton. |
| --- | --- |

(3)

Tilinpäätöskysymysten asiantuntijakomitean (European Financial Reporting Advisory Group, EFRAG) teknisten asiantuntijoiden ryhmän (Technical Expert Group, TEG) kanssa käytyjen neuvottelujen perusteella voidaan todeta, että IAS 32:n ja IAS 1:n muutokset täyttävät asetuksen (EY) N:o 1606/2002 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt tekniset hyväksymisperusteet. Kyseinen tarkasteluryhmä tarkasteli hyväksymistä koskevaa EFRAGin lausuntoa tilinpäätösstandardeja koskevien lausuntojen tarkasteluryhmän perustamisesta tietojen antamiseksi komissiolle EFRAGin (European Financial Reporting Advisory Group) lausuntojen puolueettomuudesta ja tasapuolisuudesta 14 päivänä heinäkuuta 2006 tehdyn komission päätöksen 2006/505/EY (3) mukaisesti ja totesi komissiolle lausunnon olevan tasapuolinen ja puolueeton.

| (4) | Asetusta (EY) N:o 1126/2008 olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Asetusta (EY) N:o 1126/2008 olisi sen vuoksi muutettava.

| (5) | Tilinpäätöskysymysten sääntelykomitea on hyväksynyt tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet, |
| --- | --- |

(5)

Tilinpäätöskysymysten sääntelykomitea on hyväksynyt tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1126/2008 liite seuraavasti:

| 1) | Muutetaan kansainvälinen tilinpäätösstandardi IAS 32 (Rahoitusinstrumentit: esittämistapa) tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

1)

Muutetaan kansainvälinen tilinpäätösstandardi IAS 32 (Rahoitusinstrumentit: esittämistapa) tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

| 2) | Muutetaan IAS 1 (Tilinpäätöksen esittäminen) tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Muutetaan IAS 1 (Tilinpäätöksen esittäminen) tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

| 3) | Muutetaan kansainväliset tilinpäätösstandardit IFRS 7 ja IAS 39 sekä kansainvälisen tilinpäätöskysymysten tulkintakomitean tulkinta IFRIC 2 IAS 32:n ja IAS 1:n muutoksissa esitetyllä tavalla tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

3)

Muutetaan kansainväliset tilinpäätösstandardit IFRS 7 ja IAS 39 sekä kansainvälisen tilinpäätöskysymysten tulkintakomitean tulkinta IFRIC 2 IAS 32:n ja IAS 1:n muutoksissa esitetyllä tavalla tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Yritysten on sovellettava tämän asetuksen liitteessä tarkoitettuja IAS 32:n ja IAS 1:n muutoksia viimeistään sen ensimmäisen tilikauden alusta, joka alkaa 31 päivänä joulukuuta 2008 jälkeen.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä tammikuuta 2009.

Komission puolesta

Charlie McCREEVY

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  EUVL L 320, 29.11.2008, s. 1.

2

(3)  EUVL L 199, 21.7.2006, s. 33.

3

---

LIITE

KANSAINVÄLISET TILINPÄÄTÖSSTANDARDIT

| IAS 32 | IAS 32:n muutokset Rahoitusinstrumentit: esittämistapa |
| --- | --- |
| IAS 1 | IAS 1:n muutokset Tilinpäätöstietojen esittäminen |

IAS 32

IAS 32:n muutokset Rahoitusinstrumentit: esittämistapa

IAS 1

IAS 1:n muutokset Tilinpäätöstietojen esittäminen

Jäljentäminen sallittu Euroopan talousalueella. Kaikki olemassa olevat oikeudet pidätetään Euroopan talousalueen ulkopuolella lukuun ottamatta oikeutta kopioida yksityiskäyttöön tai muuhun kohtuulliseen käyttöön. Lisätietoja on saatavissa IASB:sta internetosoitteessa www.iasb.org

MUUTOKSET IAS 32:EEN RAHOITUSINSTRUMENTIT: ESITTÄMISTAPA JA IAS 1:EEN TILINPÄÄTÖKSEN ESITTÄMINEN

LUNASTUSVELVOITTEISET RAHOITUSINSTRUMENTIT JA YHTEISÖN PURKAUTUESSA SYNTYVÄT VELVOITTEET

IFRS-standardien muutokset

Tämä asiakirja sisältää muutoksia IAS 32:een Rahoitusinstrumentit: esittämistapa ja IAS 1:een Tilinpäätöksen esittäminen (uudistettu 2007) sekä näistä aiheutuvia muutoksia IFRS 7:ään Rahoitusinstrumentit: tilinpäätöksessä esitettävät tiedot, IAS 39:ään Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen ja IFRIC 2:een Jäsenten osuudet osuustoiminnallisissa yhteisöissä ja muut vastaavat instrumentit. Asiakirja sisältää myös muutoksia IAS 32:n ja IAS 1:n johtopäätösten perusteluihin ja IAS 32:n yhteydessä oleviin havainnollistaviin esimerkkeihin. Muutokset seuraavat ehdotuksista, jotka sisältyivät kesäkuussa 2006 julkaistuun luonnokseen ehdotetuiksi muutoksiksi IAS 32:een ja IAS 1:een Financial Instruments Puttable at Fair Value and Obligations Arising on Liquidation.

Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia 1.1.2009 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Aikaisempi soveltaminen on sallittua. Jos yhteisö soveltaa näitä muutoksia aikaisemmalla kaudella, tästä on annettava tieto.

Muutokset IAS 32:een

Rahoitusinstrumentit: esittämistapa

Standardin kappaleessa 11 muutetaan rahoitusvaroihin kuuluvan erän ja rahoitusvelan määritelmiä sekä lisätään käyvän arvon määritelmän jälkeen lunastusvelvoitteisen instrumentin määritelmä.

MÄÄRITELMÄT (KS. MYÖS KAPPALEET AG3–AG23)

| 11 | Tässä standardissa käytetään seuraavia termejä seuraavassa merkityksessä:
  ...

  Rahoitusvaroihin kuuluva erä on mikä tahansa omaisuuserä, joka on:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

11

Tässä standardissa käytetään seuraavia termejä seuraavassa merkityksessä:

...

Rahoitusvaroihin kuuluva erä on mikä tahansa omaisuuserä, joka on:

(a)

...

| (d) | sopimus, joka tullaan toteuttamaan tai saatetaan toteuttaa yhteisön omina oman pääoman ehtoisina instrumentteina ja joka on:






  (i) | ... |
| --- | --- | --- |

(d)

sopimus, joka tullaan toteuttamaan tai saatetaan toteuttaa yhteisön omina oman pääoman ehtoisina instrumentteina ja joka on:

(i)

...

| (ii) | johdannaissopimus, joka tullaan toteuttamaan tai saatetaan toteuttaa muulla tavalla kuin vaihtamalla kiinteä määrä käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja kiinteään lukumäärään yhteisön omia oman pääoman ehtoisia instrumentteja. Yhteisön omiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin ei tässä lueta kappaleiden 16A ja 16B mukaisesti oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi luokiteltuja lunastusvelvoitteisia rahoitusinstrumentteja, instrumentteja, jotka velvoittavat yhteisön luovuttamaan toiselle osapuolelle suhteellisen osuuden yhteisön nettovarallisuudesta vain yhteisön purkautuessa ja jotka luokitellaan oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti, eikä instrumentteja, jotka ovat sopimuksia yhteisön omien oman pääoman ehtoisten instrumenttien vastaanottamisesta tai luovuttamisesta tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(ii)

johdannaissopimus, joka tullaan toteuttamaan tai saatetaan toteuttaa muulla tavalla kuin vaihtamalla kiinteä määrä käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja kiinteään lukumäärään yhteisön omia oman pääoman ehtoisia instrumentteja. Yhteisön omiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin ei tässä lueta kappaleiden 16A ja 16B mukaisesti oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi luokiteltuja lunastusvelvoitteisia rahoitusinstrumentteja, instrumentteja, jotka velvoittavat yhteisön luovuttamaan toiselle osapuolelle suhteellisen osuuden yhteisön nettovarallisuudesta vain yhteisön purkautuessa ja jotka luokitellaan oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti, eikä instrumentteja, jotka ovat sopimuksia yhteisön omien oman pääoman ehtoisten instrumenttien vastaanottamisesta tai luovuttamisesta tulevaisuudessa.

Rahoitusvelka on mikä tahansa velka, joka on:

| (a) | sopimukseen perustuva velvollisuus:






  (i) | luovuttaa käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja toiselle yhteisölle; tai |
| --- | --- | --- |

(a)

sopimukseen perustuva velvollisuus:

(i)

luovuttaa käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja toiselle yhteisölle; tai

| (ii) | vaihtaa rahoitusvaroja tai -velkoja toisen yhteisön kanssa olosuhteissa, jotka mahdollisesti osoittautuvat yhteisölle epäedullisiksi; tai |
| --- | --- |

(ii)

vaihtaa rahoitusvaroja tai -velkoja toisen yhteisön kanssa olosuhteissa, jotka mahdollisesti osoittautuvat yhteisölle epäedullisiksi; tai

| (b) | sopimus, joka tullaan toteuttamaan tai saatetaan toteuttaa yhteisön omina oman pääoman ehtoisina instrumentteina ja joka on:






  (i) | muu kuin johdannaissopimus, jonka perusteella yhteisö on tai saattaa olla velvollinen luovuttamaan muuttuvan lukumäärän omia oman pääoman ehtoisia instrumenttejaan; tai |
| --- | --- | --- |

(b)

sopimus, joka tullaan toteuttamaan tai saatetaan toteuttaa yhteisön omina oman pääoman ehtoisina instrumentteina ja joka on:

(i)

muu kuin johdannaissopimus, jonka perusteella yhteisö on tai saattaa olla velvollinen luovuttamaan muuttuvan lukumäärän omia oman pääoman ehtoisia instrumenttejaan; tai

| (ii) | johdannaissopimus, joka tullaan toteuttamaan tai saatetaan toteuttaa muulla tavalla kuin vaihtamalla kiinteä määrä käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja kiinteään lukumäärään yhteisön omia oman pääoman ehtoisia instrumentteja. Yhteisön omiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin ei tässä lueta kappaleiden 16A ja 16B mukaisesti oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi luokiteltuja lunastusvelvoitteisia rahoitusinstrumentteja, instrumentteja, jotka velvoittavat yhteisön luovuttamaan toiselle osapuolelle suhteellisen osuuden yhteisön nettovarallisuudesta vain yhteisön purkautuessa ja jotka luokitellaan oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti, eikä instrumentteja, jotka ovat sopimuksia yhteisön omien oman pääoman ehtoisten instrumenttien vastaanottamisesta tai luovuttamisesta tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(ii)

johdannaissopimus, joka tullaan toteuttamaan tai saatetaan toteuttaa muulla tavalla kuin vaihtamalla kiinteä määrä käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja kiinteään lukumäärään yhteisön omia oman pääoman ehtoisia instrumentteja. Yhteisön omiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin ei tässä lueta kappaleiden 16A ja 16B mukaisesti oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi luokiteltuja lunastusvelvoitteisia rahoitusinstrumentteja, instrumentteja, jotka velvoittavat yhteisön luovuttamaan toiselle osapuolelle suhteellisen osuuden yhteisön nettovarallisuudesta vain yhteisön purkautuessa ja jotka luokitellaan oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti, eikä instrumentteja, jotka ovat sopimuksia yhteisön omien oman pääoman ehtoisten instrumenttien vastaanottamisesta tai luovuttamisesta tulevaisuudessa.

Tästä poiketen instrumentti, joka vastaa rahoitusvelan määritelmää, luokitellaan oman pääoman ehtoiseksi instrumentiksi, jos sillä on kaikki kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D tarkoitetut ominaisuudet ja se täyttää kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ehdot.

...

Lunastusvelvoitteinen instrumentti on rahoitusinstrumentti, joka antaa haltijalleen oikeuden vaatia liikkeeseenlaskijaa lunastamaan instrumentin takaisin käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja vastaan tai jonka liikkeeseenlaskija automaattisesti lunastaa takaisin epävarman vastaisen tapahtuman toteutuessa taikka instrumentin haltijan kuollessa tai jäädessä eläkkeelle.

Kappaletta 15 edeltävää otsikkoa sekä kappaletta 16 muutetaan. Kappaleen 16 jälkeen lisätään otsikko, kappaleet 16A ja 16B, toinen otsikko, kappaleet 16C ja 16D, jälleen uusi otsikko sekä kappaleet 16E ja 16F.

ESITTÄMISTAPA

Velat ja oma pääoma (ks. myös kappaleet AG13–AG14J ja AG25–AG29A)

| ... | |
| --- | --- |

...

| 16 | Kun liikkeeseenlaskija soveltaa kappaleessa 11 esitettyjä määritelmiä ratkaistakseen, onko rahoitusinstrumentti pikemminkin oman pääoman ehtoinen instrumentti kuin rahoitusvelka, niin instrumentti on oman pääoman ehtoinen instrumentti siinä ja vain siinä tapauksessa, että molemmat alla esitetyt ehdot (a) ja (b) täyttyvät:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

16

Kun liikkeeseenlaskija soveltaa kappaleessa 11 esitettyjä määritelmiä ratkaistakseen, onko rahoitusinstrumentti pikemminkin oman pääoman ehtoinen instrumentti kuin rahoitusvelka, niin instrumentti on oman pääoman ehtoinen instrumentti siinä ja vain siinä tapauksessa, että molemmat alla esitetyt ehdot (a) ja (b) täyttyvät:

(a)

...

| (b) | Jos instrumentti tullaan toteuttamaan tai saatetaan toteuttaa liikkeeseenlaskijan omina oman pääoman ehtoisina instrumentteina, se on:






  (i) | ... |
| --- | --- | --- |

(b)

Jos instrumentti tullaan toteuttamaan tai saatetaan toteuttaa liikkeeseenlaskijan omina oman pääoman ehtoisina instrumentteina, se on:

(i)

...

| (ii) | johdannaissopimus, joka tullaan toteuttamaan yksinomaan siten, että liikkeeseenlaskija vaihtaa kiinteän määrän käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja kiinteään lukumäärään omia oman pääoman ehtoisia instrumenttejaan. Liikkeeseenlaskijan omiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin ei tässä lueta instrumentteja, joilla on kaikki kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D kuvatut ominaisuudet ja jotka täyttävät kyseisissä kappaleissa kuvatut ehdot, tai jotka ovat sopimuksia liikkeeseenlaskijan omien oman pääoman ehtoisten instrumenttien vastaanottamisesta tai luovuttamisesta tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(ii)

johdannaissopimus, joka tullaan toteuttamaan yksinomaan siten, että liikkeeseenlaskija vaihtaa kiinteän määrän käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja kiinteään lukumäärään omia oman pääoman ehtoisia instrumenttejaan. Liikkeeseenlaskijan omiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin ei tässä lueta instrumentteja, joilla on kaikki kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D kuvatut ominaisuudet ja jotka täyttävät kyseisissä kappaleissa kuvatut ehdot, tai jotka ovat sopimuksia liikkeeseenlaskijan omien oman pääoman ehtoisten instrumenttien vastaanottamisesta tai luovuttamisesta tulevaisuudessa.

Sellainen sopimukseen perustuva velvoite, johdannaissopimuksesta johtuva velvoite mukaan luettuna, joka tulee johtamaan tai saattaa johtaa liikkeeseenlaskijan omien oman pääoman ehtoisten instrumenttien vastaanottamiseen tai luovuttamiseen tulevaisuudessa mutta ei täytä edellä tarkoitettuja ehtoja (a) ja (b), ei ole oman pääoman ehtoinen instrumentti. Tästä poiketen instrumentti, joka vastaa rahoitusvelan määritelmää, luokitellaan oman pääoman ehtoiseksi instrumentiksi, jos sillä on kaikki kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D tarkoitetut ominaisuudet ja se täyttää kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ehdot.

Lunastusvelvoitteiset instrumentit

| 16A | Lunastusvelvoitteinen rahoitusinstrumentti sisältää liikkeeseenlaskijalle sopimukseen perustuvan velvollisuuden ostaa kyseinen instrumentti takaisin tai lunastaa se käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja vastaan lunastuttamisoikeutta käytettäessä. Poikkeuksena rahoitusvelan määritelmään tällaisen velvoitteen sisältävä instrumentti luokitellaan oman pääoman ehtoiseksi instrumentiksi, jos sillä on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  (a) | Se oikeuttaa haltijansa suhteelliseen osuuteen yhteisön nettovarallisuudesta yhteisön purkautuessa. Yhteisön nettovarallisuudella tarkoitetaan niitä varoja, jotka jäävät jäljelle, kun kaikki muut sen varoihin kohdistuvat vaateet on vähennetty. Suhteellinen osuus määritetään:






  (i) | jakamalla yhteisön purkamisajankohdan nettovarallisuus määrältään yhtä suuriin yksikköihin; ja |
| --- | --- | --- | --- |

16A

Lunastusvelvoitteinen rahoitusinstrumentti sisältää liikkeeseenlaskijalle sopimukseen perustuvan velvollisuuden ostaa kyseinen instrumentti takaisin tai lunastaa se käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja vastaan lunastuttamisoikeutta käytettäessä. Poikkeuksena rahoitusvelan määritelmään tällaisen velvoitteen sisältävä instrumentti luokitellaan oman pääoman ehtoiseksi instrumentiksi, jos sillä on kaikki seuraavat ominaisuudet:

(a)

Se oikeuttaa haltijansa suhteelliseen osuuteen yhteisön nettovarallisuudesta yhteisön purkautuessa. Yhteisön nettovarallisuudella tarkoitetaan niitä varoja, jotka jäävät jäljelle, kun kaikki muut sen varoihin kohdistuvat vaateet on vähennetty. Suhteellinen osuus määritetään:

(i)

jakamalla yhteisön purkamisajankohdan nettovarallisuus määrältään yhtä suuriin yksikköihin; ja

| (ii) | kertomalla kyseinen määrä rahoitusinstrumentin haltijalla olevien yksikköjen lukumäärällä. |
| --- | --- |

(ii)

kertomalla kyseinen määrä rahoitusinstrumentin haltijalla olevien yksikköjen lukumäärällä.

| (b) | Instrumentti kuuluu sellaiseen instrumenttiluokkaan, joka on kaikkia muita instrumenttiluokkia huonommassa etuoikeusasemassa. Jotta instrumentti kuuluisi tällaiseen luokkaan:






  (i) | sillä ei yhteisön purkautuessa ole muihin vaateisiin nähden minkäänlaista etuoikeutta yhteisön varoihin, ja |
| --- | --- | --- |

(b)

Instrumentti kuuluu sellaiseen instrumenttiluokkaan, joka on kaikkia muita instrumenttiluokkia huonommassa etuoikeusasemassa. Jotta instrumentti kuuluisi tällaiseen luokkaan:

(i)

sillä ei yhteisön purkautuessa ole muihin vaateisiin nähden minkäänlaista etuoikeutta yhteisön varoihin, ja

| (ii) | sitä ei tarvitse vaihtaa toiseksi instrumentiksi ennen kuin se kuuluu instrumenttiluokkaan, joka on kaikkia muita instrumenttiluokkia huonommassa etuoikeusasemassa. |
| --- | --- |

(ii)

sitä ei tarvitse vaihtaa toiseksi instrumentiksi ennen kuin se kuuluu instrumenttiluokkaan, joka on kaikkia muita instrumenttiluokkia huonommassa etuoikeusasemassa.

| (c) | Kaikilla rahoitusinstrumenteilla luokassa, joka on kaikkia muita instrumenttiluokkia huonommassa etuoikeusasemassa, on samanlaiset ominaisuudet. Niiden on esimerkiksi kaikkien oltava lunastusvelvoitteisia, ja takaisinosto- tai lunastushinnan laskennassa käytettävä kaava tai muu menetelmä on sama kaikille kyseiseen luokkaan kuuluville instrumenteille. |
| --- | --- |

(c)

Kaikilla rahoitusinstrumenteilla luokassa, joka on kaikkia muita instrumenttiluokkia huonommassa etuoikeusasemassa, on samanlaiset ominaisuudet. Niiden on esimerkiksi kaikkien oltava lunastusvelvoitteisia, ja takaisinosto- tai lunastushinnan laskennassa käytettävä kaava tai muu menetelmä on sama kaikille kyseiseen luokkaan kuuluville instrumenteille.

| (d) | Sen lisäksi, että liikkeeseenlaskijalla on sopimukseen perustuva velvollisuus ostaa instrumentti takaisin tai lunastaa se käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja vastaan, instrumentti ei sisällä mitään sopimukseen perustuvaa velvollisuutta luovuttaa toiselle yhteisölle käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja tai vaihtaa rahoitusvaroja tai rahoitusvelkoja toisen yhteisön kanssa ehdoilla, jotka saattavat osoittautua yhteisölle epäedullisiksi, eikä kyseessä ole sopimus, joka tullaan toteuttamaan tai saatetaan toteuttaa yhteisön omina oman pääoman ehtoisina instrumentteina rahoitusvelan määritelmän alakohdan (b) mukaisesti. |
| --- | --- |

(d)

Sen lisäksi, että liikkeeseenlaskijalla on sopimukseen perustuva velvollisuus ostaa instrumentti takaisin tai lunastaa se käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja vastaan, instrumentti ei sisällä mitään sopimukseen perustuvaa velvollisuutta luovuttaa toiselle yhteisölle käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja tai vaihtaa rahoitusvaroja tai rahoitusvelkoja toisen yhteisön kanssa ehdoilla, jotka saattavat osoittautua yhteisölle epäedullisiksi, eikä kyseessä ole sopimus, joka tullaan toteuttamaan tai saatetaan toteuttaa yhteisön omina oman pääoman ehtoisina instrumentteina rahoitusvelan määritelmän alakohdan (b) mukaisesti.

| (e) | Instrumentista aiheutuvat sen voimassaoloaikana odotettavissa olevat kokonaisrahavirrat perustuvat olennaisilta osin yhteisön voittoon tai tappioon, tilinpäätökseen merkityn nettovarallisuuden muutokseen tai tilinpäätökseen merkityn ja merkitsemättömän nettovarallisuuden käyvän arvon muutokseen instrumentin voimassaoloaikana (instrumentin vaikutukset pois lukien). |
| --- | --- |

(e)

Instrumentista aiheutuvat sen voimassaoloaikana odotettavissa olevat kokonaisrahavirrat perustuvat olennaisilta osin yhteisön voittoon tai tappioon, tilinpäätökseen merkityn nettovarallisuuden muutokseen tai tilinpäätökseen merkityn ja merkitsemättömän nettovarallisuuden käyvän arvon muutokseen instrumentin voimassaoloaikana (instrumentin vaikutukset pois lukien).

| 16B | Sen lisäksi, että instrumentilla on kaikki edellä tarkoitetut ominaisuudet, sen luokitteleminen oman pääoman ehtoiseksi instrumentiksi edellyttää, ettei liikkeeseenlaskijalla ole mitään muuta sellaista rahoitusinstrumenttia tai sopimusta:






  (a) | jonka kokonaisrahavirrat olennaisilta osin perustuvat yhteisön voittoon tai tappioon, tilinpäätökseen merkityn nettovarallisuuden muutokseen tai tilinpäätökseen merkityn ja merkitsemättömän nettovarallisuuden käyvän arvon muutokseen (tällaisen instrumentin tai sopimuksen vaikutukset pois lukien) ja |
| --- | --- | --- |

16B

Sen lisäksi, että instrumentilla on kaikki edellä tarkoitetut ominaisuudet, sen luokitteleminen oman pääoman ehtoiseksi instrumentiksi edellyttää, ettei liikkeeseenlaskijalla ole mitään muuta sellaista rahoitusinstrumenttia tai sopimusta:

(a)

jonka kokonaisrahavirrat olennaisilta osin perustuvat yhteisön voittoon tai tappioon, tilinpäätökseen merkityn nettovarallisuuden muutokseen tai tilinpäätökseen merkityn ja merkitsemättömän nettovarallisuuden käyvän arvon muutokseen (tällaisen instrumentin tai sopimuksen vaikutukset pois lukien) ja

| (b) | jonka vaikutus rajoittaa lunastusvelvoitteisen instrumentin haltijoiden jako-osuutta olennaisesti tai määrittää sen tietyn suuruiseksi. |
| --- | --- |

(b)

jonka vaikutus rajoittaa lunastusvelvoitteisen instrumentin haltijoiden jako-osuutta olennaisesti tai määrittää sen tietyn suuruiseksi.

Tätä ehtoa sovellettaessa yhteisö ei saa ottaa huomioon sellaisia kappaleessa 16A kuvatun instrumentin haltijan kanssa tekemiään sopimuksia, jotka eivät ole rahoitussopimuksia ja joiden ehdot ovat samankaltaiset kuin vastaavan sopimuksen, joka voitaisiin solmia muun osapuolen kuin instrumentin haltijan ja liikkeeseenlaskijayhteisön välillä. Jos yhteisö ei pysty toteamaan, että tämä ehto täyttyy, se ei saa luokitella lunastusvelvoitteista instrumenttia oman pääoman ehtoiseksi instrumentiksi.

Instrumentit tai instrumenttien komponentit, jotka velvoittavat yhteisön luovuttamaan toiselle osapuolelle suhteellisen osuuden yhteisön nettovarallisuudesta vain yhteisön purkautuessa

| 16C | Joihinkin rahoitusinstrumentteihin sisältyy liikkeeseenlaskijalle sopimukseen perustuva velvollisuus luovuttaa toiselle yhteisölle suhteellinen osuus nettovarallisuudestaan vain liikkeeseenlaskijan purkautuessa. Velvoite syntyy, koska purkaminen on joko varmaa eikä ole yhteisön määräysvallassa (esimerkiksi toimiajaltaan rajoitettu yhteisö) tai epävarmaa mutta on instrumentin haltijan päätettävissä. Poikkeuksena rahoitusvelan määritelmään tällaisen velvoitteen sisältävä instrumentti luokitellaan oman pääoman ehtoiseksi instrumentiksi, jos sillä on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  (a) | Se oikeuttaa haltijansa suhteelliseen osuuteen yhteisön nettovarallisuudesta yhteisön purkautuessa. Yhteisön nettovarallisuudella tarkoitetaan niitä varoja, jotka jäävät jäljelle, kun kaikki muut sen varoihin kohdistuvat vaateet on vähennetty. Suhteellinen osuus määritetään:






  (i) | jakamalla yhteisön purkamisajankohdan nettovarallisuus määrältään yhtä suuriin yksikköihin; ja |
| --- | --- | --- | --- |

16C

Joihinkin rahoitusinstrumentteihin sisältyy liikkeeseenlaskijalle sopimukseen perustuva velvollisuus luovuttaa toiselle yhteisölle suhteellinen osuus nettovarallisuudestaan vain liikkeeseenlaskijan purkautuessa. Velvoite syntyy, koska purkaminen on joko varmaa eikä ole yhteisön määräysvallassa (esimerkiksi toimiajaltaan rajoitettu yhteisö) tai epävarmaa mutta on instrumentin haltijan päätettävissä. Poikkeuksena rahoitusvelan määritelmään tällaisen velvoitteen sisältävä instrumentti luokitellaan oman pääoman ehtoiseksi instrumentiksi, jos sillä on kaikki seuraavat ominaisuudet:

(a)

Se oikeuttaa haltijansa suhteelliseen osuuteen yhteisön nettovarallisuudesta yhteisön purkautuessa. Yhteisön nettovarallisuudella tarkoitetaan niitä varoja, jotka jäävät jäljelle, kun kaikki muut sen varoihin kohdistuvat vaateet on vähennetty. Suhteellinen osuus määritetään:

(i)

jakamalla yhteisön purkamisajankohdan nettovarallisuus määrältään yhtä suuriin yksikköihin; ja

| (ii) | kertomalla kyseinen määrä rahoitusinstrumentin haltijalla olevien yksikköjen lukumäärällä. |
| --- | --- |

(ii)

kertomalla kyseinen määrä rahoitusinstrumentin haltijalla olevien yksikköjen lukumäärällä.

| (b) | Instrumentti kuuluu sellaiseen instrumenttiluokkaan, joka on kaikkia muita instrumenttiluokkia huonommassa etuoikeusasemassa. Jotta instrumentti kuuluisi tällaiseen luokkaan:






  (i) | sillä ei yhteisön purkautuessa ole muihin vaateisiin nähden minkäänlaista etuoikeutta yhteisön varoihin, ja |
| --- | --- | --- |

(b)

Instrumentti kuuluu sellaiseen instrumenttiluokkaan, joka on kaikkia muita instrumenttiluokkia huonommassa etuoikeusasemassa. Jotta instrumentti kuuluisi tällaiseen luokkaan:

(i)

sillä ei yhteisön purkautuessa ole muihin vaateisiin nähden minkäänlaista etuoikeutta yhteisön varoihin, ja

| (ii) | sitä ei tarvitse vaihtaa toiseksi instrumentiksi ennen kuin se kuuluu instrumenttiluokkaan, joka on kaikkia muita instrumenttiluokkia huonommassa etuoikeusasemassa. |
| --- | --- |

(ii)

sitä ei tarvitse vaihtaa toiseksi instrumentiksi ennen kuin se kuuluu instrumenttiluokkaan, joka on kaikkia muita instrumenttiluokkia huonommassa etuoikeusasemassa.

| (c) | Kaikkiin rahoitusinstrumentteihin instrumenttiluokassa, joka on kaikkia muita instrumenttiluokkia huonommassa etuoikeusasemassa, täytyy sisältyä liikkeeseenlaskijayhteisölle samanlainen sopimukseen perustuva velvollisuus luovuttaa suhteellinen osuus nettovarallisuudestaan yhteisön purkautuessa. |
| --- | --- |

(c)

Kaikkiin rahoitusinstrumentteihin instrumenttiluokassa, joka on kaikkia muita instrumenttiluokkia huonommassa etuoikeusasemassa, täytyy sisältyä liikkeeseenlaskijayhteisölle samanlainen sopimukseen perustuva velvollisuus luovuttaa suhteellinen osuus nettovarallisuudestaan yhteisön purkautuessa.

| 16D | Sen lisäksi, että instrumentilla on kaikki edellä tarkoitetut ominaisuudet, sen luokitteleminen oman pääoman ehtoiseksi instrumentiksi edellyttää, ettei liikkeeseenlaskijalla ole mitään muuta sellaista rahoitusinstrumenttia tai sopimusta:






  (a) | jonka kokonaisrahavirrat olennaisilta osin perustuvat yhteisön voittoon tai tappioon, tilinpäätökseen merkityn nettovarallisuuden muutokseen tai tilinpäätökseen merkityn ja merkitsemättömän nettovarallisuuden käyvän arvon muutokseen (instrumentin tai sopimuksen vaikutukset pois lukien) ja |
| --- | --- | --- |

16D

Sen lisäksi, että instrumentilla on kaikki edellä tarkoitetut ominaisuudet, sen luokitteleminen oman pääoman ehtoiseksi instrumentiksi edellyttää, ettei liikkeeseenlaskijalla ole mitään muuta sellaista rahoitusinstrumenttia tai sopimusta:

(a)

jonka kokonaisrahavirrat olennaisilta osin perustuvat yhteisön voittoon tai tappioon, tilinpäätökseen merkityn nettovarallisuuden muutokseen tai tilinpäätökseen merkityn ja merkitsemättömän nettovarallisuuden käyvän arvon muutokseen (instrumentin tai sopimuksen vaikutukset pois lukien) ja

| (b) | jonka vaikutus rajoittaa instrumentin haltijoiden jako-osuutta olennaisesti tai määrittää sen tietyn suuruiseksi. |
| --- | --- |

(b)

jonka vaikutus rajoittaa instrumentin haltijoiden jako-osuutta olennaisesti tai määrittää sen tietyn suuruiseksi.

Tätä ehtoa sovellettaessa yhteisö ei saa ottaa huomioon sellaisia kappaleessa 16C kuvatun instrumentin haltijan kanssa tekemiään sopimuksia, jotka eivät ole rahoitussopimuksia ja joiden ehdot ovat samankaltaiset kuin vastaavan sopimuksen, joka voitaisiin solmia muun osapuolen kuin instrumentin haltijan ja liikkeeseenlaskijayhteisön välillä. Jos yhteisö ei pysty toteamaan, että tämä ehto täyttyy, se ei saa luokitella instrumenttia oman pääoman ehtoiseksi instrumentiksi.

Lunastusvelvoitteisten instrumenttien ja instrumenttien, jotka velvoittavat yhteisön luovuttamaan toiselle osapuolelle suhteellisen osuuden yhteisön nettovarallisuudesta vain yhteisön purkautuessa, luokittelun muuttaminen

| 16E | Yhteisön on luokiteltava rahoitusinstrumentti oman pääoman ehtoiseksi instrumentiksi kappaleiden 16A ja 16B tai kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti siitä päivästä lukien, jona instrumentilla on kaikki kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ominaisuudet ja se täyttää kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ehdot. Yhteisön on muutettava rahoitusinstrumentin luokittelua siitä päivästä lukien, jona instrumentilla lakkaa olemasta kaikki kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ominaisuudet tai se lakkaa täyttämästä kaikki kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ehdot. Esimerkiksi jos yhteisö lunastaa kaikki liikkeeseen laskemansa instrumentit, joihin ei liity lunastusvelvoitetta, ja mahdollisesti jäljelle jäävillä lunastusvelvoitteisilla instrumenteilla on kaikki kappaleissa 16A ja 16B tarkoitetut ominaisuudet ja ne täyttävät kaikki kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ehdot, yhteisön on siirrettävä lunastusvelvoitteiset instrumentit oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi siitä päivästä lukien, jona se lunastaa lunastusvelvoitteettomat instrumentit. |
| --- | --- |

16E

Yhteisön on luokiteltava rahoitusinstrumentti oman pääoman ehtoiseksi instrumentiksi kappaleiden 16A ja 16B tai kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti siitä päivästä lukien, jona instrumentilla on kaikki kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ominaisuudet ja se täyttää kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ehdot. Yhteisön on muutettava rahoitusinstrumentin luokittelua siitä päivästä lukien, jona instrumentilla lakkaa olemasta kaikki kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ominaisuudet tai se lakkaa täyttämästä kaikki kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ehdot. Esimerkiksi jos yhteisö lunastaa kaikki liikkeeseen laskemansa instrumentit, joihin ei liity lunastusvelvoitetta, ja mahdollisesti jäljelle jäävillä lunastusvelvoitteisilla instrumenteilla on kaikki kappaleissa 16A ja 16B tarkoitetut ominaisuudet ja ne täyttävät kaikki kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ehdot, yhteisön on siirrettävä lunastusvelvoitteiset instrumentit oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi siitä päivästä lukien, jona se lunastaa lunastusvelvoitteettomat instrumentit.

| 16F | Yhteisön on käsiteltävä kappaleen 16E mukaista instrumentin luokittelun muutosta kirjanpidossa seuraavasti:






  (a) | Sen on siirrettävä oman pääoman ehtoinen instrumentti rahoitusvelaksi siitä päivästä lukien, jona instrumentilla lakkaa olemasta kaikki kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D tarkoitetut ominaisuudet tai se lakkaa täyttämästä kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ehdot. Rahoitusvelka on arvostettava instrumentin luokittelun muuttumispäivän käypään arvoon. Yhteisön on kirjattava oman pääoma ehtoisen instrumentin kirjanpitoarvon ja rahoitusvelan luokittelun muuttumispäivän käyvän arvon mahdollinen erotus omaan pääomaan. |
| --- | --- | --- |

16F

Yhteisön on käsiteltävä kappaleen 16E mukaista instrumentin luokittelun muutosta kirjanpidossa seuraavasti:

(a)

Sen on siirrettävä oman pääoman ehtoinen instrumentti rahoitusvelaksi siitä päivästä lukien, jona instrumentilla lakkaa olemasta kaikki kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D tarkoitetut ominaisuudet tai se lakkaa täyttämästä kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ehdot. Rahoitusvelka on arvostettava instrumentin luokittelun muuttumispäivän käypään arvoon. Yhteisön on kirjattava oman pääoma ehtoisen instrumentin kirjanpitoarvon ja rahoitusvelan luokittelun muuttumispäivän käyvän arvon mahdollinen erotus omaan pääomaan.

| (b) | Sen on siirrettävä rahoitusvelka omaksi pääomaksi siitä päivästä lukien, jona instrumentilla on kaikki kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D tarkoitetut ominaisuudet tai se täyttää kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ehdot. Oman pääoman ehtoinen instrumentti on arvostettava rahoitusvelan luokittelun muuttumispäivän kirjanpitoarvoon. |
| --- | --- |

(b)

Sen on siirrettävä rahoitusvelka omaksi pääomaksi siitä päivästä lukien, jona instrumentilla on kaikki kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D tarkoitetut ominaisuudet tai se täyttää kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ehdot. Oman pääoman ehtoinen instrumentti on arvostettava rahoitusvelan luokittelun muuttumispäivän kirjanpitoarvoon.

Kappaleita 17–19 muutetaan.

Käteisvarojen tai muiden rahoitusvarojen luovuttamiseen ei ole sopimukseen perustuvaa velvollisuutta (kappale 16(a))

| 17 | Kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D kuvattuja olosuhteita lukuun ottamatta ratkaiseva ominaisuus, joka erottaa rahoitusvelan oman pääoman ehtoisesta instrumentista, on se, että rahoitusinstrumentin toisella osapuolella (liikkeeseenlaskija) on sopimukseen perustuva velvollisuus joko luovuttaa toiselle osapuolelle (haltija) käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja tai vaihtaa haltijan kanssa rahoitusvaroja tai -velkoja olosuhteissa, jotka mahdollisesti osoittautuvat liikkeeseenlaskijalle epäedullisiksi. ... |
| --- | --- |

17

Kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D kuvattuja olosuhteita lukuun ottamatta ratkaiseva ominaisuus, joka erottaa rahoitusvelan oman pääoman ehtoisesta instrumentista, on se, että rahoitusinstrumentin toisella osapuolella (liikkeeseenlaskija) on sopimukseen perustuva velvollisuus joko luovuttaa toiselle osapuolelle (haltija) käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja tai vaihtaa haltijan kanssa rahoitusvaroja tai -velkoja olosuhteissa, jotka mahdollisesti osoittautuvat liikkeeseenlaskijalle epäedullisiksi. ...

| 18 | Rahoitusinstrumentin tosiasiallinen luonne, ei niinkään sen oikeudellinen muoto, määrää sen luokittelun yhteisön taseessa. Tosiasiallinen luonne ja oikeudellinen muoto vastaavat yleensä toisiaan, mutta aina näin ei ole. Jotkin rahoitusinstrumentit ovat oikeudelliselta muodoltaan omaa pääomaa mutta tosiasialliselta luonteeltaan velkaa, ja toisilla saattaa olla sekä oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin että rahoitusvelkoihin liittyviä ominaisuuksia. Esimerkiksi:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

18

Rahoitusinstrumentin tosiasiallinen luonne, ei niinkään sen oikeudellinen muoto, määrää sen luokittelun yhteisön taseessa. Tosiasiallinen luonne ja oikeudellinen muoto vastaavat yleensä toisiaan, mutta aina näin ei ole. Jotkin rahoitusinstrumentit ovat oikeudelliselta muodoltaan omaa pääomaa mutta tosiasialliselta luonteeltaan velkaa, ja toisilla saattaa olla sekä oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin että rahoitusvelkoihin liittyviä ominaisuuksia. Esimerkiksi:

(a)

...

| (b) | sellainen rahoitusinstrumentti, jonka haltijalla on oikeus lunastuttaa se liikkeeseenlaskijalla käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja vastaan (”lunastusvelvoitteinen instrumentti”) on rahoitusvelka, lukuun ottamatta niitä instrumentteja, jotka luokitellaan oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi kappaleiden 16A ja 16B tai kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti. Rahoitusinstrumentti on rahoitusvelka silloinkin, kun käteisvarojen tai muiden rahoitusvarojen määrä perustuu indeksiin tai muuhun tekijään, joka mahdollisesti nousee tai laskee. Jos haltijalla on oikeus lunastuttaa instrumentti liikkeeseenlaskijalla käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja vastaan, tämä tarkoittaa sitä, että lunastusvelvoitteinen instrumentti vastaa rahoitusvelan määritelmää lukuun ottamatta niitä instrumentteja, jotka luokitellaan oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi kappaleiden 16A ja 16B tai kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti. Esimerkiksi avointen sijoitusrahastojen, henkilöyhtiöiden ja eräiden osuustoiminnallisten yhteisöjen osuudenomistajilla tai jäsenillä saattaa olla oikeus koska tahansa lunastuttaa osuutensa liikkeeseenlaskijassa käteisvaroja vastaan, mistä seuraa, että osuudet luokitellaan rahoitusveloiksi lukuun ottamatta niitä instrumentteja, jotka luokitellaan oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi kappaleiden 16A ja 16B tai kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti. Rahoitusvelaksi luokitteleminen ei kuitenkaan estä sellaista yhteisöä, jolla ei ole maksettua omaa pääomaa (kuten joitakin sijoitusrahastoja, ks. havainnollistava esimerkki 7), käyttämästä tilinpäätöslaskelmissa sellaisia nimityksiä kuin ”osuudenomistajille kuuluvan nettovarallisuuden arvo” ja ”osuudenomistajille kuuluvan nettovarallisuuden arvon muutos” tai esittämästä tilinpäätöksessä lisätietoja, jotka osoittavat, että jäsenten yhteenlasketut osuudet sisältävät esimerkiksi oman pääoman määritelmää vastaavia rahastoja ja sitä vastaamattomia lunastusvelvoitteisia instrumentteja (ks. havainnollistava esimerkki 8). |
| --- | --- |

(b)

sellainen rahoitusinstrumentti, jonka haltijalla on oikeus lunastuttaa se liikkeeseenlaskijalla käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja vastaan (”lunastusvelvoitteinen instrumentti”) on rahoitusvelka, lukuun ottamatta niitä instrumentteja, jotka luokitellaan oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi kappaleiden 16A ja 16B tai kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti. Rahoitusinstrumentti on rahoitusvelka silloinkin, kun käteisvarojen tai muiden rahoitusvarojen määrä perustuu indeksiin tai muuhun tekijään, joka mahdollisesti nousee tai laskee. Jos haltijalla on oikeus lunastuttaa instrumentti liikkeeseenlaskijalla käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja vastaan, tämä tarkoittaa sitä, että lunastusvelvoitteinen instrumentti vastaa rahoitusvelan määritelmää lukuun ottamatta niitä instrumentteja, jotka luokitellaan oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi kappaleiden 16A ja 16B tai kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti. Esimerkiksi avointen sijoitusrahastojen, henkilöyhtiöiden ja eräiden osuustoiminnallisten yhteisöjen osuudenomistajilla tai jäsenillä saattaa olla oikeus koska tahansa lunastuttaa osuutensa liikkeeseenlaskijassa käteisvaroja vastaan, mistä seuraa, että osuudet luokitellaan rahoitusveloiksi lukuun ottamatta niitä instrumentteja, jotka luokitellaan oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi kappaleiden 16A ja 16B tai kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti. Rahoitusvelaksi luokitteleminen ei kuitenkaan estä sellaista yhteisöä, jolla ei ole maksettua omaa pääomaa (kuten joitakin sijoitusrahastoja, ks. havainnollistava esimerkki 7), käyttämästä tilinpäätöslaskelmissa sellaisia nimityksiä kuin ”osuudenomistajille kuuluvan nettovarallisuuden arvo” ja ”osuudenomistajille kuuluvan nettovarallisuuden arvon muutos” tai esittämästä tilinpäätöksessä lisätietoja, jotka osoittavat, että jäsenten yhteenlasketut osuudet sisältävät esimerkiksi oman pääoman määritelmää vastaavia rahastoja ja sitä vastaamattomia lunastusvelvoitteisia instrumentteja (ks. havainnollistava esimerkki 8).

| 19 | Jos yhteisöllä ei ole ehdotonta oikeutta välttyä käteisvarojen tai muiden rahoitusvarojen luovuttamiselta sopimukseen perustuvan velvoitteen täyttämiseksi, velvoite vastaa rahoitusvelan määritelmää, lukuun ottamatta niitä instrumentteja, jotka luokitellaan oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi kappaleiden 16A ja 16B tai kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti. Esimerkiksi:
  ... |
| --- | --- |

19

Jos yhteisöllä ei ole ehdotonta oikeutta välttyä käteisvarojen tai muiden rahoitusvarojen luovuttamiselta sopimukseen perustuvan velvoitteen täyttämiseksi, velvoite vastaa rahoitusvelan määritelmää, lukuun ottamatta niitä instrumentteja, jotka luokitellaan oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi kappaleiden 16A ja 16B tai kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti. Esimerkiksi:

...

Kappaleita 22, 23 ja 25 muutetaan. Kappaleen 22 jälkeen lisätään kappale 22A.

Toteuttaminen yhteisön omina oman pääoman ehtoisina instrumentteina (kappale 16(b))

| 22 | Kappaleessa 22A tarkoitettuja poikkeuksia lukuun ottamatta sellainen sopimus, jonka yhteisö tulee toteuttamaan (vastaanottamalla tai) luovuttamalla kiinteän lukumäärän omia oman pääoman ehtoisia instrumenttejaan kiinteää käteisvarojen tai muiden rahoitusvarojen määrää vastaan, on oman pääoman ehtoinen instrumentti. Esimerkiksi: ... |
| --- | --- |

22

Kappaleessa 22A tarkoitettuja poikkeuksia lukuun ottamatta sellainen sopimus, jonka yhteisö tulee toteuttamaan (vastaanottamalla tai) luovuttamalla kiinteän lukumäärän omia oman pääoman ehtoisia instrumenttejaan kiinteää käteisvarojen tai muiden rahoitusvarojen määrää vastaan, on oman pääoman ehtoinen instrumentti. Esimerkiksi: ...

| 22A | Jos sopimusta toteutettaessa saatavat tai luovutettavat yhteisön omat oman pääoman ehtoiset instrumentit ovat lunastusvelvoitteisia rahoitusinstrumentteja, joilla on kaikki kappaleissa 16A ja 16B kuvatut ominaisuudet ja jotka täyttävät kyseisissä kappaleissa kuvatut ehdot, tai jos ne ovat instrumentteja, jotka velvoittavat yhteisön luovuttamaan toiselle osapuolelle suhteellisen osuuden yhteisön nettovarallisuudesta vain yhteisön purkautuessa, ja niillä on kaikki kappaleissa 16C ja 16D kuvatut ominaisuudet ja ne täyttävät kyseisissä kappaleissa kuvatut ehdot, sopimus on rahoitusvaroihin kuuluva erä tai rahoitusvelka. Tämä koskee myös sopimusta, jonka yhteisö tulee toteuttamaan vastaanottamalla tai luovuttamalla kiinteän lukumäärän tällaisia instrumentteja kiinteää käteisvarojen tai muiden rahoitusvarojen määrää vastaan. |
| --- | --- |

22A

Jos sopimusta toteutettaessa saatavat tai luovutettavat yhteisön omat oman pääoman ehtoiset instrumentit ovat lunastusvelvoitteisia rahoitusinstrumentteja, joilla on kaikki kappaleissa 16A ja 16B kuvatut ominaisuudet ja jotka täyttävät kyseisissä kappaleissa kuvatut ehdot, tai jos ne ovat instrumentteja, jotka velvoittavat yhteisön luovuttamaan toiselle osapuolelle suhteellisen osuuden yhteisön nettovarallisuudesta vain yhteisön purkautuessa, ja niillä on kaikki kappaleissa 16C ja 16D kuvatut ominaisuudet ja ne täyttävät kyseisissä kappaleissa kuvatut ehdot, sopimus on rahoitusvaroihin kuuluva erä tai rahoitusvelka. Tämä koskee myös sopimusta, jonka yhteisö tulee toteuttamaan vastaanottamalla tai luovuttamalla kiinteän lukumäärän tällaisia instrumentteja kiinteää käteisvarojen tai muiden rahoitusvarojen määrää vastaan.

| 23 | Kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D kuvattuja olosuhteita lukuun ottamatta sopimus, jonka mukaan yhteisö on velvollinen ostamaan omia oman pääoman ehtoisia instrumenttejaan käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja vastaan, synnyttää lunastusmäärän nykyarvon suuruisen rahoitusvelan (esimerkiksi takaisinostotermiinin hinnan nykyarvon, option toteuttamishinnan nykyarvon tai muun lunastusmäärän nykyarvon suuruisen). Näin on, vaikka itse sopimus olisi oman pääoman ehtoinen instrumentti. Yksi esimerkki ... |
| --- | --- |

23

Kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D kuvattuja olosuhteita lukuun ottamatta sopimus, jonka mukaan yhteisö on velvollinen ostamaan omia oman pääoman ehtoisia instrumenttejaan käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja vastaan, synnyttää lunastusmäärän nykyarvon suuruisen rahoitusvelan (esimerkiksi takaisinostotermiinin hinnan nykyarvon, option toteuttamishinnan nykyarvon tai muun lunastusmäärän nykyarvon suuruisen). Näin on, vaikka itse sopimus olisi oman pääoman ehtoinen instrumentti. Yksi esimerkki ...

Ehdollista suorittamista koskevat sopimuskohdat

| 25 | Rahoitusinstrumentti saattaa edellyttää, että yhteisö luovuttaa käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja tai toteuttaa instrumentin muutoin siten, että kyseessä olisi rahoitusvelka, ja luovuttaminen tapahtuisi sellaisten epävarmojen vastaisten tapahtumien toteutuessa tai jäädessä toteutumatta (tai epävarmojen olosuhteiden toteutuessa), joihin sen paremmin instrumentin liikkeeseenlaskijalla kuin sen haltijallakaan ei ole määräysvaltaa, kuten osakemarkkinaindeksin, kuluttajahintaindeksin tai koron muutos tai verotusta koskevien vaatimusten muutos taikka liikkeeseenlaskijan tulevat tuotot, tulos tai velkojen ja oman pääoman suhde. Tällaisen instrumentin liikkeeseenlaskijalla ei ole ehdotonta oikeutta välttyä käteisvarojen tai muiden rahoitusvarojen luovuttamiselta (tai instrumentin toteuttamiselta muutoin siten, että kyseessä olisi rahoitusvelka). Sen vuoksi kyseessä on liikkeeseenlaskijan rahoitusvelka, paitsi jos:






  (a) | ehdollista suorittamista koskevan sopimuskohdan se osa, joka saattaisi edellyttää suoritusta käteisvaroina tai muina rahoitusvaroina (tai sen toteuttamista muutoin siten, että kyseessä olisi rahoitusvelka) ei ole aito; |
| --- | --- | --- |

25

Rahoitusinstrumentti saattaa edellyttää, että yhteisö luovuttaa käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja tai toteuttaa instrumentin muutoin siten, että kyseessä olisi rahoitusvelka, ja luovuttaminen tapahtuisi sellaisten epävarmojen vastaisten tapahtumien toteutuessa tai jäädessä toteutumatta (tai epävarmojen olosuhteiden toteutuessa), joihin sen paremmin instrumentin liikkeeseenlaskijalla kuin sen haltijallakaan ei ole määräysvaltaa, kuten osakemarkkinaindeksin, kuluttajahintaindeksin tai koron muutos tai verotusta koskevien vaatimusten muutos taikka liikkeeseenlaskijan tulevat tuotot, tulos tai velkojen ja oman pääoman suhde. Tällaisen instrumentin liikkeeseenlaskijalla ei ole ehdotonta oikeutta välttyä käteisvarojen tai muiden rahoitusvarojen luovuttamiselta (tai instrumentin toteuttamiselta muutoin siten, että kyseessä olisi rahoitusvelka). Sen vuoksi kyseessä on liikkeeseenlaskijan rahoitusvelka, paitsi jos:

(a)

ehdollista suorittamista koskevan sopimuskohdan se osa, joka saattaisi edellyttää suoritusta käteisvaroina tai muina rahoitusvaroina (tai sen toteuttamista muutoin siten, että kyseessä olisi rahoitusvelka) ei ole aito;

| (b) | liikkeeseenlaskijaa voidaan vaatia täyttämään velvoitteensa käteisvaroina tai muina rahoitusvaroina (tai täyttämään sen muutoin siten, että kyseessä olisi rahoitusvelka) vain liikkeeseenlaskijan purkautuessa; tai |
| --- | --- |

(b)

liikkeeseenlaskijaa voidaan vaatia täyttämään velvoitteensa käteisvaroina tai muina rahoitusvaroina (tai täyttämään sen muutoin siten, että kyseessä olisi rahoitusvelka) vain liikkeeseenlaskijan purkautuessa; tai

| (c) | instrumentilla on kaikki kappaleissa 16A ja 16B tarkoitetut ominaisuudet ja se täyttää kyseissä kappaleissa tarkoitetut ehdot. |
| --- | --- |

(c)

instrumentilla on kaikki kappaleissa 16A ja 16B tarkoitetut ominaisuudet ja se täyttää kyseissä kappaleissa tarkoitetut ehdot.

Kappaletta 96 edeltävää otsikkoa muutetaan. Kappaleen 96 jälkeen lisätään kappaleet 96A–96C. Kappaleen 97B jälkeen lisätään kappale 97C.

VOIMAANTULO JA SIIRTYMÄSÄÄNNÖT

| 96A | Helmikuussa 2008 julkaistu Lunastusvelvoitteiset rahoitusinstrumentit ja yhteisön purkautuessa syntyvät velvoitteet (muutokset IAS 32:een ja IAS 1:een) edellytti, että rahoitusinstrumentit, joilla on kaikki kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D tarkoitetut ominaisuudet ja jotka täyttävät kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ehdot, on luokiteltava oman pääoman ehtoiseksi instrumenteiksi; se aiheutti muutoksia kappaleisiin 11, 16, 17–19, 22, 23, 25, AG13, AG14 ja AG27, ja sen seurauksena lisättiin kappaleet 16A–16F, 22A, 96B, 96C, 97C, AG14A–AG14J ja AG29A Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia 1.1.2009 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Aikaisempi soveltaminen on sallittua. Jos yhteisö soveltaa muutoksia aikaisemmalla kaudella, tästä on annettava tieto, ja sen on samanaikaisesti sovellettava IAS 1:een, IAS 39:ään, IFRS 7:ään ja IFRIC 2:een tehtyjä tähän liittyviä muutoksia. |
| --- | --- |

96A

Helmikuussa 2008 julkaistu Lunastusvelvoitteiset rahoitusinstrumentit ja yhteisön purkautuessa syntyvät velvoitteet (muutokset IAS 32:een ja IAS 1:een) edellytti, että rahoitusinstrumentit, joilla on kaikki kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D tarkoitetut ominaisuudet ja jotka täyttävät kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ehdot, on luokiteltava oman pääoman ehtoiseksi instrumenteiksi; se aiheutti muutoksia kappaleisiin 11, 16, 17–19, 22, 23, 25, AG13, AG14 ja AG27, ja sen seurauksena lisättiin kappaleet 16A–16F, 22A, 96B, 96C, 97C, AG14A–AG14J ja AG29A Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia 1.1.2009 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Aikaisempi soveltaminen on sallittua. Jos yhteisö soveltaa muutoksia aikaisemmalla kaudella, tästä on annettava tieto, ja sen on samanaikaisesti sovellettava IAS 1:een, IAS 39:ään, IFRS 7:ään ja IFRIC 2:een tehtyjä tähän liittyviä muutoksia.

| 96B | Lunastusvelvoitteiset rahoitusinstrumentit ja yhteisön purkautuessa syntyvät velvoitteet muutti rajoitetusti soveltamisalaa; tästä syystä yhteisö ei saa soveltaa poikkeusta analogisesti. |
| --- | --- |

96B

Lunastusvelvoitteiset rahoitusinstrumentit ja yhteisön purkautuessa syntyvät velvoitteet muutti rajoitetusti soveltamisalaa; tästä syystä yhteisö ei saa soveltaa poikkeusta analogisesti.

| 96C | Tähän poikkeukseen perustuvan instrumenttien luokittelun on rajoituttava instrumentin IAS 1:n, IAS 32:n, IAS 39:n ja IFRS 7:n mukaiseen kirjanpitokäsittelyyn. Instrumenttia ei saa pitää oman pääoman ehtoisena instrumenttina muussa ohjeistuksessa, esim. IFRS 2:ssa Osakeperusteiset maksut. |
| --- | --- |

96C

Tähän poikkeukseen perustuvan instrumenttien luokittelun on rajoituttava instrumentin IAS 1:n, IAS 32:n, IAS 39:n ja IFRS 7:n mukaiseen kirjanpitokäsittelyyn. Instrumenttia ei saa pitää oman pääoman ehtoisena instrumenttina muussa ohjeistuksessa, esim. IFRS 2:ssa Osakeperusteiset maksut.

| 97C | Kun yhteisö soveltaa kappaleessa 96A kuvattuja muutoksia, sen täytyy erottaa erillisiksi vieraan ja oman pääoman komponenteiksi sellainen yhdistelmäinstrumentti, johon sisältyy velvollisuus luovuttaa toiselle osapuolelle suhteellinen osuus yhteisön nettovarallisuudesta vain yhteisön purkautuessa. Jos vieraan pääoman komponentti ei ole enää ulkona, näiden IAS 32:n muutosten takautuva soveltaminen tarkoittaisi kahden oman pääoman komponentin erottamista. Ensimmäinen komponentti sisältyisi kertyneisiin voittovaroihin ja edustaisi vieraan pääoman komponentille kertynyttä korkoa. Toinen komponentti olisi alkuperäinen oman pääoman komponentti. Tämän vuoksi yhteisön ei tarvitse erottaa näitä kahta komponenttia, jos vieraan pääoman komponentti ei ole enää ulkona muutosten soveltamisajankohtana. |
| --- | --- |

97C

Kun yhteisö soveltaa kappaleessa 96A kuvattuja muutoksia, sen täytyy erottaa erillisiksi vieraan ja oman pääoman komponenteiksi sellainen yhdistelmäinstrumentti, johon sisältyy velvollisuus luovuttaa toiselle osapuolelle suhteellinen osuus yhteisön nettovarallisuudesta vain yhteisön purkautuessa. Jos vieraan pääoman komponentti ei ole enää ulkona, näiden IAS 32:n muutosten takautuva soveltaminen tarkoittaisi kahden oman pääoman komponentin erottamista. Ensimmäinen komponentti sisältyisi kertyneisiin voittovaroihin ja edustaisi vieraan pääoman komponentille kertynyttä korkoa. Toinen komponentti olisi alkuperäinen oman pääoman komponentti. Tämän vuoksi yhteisön ei tarvitse erottaa näitä kahta komponenttia, jos vieraan pääoman komponentti ei ole enää ulkona muutosten soveltamisajankohtana.

Liitteen Soveltamisohjeistus kappaleista AG13 ja AG 14 muutetaan. Kappaleen AG14 jälkeen lisätään otsikko, kappaleet AG14A–AG14D, uusi otsikko, kappale AG14E, uusi otsikko, kappaleet AG14F–AG14I, vielä yksi otsikko sekä kappale AG14J.

Oman pääoman ehtoiset instrumentit

| AG13 | Esimerkkejä oman pääoman ehtoisista instrumenteista ovat kantaosakkeet, joihin ei liity lunastusvelvoitetta, jotkin lunastusvelvoitteiset instrumentit (ks. kappaleet 16A ja 16B), jotkin instrumentit, jotka velvoittavat yhteisön luovuttamaan toiselle osapuolelle suhteellisen osuuden yhteisön nettovarallisuudesta vain yhteisön purkautuessa (ks. kappaleet 16C ja 16D), tietynlaiset etuosakkeet (ks. kappaleet AG25 ja AG26) sekä merkintäoikeudet tai asetetut osto-optiot, jotka oikeuttavat haltijansa merkitsemään tai ostamaan kiinteän lukumäärän ne liikkeeseen laskeneen yhteisön lunastusvelvoitteettomia kantaosakkeita kiinteää käteisvarojen tai muiden rahoitusvarojen määrää vastaan. Yhteisön velvollisuus laskea liikkeeseen tai ostaa kiinteä lukumäärä omia oman pääoman ehtoisia instrumenttejaan kiinteää käteisvarojen tai muiden rahoitusvarojen määrää vastaan on yhteisön oman pääoman ehtoinen instrumentti (lukuun ottamatta kappaleessa 22A tarkoitettuja poikkeuksia). Jos tällainen sopimus kuitenkin velvoittaa yhteisön suorittamaan maksun käteisvaroina tai muina rahoitusvaroina (lukuun ottamatta sopimusta, joka luokitellaan omaksi pääomaksi kappaleiden 16A ja 16B tai kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti), se myös synnyttää lunastusmäärän nykyarvoa vastaavan velan (ks. kappale AG27(a)). Lunastusvelvoitteettomien kantaosakkeiden liikkeeseenlaskija ottaa vastatakseen velan, kun se ryhtyy asianmukaisiin toimenpiteisiin jaon toteuttamiseksi omistajille ja sille syntyy laillinen velvollisuus osakkeenomistajia kohtaan toimia siten. Näin voi tapahtua osingonjakopäätöksen jälkeen tai kun yhteisöä ollaan purkamassa ja kaikki velkojen suorittamisen jälkeen jäljelle jäävät varat tullaan jakamaan osakkeenomistajille. |
| --- | --- |

AG13

Esimerkkejä oman pääoman ehtoisista instrumenteista ovat kantaosakkeet, joihin ei liity lunastusvelvoitetta, jotkin lunastusvelvoitteiset instrumentit (ks. kappaleet 16A ja 16B), jotkin instrumentit, jotka velvoittavat yhteisön luovuttamaan toiselle osapuolelle suhteellisen osuuden yhteisön nettovarallisuudesta vain yhteisön purkautuessa (ks. kappaleet 16C ja 16D), tietynlaiset etuosakkeet (ks. kappaleet AG25 ja AG26) sekä merkintäoikeudet tai asetetut osto-optiot, jotka oikeuttavat haltijansa merkitsemään tai ostamaan kiinteän lukumäärän ne liikkeeseen laskeneen yhteisön lunastusvelvoitteettomia kantaosakkeita kiinteää käteisvarojen tai muiden rahoitusvarojen määrää vastaan. Yhteisön velvollisuus laskea liikkeeseen tai ostaa kiinteä lukumäärä omia oman pääoman ehtoisia instrumenttejaan kiinteää käteisvarojen tai muiden rahoitusvarojen määrää vastaan on yhteisön oman pääoman ehtoinen instrumentti (lukuun ottamatta kappaleessa 22A tarkoitettuja poikkeuksia). Jos tällainen sopimus kuitenkin velvoittaa yhteisön suorittamaan maksun käteisvaroina tai muina rahoitusvaroina (lukuun ottamatta sopimusta, joka luokitellaan omaksi pääomaksi kappaleiden 16A ja 16B tai kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti), se myös synnyttää lunastusmäärän nykyarvoa vastaavan velan (ks. kappale AG27(a)). Lunastusvelvoitteettomien kantaosakkeiden liikkeeseenlaskija ottaa vastatakseen velan, kun se ryhtyy asianmukaisiin toimenpiteisiin jaon toteuttamiseksi omistajille ja sille syntyy laillinen velvollisuus osakkeenomistajia kohtaan toimia siten. Näin voi tapahtua osingonjakopäätöksen jälkeen tai kun yhteisöä ollaan purkamassa ja kaikki velkojen suorittamisen jälkeen jäljelle jäävät varat tullaan jakamaan osakkeenomistajille.

| AG14 | Ostettu osto-optio tai muu vastaava yhteisön hankkima sopimus, joka oikeuttaa sen ostamaan takaisin kiinteän lukumäärän omia oman pääoman ehtoisia instrumenttejaan luovutettavaa käteisvarojen tai muiden rahoitusvarojen kiinteää määrää vastaan, ei ole yhteisön rahoitusvaroihin kuuluva erä (lukuun ottamatta kappaleessa 22A tarkoitettuja poikkeuksia). Sen sijaan tällaisesta sopimuksesta maksettu vastike vähennetään omasta pääomasta. |
| --- | --- |

AG14

Ostettu osto-optio tai muu vastaava yhteisön hankkima sopimus, joka oikeuttaa sen ostamaan takaisin kiinteän lukumäärän omia oman pääoman ehtoisia instrumenttejaan luovutettavaa käteisvarojen tai muiden rahoitusvarojen kiinteää määrää vastaan, ei ole yhteisön rahoitusvaroihin kuuluva erä (lukuun ottamatta kappaleessa 22A tarkoitettuja poikkeuksia). Sen sijaan tällaisesta sopimuksesta maksettu vastike vähennetään omasta pääomasta.

Instrumenttiluokka, joka on kaikkia muita luokkia huonommassa etuoikeusasemassa (kappaleet 16A(b) ja 16C(b)

| AG14A | Yksi kappaleissa 16A ja 16C mainituista ominaisuuksista on, että rahoitusinstrumentti kuuluu intrumenttiluokkaan, joka on kaikkia muita luokkia huonommassa etuoikeusasemassa. |
| --- | --- |

AG14A

Yksi kappaleissa 16A ja 16C mainituista ominaisuuksista on, että rahoitusinstrumentti kuuluu intrumenttiluokkaan, joka on kaikkia muita luokkia huonommassa etuoikeusasemassa.

| AG14B | Ratkaistaessa, kuuluuko jokin instrumentti huonoimmassa etuoikeusasemassa olevaan luokkaan, yhteisö arvioi instrumenttiin yhteisön purkautuessa liittyvää vaadetta ikään kuin purkautuminen tapahtuisi instrumentin luokittelupäivänä. Yhteisön on arvioitava luokittelua uudelleen, jos asiaankuuluvissa olosuhteissa tapahtuu muutos. Esimerkiksi jos yhteisö laskee liikkeeseen tai lunastaa jonkin toisen rahoitusinstrumentin, tämä voi vaikuttaa siihen, kuuluuko kyseinen instrumentti instrumenttiluokkaan, joka on kaikkia muita luokkia huonommassa etuoikeusasemassa. |
| --- | --- |

AG14B

Ratkaistaessa, kuuluuko jokin instrumentti huonoimmassa etuoikeusasemassa olevaan luokkaan, yhteisö arvioi instrumenttiin yhteisön purkautuessa liittyvää vaadetta ikään kuin purkautuminen tapahtuisi instrumentin luokittelupäivänä. Yhteisön on arvioitava luokittelua uudelleen, jos asiaankuuluvissa olosuhteissa tapahtuu muutos. Esimerkiksi jos yhteisö laskee liikkeeseen tai lunastaa jonkin toisen rahoitusinstrumentin, tämä voi vaikuttaa siihen, kuuluuko kyseinen instrumentti instrumenttiluokkaan, joka on kaikkia muita luokkia huonommassa etuoikeusasemassa.

| AG14C | Instrumentti, jolla on etuoikeus yhteisön purkautuessa, ei ole instrumentti, joka oikeuttaa suhteelliseen osuuteen yhteisön nettovarallisuudesta. Instrumentilla on etuoikeus yhteisön purkautuessa esimerkiksi, jos se oikeuttaa haltijansa kiinteään osinkoon yhteisön purkautuessa sen lisäksi, että se oikeuttaa osuuteen yhteisön nettovarallisuudesta, kun etuoikeuksiltaan huonompaan luokkaan kuuluvilla toisilla instrumenteilla, joilla on oikeus suhteelliseen osuuteen yhteisön nettovarallisuudesta, ei ole yhteisön purkautuessa samaa oikeutta. |
| --- | --- |

AG14C

Instrumentti, jolla on etuoikeus yhteisön purkautuessa, ei ole instrumentti, joka oikeuttaa suhteelliseen osuuteen yhteisön nettovarallisuudesta. Instrumentilla on etuoikeus yhteisön purkautuessa esimerkiksi, jos se oikeuttaa haltijansa kiinteään osinkoon yhteisön purkautuessa sen lisäksi, että se oikeuttaa osuuteen yhteisön nettovarallisuudesta, kun etuoikeuksiltaan huonompaan luokkaan kuuluvilla toisilla instrumenteilla, joilla on oikeus suhteelliseen osuuteen yhteisön nettovarallisuudesta, ei ole yhteisön purkautuessa samaa oikeutta.

| AG14D | Jos yhteisöllä on vain yhteen luokkaan kuuluvia rahoitusinstrumentteja, tätä luokkaa on käsiteltävä ikään kuin se olisi kaikkia muita luokkia huonommassa etuoikeusasemassa. |
| --- | --- |

AG14D

Jos yhteisöllä on vain yhteen luokkaan kuuluvia rahoitusinstrumentteja, tätä luokkaa on käsiteltävä ikään kuin se olisi kaikkia muita luokkia huonommassa etuoikeusasemassa.

Instrumentista aiheutuvat instrumentin voimassaoloaikana odotettavissa olevat kokonaisrahavirrat (kappale 16A(e))

| AG14E | Instrumentista aiheutuvien instrumentin voimassaoloaikana odotettavissa olevien kokonaisrahavirtojen täytyy perustua olennaisilta osin yhteisön voittoon tai tappioon, taseeseen merkityn nettovarallisuuden muutokseen tai yhteisön tilinpäätökseen merkityn tai merkitsemättömän nettovarallisuuden käyvän arvon muutokseen instrumentin voimassaoloaikana. Voitto tai tappio ja taseeseen merkityn nettovarallisuuden muutos on määritettävä asiaankuuluvien IFRS-standardien mukaisesti. |
| --- | --- |

AG14E

Instrumentista aiheutuvien instrumentin voimassaoloaikana odotettavissa olevien kokonaisrahavirtojen täytyy perustua olennaisilta osin yhteisön voittoon tai tappioon, taseeseen merkityn nettovarallisuuden muutokseen tai yhteisön tilinpäätökseen merkityn tai merkitsemättömän nettovarallisuuden käyvän arvon muutokseen instrumentin voimassaoloaikana. Voitto tai tappio ja taseeseen merkityn nettovarallisuuden muutos on määritettävä asiaankuuluvien IFRS-standardien mukaisesti.

Instrumentin haltijan liiketoimet silloin, kun tämä ei ole yhteisön omistaja (kappaleet 16A ja 16C)

| AG14F | Lunastusvelvoitteisen instrumentin haltija tai sellaisen instrumentin haltija, joka velvoittaa yhteisön luovuttamaan toiselle osapuolelle suhteellisen osuuden yhteisön nettovarallisuudesta vain yhteisön purkautuessa, voi ryhtyä yhteisön kanssa liiketoimiin muussa kuin omistajan ominaisuudessa. Instrumentin haltija voi esimerkiksi olla myös yhteisön työntekijä. Vain ne instrumentin rahavirrat ja sopimukseen perustuvat ehdot, jotka liittyvät instrumentin haltijaan yhteisön omistajan ominaisuudessa, on otettava huomioon arvioitaessa, tulisiko instrumentti luokitella oman pääoman ehtoiseksi instrumentiksi kappaleen 16A tai kappaleen 16C mukaisesti. |
| --- | --- |

AG14F

Lunastusvelvoitteisen instrumentin haltija tai sellaisen instrumentin haltija, joka velvoittaa yhteisön luovuttamaan toiselle osapuolelle suhteellisen osuuden yhteisön nettovarallisuudesta vain yhteisön purkautuessa, voi ryhtyä yhteisön kanssa liiketoimiin muussa kuin omistajan ominaisuudessa. Instrumentin haltija voi esimerkiksi olla myös yhteisön työntekijä. Vain ne instrumentin rahavirrat ja sopimukseen perustuvat ehdot, jotka liittyvät instrumentin haltijaan yhteisön omistajan ominaisuudessa, on otettava huomioon arvioitaessa, tulisiko instrumentti luokitella oman pääoman ehtoiseksi instrumentiksi kappaleen 16A tai kappaleen 16C mukaisesti.

| AG14G | Esimerkkinä tästä on kommandiittiyhtiö, jossa on äänettömiä ja vastuunalaisia yhtiömiehiä. Jotkut vastuunalaiset yhtiömiehet saattavat antaa yhteisölle takauksen ja voivat saada korvauksen tämän takauksen antamisesta. Tällaisissa tilanteissa takaus ja siihen liittyvät rahavirrat koskevat instrumenttien haltijoita takauksenantajan ominaisuudessa, ei yhteisön omistajan ominaisuudessa. Näin ollen tällainen takaus ja siihen liittyvät rahavirrat eivät johtaisi siihen, että vastuunalaiset yhtiömiehet olisivat huonommassa etuoikeusasemassa kuin äänettömät yhtiömiehet, eikä takausta otettaisi huomioon arvioitaessa, ovatko äänettömien yhtiömiesten ja vastuunalaisten yhtiömiesten yhtiöosuuksien sopimusehdot yhtäläiset. |
| --- | --- |

AG14G

Esimerkkinä tästä on kommandiittiyhtiö, jossa on äänettömiä ja vastuunalaisia yhtiömiehiä. Jotkut vastuunalaiset yhtiömiehet saattavat antaa yhteisölle takauksen ja voivat saada korvauksen tämän takauksen antamisesta. Tällaisissa tilanteissa takaus ja siihen liittyvät rahavirrat koskevat instrumenttien haltijoita takauksenantajan ominaisuudessa, ei yhteisön omistajan ominaisuudessa. Näin ollen tällainen takaus ja siihen liittyvät rahavirrat eivät johtaisi siihen, että vastuunalaiset yhtiömiehet olisivat huonommassa etuoikeusasemassa kuin äänettömät yhtiömiehet, eikä takausta otettaisi huomioon arvioitaessa, ovatko äänettömien yhtiömiesten ja vastuunalaisten yhtiömiesten yhtiöosuuksien sopimusehdot yhtäläiset.

| AG14H | Toinen esimerkki on voiton tai tappion jakamisjärjestely, jonka mukaan voitto tai tappio kohdistetaan instrumenttien haltijoille kyseisenä vuonna ja aiempina vuosina suoritettujen palvelujen tai toteutuneen liiketoiminnan perusteella. Tällaiset järjestelyt ovat liiketoimia instrumentin haltijoiden kanssa näiden toimiessa muussa kuin omistajan ominaisuudessa, eikä niitä tulisi ottaa huomioon arvioitaessa kappaleessa 16A tai kappaleessa 16C lueteltuja ominaisuuksia. Kuitenkin sellaiset voiton tai tappion jakamisjärjestelyt, joiden mukaan voitto tai tappio kohdistetaan instrumenttien haltijoille perustuen heidän instrumenttiensa nimellismäärään suhteessa muihin saman luokan instrumentteihin, ovat liiketoimia omistajien kanssa näiden toimiessa omistajan ominaisuudessa, ja ne tulisi ottaa huomioon arvioitaessa kappaleessa 16A tai kappaleessa 16C lueteltuja ominaisuuksia. |
| --- | --- |

AG14H

Toinen esimerkki on voiton tai tappion jakamisjärjestely, jonka mukaan voitto tai tappio kohdistetaan instrumenttien haltijoille kyseisenä vuonna ja aiempina vuosina suoritettujen palvelujen tai toteutuneen liiketoiminnan perusteella. Tällaiset järjestelyt ovat liiketoimia instrumentin haltijoiden kanssa näiden toimiessa muussa kuin omistajan ominaisuudessa, eikä niitä tulisi ottaa huomioon arvioitaessa kappaleessa 16A tai kappaleessa 16C lueteltuja ominaisuuksia. Kuitenkin sellaiset voiton tai tappion jakamisjärjestelyt, joiden mukaan voitto tai tappio kohdistetaan instrumenttien haltijoille perustuen heidän instrumenttiensa nimellismäärään suhteessa muihin saman luokan instrumentteihin, ovat liiketoimia omistajien kanssa näiden toimiessa omistajan ominaisuudessa, ja ne tulisi ottaa huomioon arvioitaessa kappaleessa 16A tai kappaleessa 16C lueteltuja ominaisuuksia.

| AG14I | Rahavirtojen ja sopimusehtojen täytyy instrumentin haltijan (muussa kuin omistajan ominaisuudessa) ja liikkeeseenlaskijayhteisön välisessä liiketoimessa olla samat kuin vastaavassa liiketoimessa, joka voisi toteutua muun osapuolen kuin instrumentin haltijan ja liikkeeseenlaskijayhteisön välillä. |
| --- | --- |

AG14I

Rahavirtojen ja sopimusehtojen täytyy instrumentin haltijan (muussa kuin omistajan ominaisuudessa) ja liikkeeseenlaskijayhteisön välisessä liiketoimessa olla samat kuin vastaavassa liiketoimessa, joka voisi toteutua muun osapuolen kuin instrumentin haltijan ja liikkeeseenlaskijayhteisön välillä.

Minkään muun rahoitusinstrumentin tai sopimuksen rahavirrat eivät olennaisesti määritä tai rajoita instrumentin haltijan jako-osuutta (kappaleet 16B ja 16D)

| AG14J | Kappaleen 16A tai kappaleen 16C mukaiset kriteerit muutoin täyttävän rahoitusinstrumentin luokitteleminen omaksi pääomaksi edellyttää, ettei yhteisöllä ole mitään muuta rahoitusinstrumenttia tai sopimusta, (a) jonka kokonaisrahavirrat olennaisilta osin perustuvat yhteisön voittoon tai tappioon, tilinpäätökseen merkityn nettovarallisuuden muutokseen tai tilinpäätökseen merkityn ja merkitsemättömän nettovarallisuuden käyvän arvon muutokseen, ja (b) jonka vaikutus olennaisesti rajoittaa lunastusvelvoitteisen instrumentin haltijoiden jako-osuutta tai määrittää sen tietyn suuruiseksi. Seuraavat instrumentit eivät todennäköisesti estä kappaleen 16A tai kappaleen 16C mukaiset kriteerit muutoin täyttävien instrumenttien luokittelemista omaksi pääomaksi, kun sopimukset on tehty tavanomaisin kaupallisin ehdoin toistensa lähipiiriin kuulumattomien osapuolten välillä:






  (a) | instrumentit, joiden kokonaisrahavirrat perustuvat olennaisilta osin yhteisön tiettyihin omaisuuseriin; |
| --- | --- | --- |

AG14J

Kappaleen 16A tai kappaleen 16C mukaiset kriteerit muutoin täyttävän rahoitusinstrumentin luokitteleminen omaksi pääomaksi edellyttää, ettei yhteisöllä ole mitään muuta rahoitusinstrumenttia tai sopimusta, (a) jonka kokonaisrahavirrat olennaisilta osin perustuvat yhteisön voittoon tai tappioon, tilinpäätökseen merkityn nettovarallisuuden muutokseen tai tilinpäätökseen merkityn ja merkitsemättömän nettovarallisuuden käyvän arvon muutokseen, ja (b) jonka vaikutus olennaisesti rajoittaa lunastusvelvoitteisen instrumentin haltijoiden jako-osuutta tai määrittää sen tietyn suuruiseksi. Seuraavat instrumentit eivät todennäköisesti estä kappaleen 16A tai kappaleen 16C mukaiset kriteerit muutoin täyttävien instrumenttien luokittelemista omaksi pääomaksi, kun sopimukset on tehty tavanomaisin kaupallisin ehdoin toistensa lähipiiriin kuulumattomien osapuolten välillä:

(a)

instrumentit, joiden kokonaisrahavirrat perustuvat olennaisilta osin yhteisön tiettyihin omaisuuseriin;

| (b) | instrumentit, joiden kokonaisrahavirrat perustuvat prosenttiosuuteen tuotoista; |
| --- | --- |

(b)

instrumentit, joiden kokonaisrahavirrat perustuvat prosenttiosuuteen tuotoista;

| (c) | sopimukset, joiden tarkoituksena on yksittäisten työntekijöiden palkitseminen yhteisölle suoritetuista palveluista; |
| --- | --- |

(c)

sopimukset, joiden tarkoituksena on yksittäisten työntekijöiden palkitseminen yhteisölle suoritetuista palveluista;

| (d) | sopimukset, joiden mukaan suoritetuista palveluista tai toimitetuista tavaroista on maksettava vähäinen osuus voitosta. |
| --- | --- |

(d)

sopimukset, joiden mukaan suoritetuista palveluista tai toimitetuista tavaroista on maksettava vähäinen osuus voitosta.

Kappaletta AG27 muutetaan ja kappaleen AG29 jälkeen lisätään kappale AG29A.

| AG27 | Seuraavat esimerkit havainnollistavat yhteisön omia oman pääoman ehtoisia instrumentteja koskevien erityyppisten sopimusten luokittelua:






  (a) | Sopimus, joka tullaan toteuttamaan siten, että yhteisö vastaanottaa tai luovuttaa kiinteän lukumäärän omia osakkeitaan ilman tulevaisuudessa suoritettavaa vastiketta, tai siten, että se vaihtaa kiinteän lukumäärän omia osakkeitaan kiinteään määrään käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja, on oman pääoman ehtoinen instrumentti (lukuun ottamatta kappaleessa 22A tarkoitettuja poikkeuksia). Niinpä kaikki tällaisesta sopimuksesta saadut tai maksetut vastikkeet lisätään suoraan omaan pääomaan tai vähennetään siitä. Eräs esimerkki on liikkeeseen laskettu osakeoptio, joka tuottaa vastapuolelle oikeuden ostaa kiinteän lukumäärän yhteisön osakkeita kiinteää käteisvarojen määrää vastaan. Jos sopimus kuitenkin edellyttää, että yhteisö ostaa (lunastaa) omia osakkeitaan käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja vastaan määrättynä tai määritettävissä olevana päivänä tai vaadittaessa, yhteisö kirjaa myös lunastusmäärän nykyarvoa vastaavan rahoitusvelan (poikkeuksena instrumentit, joilla on kaikki kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D tarkoitetut ominaisuudet ja jotka täyttävät kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ehdot). Yksi esimerkki on yhteisön velvollisuus ostaa termiinisopimuksen nojalla takaisin kiinteä lukumäärä omia osakkeitaan kiinteää käteisvarojen määrää vastaan. |
| --- | --- | --- |

AG27

Seuraavat esimerkit havainnollistavat yhteisön omia oman pääoman ehtoisia instrumentteja koskevien erityyppisten sopimusten luokittelua:

(a)

Sopimus, joka tullaan toteuttamaan siten, että yhteisö vastaanottaa tai luovuttaa kiinteän lukumäärän omia osakkeitaan ilman tulevaisuudessa suoritettavaa vastiketta, tai siten, että se vaihtaa kiinteän lukumäärän omia osakkeitaan kiinteään määrään käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja, on oman pääoman ehtoinen instrumentti (lukuun ottamatta kappaleessa 22A tarkoitettuja poikkeuksia). Niinpä kaikki tällaisesta sopimuksesta saadut tai maksetut vastikkeet lisätään suoraan omaan pääomaan tai vähennetään siitä. Eräs esimerkki on liikkeeseen laskettu osakeoptio, joka tuottaa vastapuolelle oikeuden ostaa kiinteän lukumäärän yhteisön osakkeita kiinteää käteisvarojen määrää vastaan. Jos sopimus kuitenkin edellyttää, että yhteisö ostaa (lunastaa) omia osakkeitaan käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja vastaan määrättynä tai määritettävissä olevana päivänä tai vaadittaessa, yhteisö kirjaa myös lunastusmäärän nykyarvoa vastaavan rahoitusvelan (poikkeuksena instrumentit, joilla on kaikki kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D tarkoitetut ominaisuudet ja jotka täyttävät kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ehdot). Yksi esimerkki on yhteisön velvollisuus ostaa termiinisopimuksen nojalla takaisin kiinteä lukumäärä omia osakkeitaan kiinteää käteisvarojen määrää vastaan.

| (b) | Yhteisön velvollisuus ostaa omia osakkeitaan käteisvaroja vastaan synnyttää lunastusmäärän nykyarvoa vastaavan rahoitusvelan, vaikka osakemäärä, jonka yhteisö on velvollinen ostamaan takaisin, ei olisi kiinteä tai vaikka velvoite riippuisi siitä, käyttääkö vastapuoli oikeuttaan vaatia lunastusta (lukuun ottamatta kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D tarkoitettuja poikkeuksia). Yhtenä esimerkkinä ehdollisesta velvoitteesta on liikkeeseen laskettu optio, jonka perusteella yhteisön on ostettava takaisin omia osakkeitaan käteisvaroja vastaan, jos vastapuoli toteuttaa option. |
| --- | --- |

(b)

Yhteisön velvollisuus ostaa omia osakkeitaan käteisvaroja vastaan synnyttää lunastusmäärän nykyarvoa vastaavan rahoitusvelan, vaikka osakemäärä, jonka yhteisö on velvollinen ostamaan takaisin, ei olisi kiinteä tai vaikka velvoite riippuisi siitä, käyttääkö vastapuoli oikeuttaan vaatia lunastusta (lukuun ottamatta kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D tarkoitettuja poikkeuksia). Yhtenä esimerkkinä ehdollisesta velvoitteesta on liikkeeseen laskettu optio, jonka perusteella yhteisön on ostettava takaisin omia osakkeitaan käteisvaroja vastaan, jos vastapuoli toteuttaa option.

| (c) | Käteisvaroina tai muina rahoitusvaroina toteutettava sopimus on rahoitusvaroihin kuuluva erä tai rahoitusvelka, vaikka saatavien tai luovutettavien käteisvarojen tai muiden rahoitusvarojen määrä perustuisi yhteisön oman pääoman markkinahinnan muutoksiin (lukuun ottamatta kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D tarkoitettuja poikkeuksia). Yhtenä esimerkkinä on nettomääräisesti käteisellä toteutettava osakeoptio. |
| --- | --- |

(c)

Käteisvaroina tai muina rahoitusvaroina toteutettava sopimus on rahoitusvaroihin kuuluva erä tai rahoitusvelka, vaikka saatavien tai luovutettavien käteisvarojen tai muiden rahoitusvarojen määrä perustuisi yhteisön oman pääoman markkinahinnan muutoksiin (lukuun ottamatta kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D tarkoitettuja poikkeuksia). Yhtenä esimerkkinä on nettomääräisesti käteisellä toteutettava osakeoptio.

| (d) | ... |
| --- | --- |

(d)

...

| AG29A | Tietyntyyppiset instrumentit, jotka synnyttävät yhteisölle sopimusperusteisen velvoitteen, luokitellaan oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi kappaleiden 16A ja 16B tai kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti. Näiden kappaleiden mukaisesti tapahtuva luokittelu on poikkeus periaatteista, joita tässä standardissa muutoin noudatetaan instrumentin luokittelussa. Tätä poikkeusta ei uloteta määräysvallattomien omistajien osuuksien luokitteluun konsernitilinpäätöksessä. Näin ollen instrumentit, jotka on yhteisön erillistilinpäätöksessä tai omassa tilinpäätöksessä luokiteltu oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi joko kappaleiden 16A ja 16B tai kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti ja jotka ovat määräysvallattomien omistajien osuuksia, luokitellaan konsernitilinpäätöksessä veloiksi. |
| --- | --- |

AG29A

Tietyntyyppiset instrumentit, jotka synnyttävät yhteisölle sopimusperusteisen velvoitteen, luokitellaan oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi kappaleiden 16A ja 16B tai kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti. Näiden kappaleiden mukaisesti tapahtuva luokittelu on poikkeus periaatteista, joita tässä standardissa muutoin noudatetaan instrumentin luokittelussa. Tätä poikkeusta ei uloteta määräysvallattomien omistajien osuuksien luokitteluun konsernitilinpäätöksessä. Näin ollen instrumentit, jotka on yhteisön erillistilinpäätöksessä tai omassa tilinpäätöksessä luokiteltu oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi joko kappaleiden 16A ja 16B tai kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti ja jotka ovat määräysvallattomien omistajien osuuksia, luokitellaan konsernitilinpäätöksessä veloiksi.

Muutokset IAS 1:een

Tilinpäätöksen esittäminen (uudistettu 2007)

MÄÄRITELMÄT

Kappaleen 8 jälkeen lisätään kappale 8A.

| 8A | Seuraavia termejä kuvataan IAS 32:ssa Rahoitusinstrumentit: esittämistapa, ja niitä käytetään tässä standardissa IAS 32:n mukaisessa merkityksessä:






  (a) | oman pääoman ehtoiseksi instrumentiksi luokiteltava lunastusvelvoitteinen rahoitusinstrumentti (kuvataan IAS 32:n kappaleissa 16A ja 16B); |
| --- | --- | --- |

8A

Seuraavia termejä kuvataan IAS 32:ssa Rahoitusinstrumentit: esittämistapa, ja niitä käytetään tässä standardissa IAS 32:n mukaisessa merkityksessä:

(a)

oman pääoman ehtoiseksi instrumentiksi luokiteltava lunastusvelvoitteinen rahoitusinstrumentti (kuvataan IAS 32:n kappaleissa 16A ja 16B);

| (b) | oman pääoman ehtoiseksi instrumentiksi luokiteltava instrumentti, joka velvoittaa yhteisön luovuttamaan toiselle osapuolelle suhteellisen osuuden yhteisön nettovarallisuudesta vain yhteisön purkautuessa (kuvataan IAS 32:n kappaleissa 16C ja 16D). |
| --- | --- |

(b)

oman pääoman ehtoiseksi instrumentiksi luokiteltava instrumentti, joka velvoittaa yhteisön luovuttamaan toiselle osapuolelle suhteellisen osuuden yhteisön nettovarallisuudesta vain yhteisön purkautuessa (kuvataan IAS 32:n kappaleissa 16C ja 16D).

Taseessa tai liitetiedoissa esitettävät tiedot

Kappaleen 80 jälkeen lisätään kappale 80A.

| 80A | Jos yhteisö on muuttanut luokittelua siten, että:






  (a) | oman pääoman ehtoiseksi instrumentiksi luokiteltu lunastusvelvoitteinen rahoitusinstrumentti, tai |
| --- | --- | --- |

80A

Jos yhteisö on muuttanut luokittelua siten, että:

(a)

oman pääoman ehtoiseksi instrumentiksi luokiteltu lunastusvelvoitteinen rahoitusinstrumentti, tai

| (b) | oman pääoman ehtoiseksi instrumentiksi luokiteltu instrumentti, joka velvoittaa yhteisön luovuttamaan toiselle osapuolelle suhteellisen osuuden yhteisön nettovarallisuudesta vain yhteisön purkautuessa, |
| --- | --- |

(b)

oman pääoman ehtoiseksi instrumentiksi luokiteltu instrumentti, joka velvoittaa yhteisön luovuttamaan toiselle osapuolelle suhteellisen osuuden yhteisön nettovarallisuudesta vain yhteisön purkautuessa,

siirretään rahoitusvelkojen ja oman pääoman välillä, sen on esitettävä tilinpäätöksessä kuhunkin ryhmään ja kustakin ryhmästä (rahoitusvelat tai oma pääoma) siirretty määrä sekä luokittelun muutoksen ajankohta ja syy.

Kappaleen 136 jälkeen lisätään otsikko ja kappale 136A. Kappaletta 138 muutetaan.

Omaksi pääomaksi luokitellut lunastusvelvoitteiset rahoitusinstrumentit

| 136A | Yhteisön on esitettävä oman pääoman ehtoisiksi luokitelluista lunastusvelvoitteista rahoitusinstrumenteista (siltä osin kuin tietoja ei ole annettu muualla):






  (a) | yhteenlasketut määrälliset tiedot omaksi pääomaksi luokitellusta määrästä; |
| --- | --- | --- |

136A

Yhteisön on esitettävä oman pääoman ehtoisiksi luokitelluista lunastusvelvoitteista rahoitusinstrumenteista (siltä osin kuin tietoja ei ole annettu muualla):

(a)

yhteenlasketut määrälliset tiedot omaksi pääomaksi luokitellusta määrästä;

| (b) | yhteisön tavoitteet, periaatteet ja prosessit, joilla se hallitsee velvollisuuttaan ostaa tai lunastaa instrumentit niiden haltijoiden sitä vaatiessa, mukaan lukien mahdolliset muutokset edelliseen kauteen verrattuna; |
| --- | --- |

(b)

yhteisön tavoitteet, periaatteet ja prosessit, joilla se hallitsee velvollisuuttaan ostaa tai lunastaa instrumentit niiden haltijoiden sitä vaatiessa, mukaan lukien mahdolliset muutokset edelliseen kauteen verrattuna;

| (c) | kyseisen rahoitusinstrumenttiluokan lunastamisesta tai takaisinostosta odotettavissa olevat lähtevät rahavirrat; ja |
| --- | --- |

(c)

kyseisen rahoitusinstrumenttiluokan lunastamisesta tai takaisinostosta odotettavissa olevat lähtevät rahavirrat; ja

| (d) | tieto siitä, kuinka lunastamisesta tai takaisinostosta odotettavissa olevat lähtevät rahavirrat on määritetty. |
| --- | --- |

(d)

tieto siitä, kuinka lunastamisesta tai takaisinostosta odotettavissa olevat lähtevät rahavirrat on määritetty.

Muut tilinpäätöksessä esitettävät tiedot

| 138 | Yhteisön on esitettävä seuraavat tiedot, elleivät ne sisälly muuhun tilinpäätöksen yhteydessä julkaistavaan informaatioon:






  (a) | yhteisön kotipaikka ja oikeudellinen muoto, kotivaltio ja rekisteröity osoite (tai pääasiallinen toimipaikka, mikäli se poikkeaa rekisteröidystä osoitteesta); |
| --- | --- | --- |

138

Yhteisön on esitettävä seuraavat tiedot, elleivät ne sisälly muuhun tilinpäätöksen yhteydessä julkaistavaan informaatioon:

(a)

yhteisön kotipaikka ja oikeudellinen muoto, kotivaltio ja rekisteröity osoite (tai pääasiallinen toimipaikka, mikäli se poikkeaa rekisteröidystä osoitteesta);

| (b) | kuvaus yhteisön toiminnan luonteesta ja pääasiallisista toiminnoista; |
| --- | --- |

(b)

kuvaus yhteisön toiminnan luonteesta ja pääasiallisista toiminnoista;

| (c) | emoyrityksen ja koko konsernin emoyrityksen nimi; ja |
| --- | --- |

(c)

emoyrityksen ja koko konsernin emoyrityksen nimi; ja

| (d) | jos kyseessä on toimiajaltaan rajoitettu yhteisö, tieto toimiajan pituudesta. |
| --- | --- |

(d)

jos kyseessä on toimiajaltaan rajoitettu yhteisö, tieto toimiajan pituudesta.

Kappaleen 139A jälkeen lisätään kappale 139B.

SIIRTYMÄSÄÄNNÖT JA VOIMAANTULO

| 139B | Helmikuussa 2008 julkaistu Lunastusvelvoitteiset rahoitusinstrumentit ja yhteisön purkautuessa syntyvät velvoitteet (muutokset IAS 32:een ja IAS 1:een) aiheutti muutoksen kappaleeseen 138, ja sen seurauksena lisättiin kappaleet 8A, 80A ja 136A. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia 1.1.2009 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Aikaisempi soveltaminen on sallittua. Jos yhteisö soveltaa muutoksia aikaisemmalla kaudella, tästä on annettava tieto, ja sen on samanaikaisesti sovellettava kyseisiin muutoksiin liittyviä IAS 32:een, IAS 39:ään, IFRS 7:ään ja IFRIC 2:een Jäsenten osuudet osuustoiminnallisissa yhteisöissä ja muut vastaavanlaiset instrumentit tehtyjä muutoksia. |
| --- | --- |

139B

Helmikuussa 2008 julkaistu Lunastusvelvoitteiset rahoitusinstrumentit ja yhteisön purkautuessa syntyvät velvoitteet (muutokset IAS 32:een ja IAS 1:een) aiheutti muutoksen kappaleeseen 138, ja sen seurauksena lisättiin kappaleet 8A, 80A ja 136A. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia 1.1.2009 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Aikaisempi soveltaminen on sallittua. Jos yhteisö soveltaa muutoksia aikaisemmalla kaudella, tästä on annettava tieto, ja sen on samanaikaisesti sovellettava kyseisiin muutoksiin liittyviä IAS 32:een, IAS 39:ään, IFRS 7:ään ja IFRIC 2:een Jäsenten osuudet osuustoiminnallisissa yhteisöissä ja muut vastaavanlaiset instrumentit tehtyjä muutoksia.

Muutokset IFRS 7:ään, IAS 39:ään ja IFRIC 2:een

Yhteisöjen on sovellettava seuraavia IFRS 7:ään, IAS 39:ään ja IFRIC 2:een tehtyjä muutoksia silloin, kun ne soveltavat kyseisiin muutoksiin liittyviä IAS 32:een ja IAS 1:een tehtyjä muutoksia.

IFRS 7

Rahoitusinstrumentit: tilinpäätöksessä esitettävät tiedot

Kappaletta 3 muutetaan.

SOVELTAMISALA

| 3 | Tätä IFRS-standardia on sovellettava kaikkien yhteisöjen kaiken tyyppisiin rahoitusinstrumentteihin lukuun ottamatta seuraavia:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

3

Tätä IFRS-standardia on sovellettava kaikkien yhteisöjen kaiken tyyppisiin rahoitusinstrumentteihin lukuun ottamatta seuraavia:

(a)

...

| (f) | instrumentit, jotka on luokiteltava oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi IAS 32:n kappaleiden 16A ja 16B tai IAS 32:n kappaleiden16C ja 16D mukaisesti. |
| --- | --- |

(f)

instrumentit, jotka on luokiteltava oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi IAS 32:n kappaleiden 16A ja 16B tai IAS 32:n kappaleiden16C ja 16D mukaisesti.

Kappaleen 44B jälkeen lisätään kappale 44C.

VOIMAANTULO JA SIIRTYMÄSÄÄNNÖT

| 44C | Yhteisön on sovellettava kappaleen 3 muutosta 1.1.2009 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Jos yhteisö soveltaa helmikuussa 2008 julkaistua Lunastusvelvoitteiset rahoitusinstrumentit ja yhteisön purkautuessa syntyvät velvoitteet (muutokset IAS 32.een ja IAS 1:een) aikaisemmalla kaudella, kappaleen 3 muutosta on sovellettava tällä aikaisemmalla kaudella. |
| --- | --- |

44C

Yhteisön on sovellettava kappaleen 3 muutosta 1.1.2009 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Jos yhteisö soveltaa helmikuussa 2008 julkaistua Lunastusvelvoitteiset rahoitusinstrumentit ja yhteisön purkautuessa syntyvät velvoitteet (muutokset IAS 32.een ja IAS 1:een) aikaisemmalla kaudella, kappaleen 3 muutosta on sovellettava tällä aikaisemmalla kaudella.

IAS 39

Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen

Kappaleen 2 kohtaa d muutetaan.

SOVELTAMISALA

| 2 | Tätä standardia on sovellettava kaikkien yhteisöjen kaikkiin rahoitusinstrumentteihin lukuun ottamatta seuraavia:






  (d) | sellaiset yhteisön liikkeeseen laskemat rahoitusinstrumentit, jotka vastaavat IAS 32:een sisältyvää oman pääoman ehtoisen instrumentin määritelmää (optiot ja merkintäoikeudet mukaan luettuina) tai jotka on luokiteltava oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi IAS 32:n kappaleiden 16A ja 16B tai IAS 32:n kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti. Tällaisten oman pääoman ehtoisten instrumenttien haltijan on kuitenkin sovellettava tätä standardia näihin instrumentteihin, paitsi jos ne täyttävät kohdassa (a) tarkoitetun poikkeusmenettelyn edellytykset. |
| --- | --- | --- |

2

Tätä standardia on sovellettava kaikkien yhteisöjen kaikkiin rahoitusinstrumentteihin lukuun ottamatta seuraavia:

(d)

sellaiset yhteisön liikkeeseen laskemat rahoitusinstrumentit, jotka vastaavat IAS 32:een sisältyvää oman pääoman ehtoisen instrumentin määritelmää (optiot ja merkintäoikeudet mukaan luettuina) tai jotka on luokiteltava oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi IAS 32:n kappaleiden 16A ja 16B tai IAS 32:n kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti. Tällaisten oman pääoman ehtoisten instrumenttien haltijan on kuitenkin sovellettava tätä standardia näihin instrumentteihin, paitsi jos ne täyttävät kohdassa (a) tarkoitetun poikkeusmenettelyn edellytykset.

Kappaleen 103E jälkeen lisätään kappale 103F.

VOIMAANTULO JA SIIRTYMÄSÄÄNNÖT

| 103F | Yhteisön on sovellettava kappaleen 2 muutosta 1.1.2009 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Jos yhteisö soveltaa helmikuussa 2008 julkaistua Lunastusvelvoitteiset rahoitusinstrumentit ja yhteisön purkautuessa syntyvät velvoitteet (muutokset IAS 32.een ja IAS 1:een) aikaisemmalla kaudella, kappaleen 2 muutosta on sovellettava tällä aikaisemmalla kaudella. |
| --- | --- |

103F

Yhteisön on sovellettava kappaleen 2 muutosta 1.1.2009 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Jos yhteisö soveltaa helmikuussa 2008 julkaistua Lunastusvelvoitteiset rahoitusinstrumentit ja yhteisön purkautuessa syntyvät velvoitteet (muutokset IAS 32.een ja IAS 1:een) aikaisemmalla kaudella, kappaleen 2 muutosta on sovellettava tällä aikaisemmalla kaudella.

IFRIC 2

Jäsenten osuudet osuustoiminnallisissa yhteisöissä ja muut vastaavat instrumentit

Viittaukset-osion alaviitettä muutetaan.

| (*) | Elokuussa 2005 IAS 32:n otsikoksi muutettiin IAS 32 Rahoitusinstrumentit: esittämistapa. Helmikuussa 2008 IASB muutti IAS 32:ta vaatimalla instrumenttien luokittelemista omaksi pääomaksi, jos instrumentilla on kaikki IAS 32:n kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D tarkoitetut ominaisuudet ja ne täyttävät kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ehdot. |
| --- | --- |

(*)

Elokuussa 2005 IAS 32:n otsikoksi muutettiin IAS 32 Rahoitusinstrumentit: esittämistapa. Helmikuussa 2008 IASB muutti IAS 32:ta vaatimalla instrumenttien luokittelemista omaksi pääomaksi, jos instrumentilla on kaikki IAS 32:n kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D tarkoitetut ominaisuudet ja ne täyttävät kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ehdot.

Muutetaan kappaleita 6 ja 9 ja lisätään kappale 14A:

PÄÄTÖS

| 6 | Jäsenten osuudet, jotka luokiteltaisiin omaksi pääomaksi siinä tapauksessa, että jäsenillä ei olisi oikeutta vaatia lunastusta, ovat omaa pääomaa, jos kumpi tahansa kappaleissa 7 ja 8 kuvatuista olosuhteista vallitsee tai jos jäsenosuuksilla on kaikki IAS 32:n kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D tarkoitetut ominaisuudet ja ne täyttävät kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ehdot. Vaadittaessa maksettavat talletukset, mukaan lukien käyttö- ja talletustilit ja vastaavat sopimukset, joita syntyy jäsenten ollessa asiakkaina, ovat yhteisön rahoitusvelkoja. |
| --- | --- |

6

Jäsenten osuudet, jotka luokiteltaisiin omaksi pääomaksi siinä tapauksessa, että jäsenillä ei olisi oikeutta vaatia lunastusta, ovat omaa pääomaa, jos kumpi tahansa kappaleissa 7 ja 8 kuvatuista olosuhteista vallitsee tai jos jäsenosuuksilla on kaikki IAS 32:n kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D tarkoitetut ominaisuudet ja ne täyttävät kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ehdot. Vaadittaessa maksettavat talletukset, mukaan lukien käyttö- ja talletustilit ja vastaavat sopimukset, joita syntyy jäsenten ollessa asiakkaina, ovat yhteisön rahoitusvelkoja.

| 9 | Ehdoton kielto voi olla täydellinen siten, että lunastaminen on aina kiellettyä. Ehdoton kielto voi olla osittainen siten, että se estää jäsenten osuuksien lunastamisen, jos lunastuksen seurauksena jäsenten osuuksien lukumäärä tai jäsenten osuuksina maksetun pääoman määrä laskisi alle määrätyn tason. Lunastuskiellon alaisen määrän ylittävät jäsenten osuudet ovat velkoja, paitsi milloin yhteisöllä on kappaleessa 7 kuvattu ehdoton oikeus kieltäytyä lunastuksesta tai jäsenten osuuksilla on kaikki IAS 32.n kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D tarkoitetut ominaisuudet ja ne täyttävät kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ehdot. Joskus osuuksien lukumäärä tai maksetun pääoman määrä, jota lunastuskielto koskee, saattaa muuttua eri ajankohtien välillä. Tällainen lunastuskiellon muutos johtaa rahoitusvelkojen ja oman pääoman väliseen siirtoon. |
| --- | --- |

9

Ehdoton kielto voi olla täydellinen siten, että lunastaminen on aina kiellettyä. Ehdoton kielto voi olla osittainen siten, että se estää jäsenten osuuksien lunastamisen, jos lunastuksen seurauksena jäsenten osuuksien lukumäärä tai jäsenten osuuksina maksetun pääoman määrä laskisi alle määrätyn tason. Lunastuskiellon alaisen määrän ylittävät jäsenten osuudet ovat velkoja, paitsi milloin yhteisöllä on kappaleessa 7 kuvattu ehdoton oikeus kieltäytyä lunastuksesta tai jäsenten osuuksilla on kaikki IAS 32.n kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D tarkoitetut ominaisuudet ja ne täyttävät kyseisissä kappaleissa tarkoitetut ehdot. Joskus osuuksien lukumäärä tai maksetun pääoman määrä, jota lunastuskielto koskee, saattaa muuttua eri ajankohtien välillä. Tällainen lunastuskiellon muutos johtaa rahoitusvelkojen ja oman pääoman väliseen siirtoon.

VOIMAANTULO

| 14A | Yhteisön on sovellettava kappaleisiin 6, 9, A1 ja A12 tehtyjä muutoksia 1.1.2009 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Jos yhteisö soveltaa helmikuussa 2008 julkaistua Lunastusvelvoitteiset rahoitusinstrumentit ja yhteisön purkautuessa syntyvät velvoitteet (muutokset IAS 32.een ja IAS 1:een) aikaisemmalla kaudella, kappaleisiin 6, 9, A1 ja A12 tehtyjä muutoksia on sovellettava tällä aikaisemmalla kaudella. |
| --- | --- |

14A

Yhteisön on sovellettava kappaleisiin 6, 9, A1 ja A12 tehtyjä muutoksia 1.1.2009 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Jos yhteisö soveltaa helmikuussa 2008 julkaistua Lunastusvelvoitteiset rahoitusinstrumentit ja yhteisön purkautuessa syntyvät velvoitteet (muutokset IAS 32.een ja IAS 1:een) aikaisemmalla kaudella, kappaleisiin 6, 9, A1 ja A12 tehtyjä muutoksia on sovellettava tällä aikaisemmalla kaudella.

Liitteen (Esimerkkejä päätöksen soveltamisesta) kappaleita A1 ja A12 muutetaan.

ESIMERKKEJÄ PÄÄTÖKSEN SOVELTAMISESTA

| A1 | Tässä liitteessä annetaan seitsemän esimerkkiä IFRIC:n päätöksen soveltamisesta. Esimerkit eivät muodosta kattavaa luetteloa, vaan myös muunlaiset tosiseikat ovat mahdollisia. Kussakin esimerkissä oletetaan, ettei rahoitusinstrumenttiin liity muita rahoitusvelaksi luokittelemista edellyttäviä ehtoja kuin ne, jotka on annettu esimerkin taustatiedoissa, ja että rahoitusinstrumentilla ei ole kaikkia IAS 32:n kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D tarkoitettuja ominaisuuksia tai se ei täytä kyseisissä kappaleissa tarkoitettuja ehtoja. |
| --- | --- |

A1

Tässä liitteessä annetaan seitsemän esimerkkiä IFRIC:n päätöksen soveltamisesta. Esimerkit eivät muodosta kattavaa luetteloa, vaan myös muunlaiset tosiseikat ovat mahdollisia. Kussakin esimerkissä oletetaan, ettei rahoitusinstrumenttiin liity muita rahoitusvelaksi luokittelemista edellyttäviä ehtoja kuin ne, jotka on annettu esimerkin taustatiedoissa, ja että rahoitusinstrumentilla ei ole kaikkia IAS 32:n kappaleissa 16A ja 16B tai kappaleissa 16C ja 16D tarkoitettuja ominaisuuksia tai se ei täytä kyseisissä kappaleissa tarkoitettuja ehtoja.

Esimerkki 4

Luokittelu

| A12 | Tässä tapauksessa 750 000 CU luokiteltaisiin omaksi pääomaksi ja 150 000 CU rahoitusvelaksi. Jo mainittujen kappaleiden lisäksi IAS 32:n kappaleessa 18(b) sanotaan:
  ... sellainen rahoitusinstrumentti, jonka haltijalla on oikeus lunastuttaa se liikkeeseenlaskijalla käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja vastaan (”lunastusvelvoitteinen instrumentti”) on rahoitusvelka, lukuun ottamatta instrumentteja, jotka luokitellaan oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi kappaleiden 16A ja 16B tai kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti. Rahoitusinstrumentti on rahoitusvelka silloinkin, kun käteisvarojen tai muiden rahoitusvarojen määrä perustuu indeksiin tai muuhun tekijään, joka mahdollisesti nousee tai laskee. Jos haltijalla on oikeus lunastuttaa instrumentti liikkeeseenlaskijalla käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja vastaan, tämä tarkoittaa sitä, että lunastusvelvoitteinen instrumentti vastaa rahoitusvelan määritelmää lukuun ottamatta niitä instrumentteja, jotka luokitellaan oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi kappaleiden 16A ja 16B tai kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti. |
| --- | --- |

A12

Tässä tapauksessa 750 000 CU luokiteltaisiin omaksi pääomaksi ja 150 000 CU rahoitusvelaksi. Jo mainittujen kappaleiden lisäksi IAS 32:n kappaleessa 18(b) sanotaan:

... sellainen rahoitusinstrumentti, jonka haltijalla on oikeus lunastuttaa se liikkeeseenlaskijalla käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja vastaan (”lunastusvelvoitteinen instrumentti”) on rahoitusvelka, lukuun ottamatta instrumentteja, jotka luokitellaan oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi kappaleiden 16A ja 16B tai kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti. Rahoitusinstrumentti on rahoitusvelka silloinkin, kun käteisvarojen tai muiden rahoitusvarojen määrä perustuu indeksiin tai muuhun tekijään, joka mahdollisesti nousee tai laskee. Jos haltijalla on oikeus lunastuttaa instrumentti liikkeeseenlaskijalla käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja vastaan, tämä tarkoittaa sitä, että lunastusvelvoitteinen instrumentti vastaa rahoitusvelan määritelmää lukuun ottamatta niitä instrumentteja, jotka luokitellaan oman pääoman ehtoisiksi instrumenteiksi kappaleiden 16A ja 16B tai kappaleiden 16C ja 16D mukaisesti.

---

| 22.1.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 17/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 17/37

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 54/2009,

annettu 21 päivänä tammikuuta 2009,

yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista Färsaarilta peräisin olevien tiettyjen kalojen ja kalastustuotteiden osalta annetun asetuksen (EY) N:o 669/97 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön tariffikiintiöiden ja tariffikattojen avaamisesta ja hallinnoinnista, yhteisön valvonnan järjestämisestä tietyille Färsaarilta peräisin oleville kaloille ja kalastustuotteille sekä yksityiskohtaisten sääntöjen määrittelemisestä näiden toimenpiteiden muuttamiseksi ja mukauttamiseksi sekä asetuksen (EY) N:o 1983/95 kumoamisesta 14 päivänä huhtikuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 669/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | EY:n sekä Tanskan ja Färsaarten sekakomitean tekemällä päätöksellä N:o 2/2008 (2008/957/EY) (2) muutettiin Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Färsaarten maakuntahallituksen välisen sopimuksen pöytäkirjan 1 liitteessä olevia taulukoita I ja II. |
| --- | --- |

(1)

EY:n sekä Tanskan ja Färsaarten sekakomitean tekemällä päätöksellä N:o 2/2008 (2008/957/EY) (2) muutettiin Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Färsaarten maakuntahallituksen välisen sopimuksen pöytäkirjan 1 liitteessä olevia taulukoita I ja II.

| (2) | Sopimuksen muutetussa pöytäkirjassa 1 määrätään kolmesta uudesta vuotuisesta tariffikiintiöstä, jotka koskevat Färsaarilta peräisin olevien tiettyjen kalojen ja kalastustuotteiden tuontia yhteisöön. Uusia tariffikiintiöitä on määrä soveltaa 1 päivästä syyskuuta 2008. Näiden uusien tariffikiintiöiden käyttöönotto edellyttää muutoksia asetuksessa (EY) N:o 669/97 olevaan tariffikiintiöiden alaisten kalojen ja kalastustuotteiden luetteloon. |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen muutetussa pöytäkirjassa 1 määrätään kolmesta uudesta vuotuisesta tariffikiintiöstä, jotka koskevat Färsaarilta peräisin olevien tiettyjen kalojen ja kalastustuotteiden tuontia yhteisöön. Uusia tariffikiintiöitä on määrä soveltaa 1 päivästä syyskuuta 2008. Näiden uusien tariffikiintiöiden käyttöönotto edellyttää muutoksia asetuksessa (EY) N:o 669/97 olevaan tariffikiintiöiden alaisten kalojen ja kalastustuotteiden luetteloon.

| (3) | Tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 2454/93 (3) säädetään tulli-ilmoitusten vastaanottamisjärjestyksen mukaisesti käytettäviksi tarkoitettujen tariffikiintiöiden hallinnointijärjestelmästä. Färsaarten viranomaisten, Euroopan unionin jäsenvaltioiden tulliviranomaisten ja komission tiiviissä yhteistyössä harjoittaman hallinnoinnin yksinkertaistamiseksi ja tehostamiseksi kyseistä hallinnointijärjestelmää olisi sovellettava myös asetuksessa (EY) N:o 669/97 säädettyihin tariffikiintiöihin. |
| --- | --- |

(3)

Tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 2454/93 (3) säädetään tulli-ilmoitusten vastaanottamisjärjestyksen mukaisesti käytettäviksi tarkoitettujen tariffikiintiöiden hallinnointijärjestelmästä. Färsaarten viranomaisten, Euroopan unionin jäsenvaltioiden tulliviranomaisten ja komission tiiviissä yhteistyössä harjoittaman hallinnoinnin yksinkertaistamiseksi ja tehostamiseksi kyseistä hallinnointijärjestelmää olisi sovellettava myös asetuksessa (EY) N:o 669/97 säädettyihin tariffikiintiöihin.

| (4) | Tässä asetuksessa säädettyjen tariffikiintiöiden määrät vuodelle 2008 olisi laskettava suhteessa päätöksessä N:o 2/2008 (2008/957/EY) säädettyihin perusmääriin sen mukaan, kuinka paljon vuotta on kulunut tariffikiintiöiden voimaantuloon mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädettyjen tariffikiintiöiden määrät vuodelle 2008 olisi laskettava suhteessa päätöksessä N:o 2/2008 (2008/957/EY) säädettyihin perusmääriin sen mukaan, kuinka paljon vuotta on kulunut tariffikiintiöiden voimaantuloon mennessä.

| (5) | Asetusta (EY) N:o 669/97 olisi näin ollen muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Asetusta (EY) N:o 669/97 olisi näin ollen muutettava.

| (6) | Päätöksen N:o 2/2008 (2008/957/EY) mukaisesti uusia tariffikiintiöitä on määrä soveltaa 1 päivästä syyskuuta 2008. Näin ollen tätä asetustakin olisi sovellettava kyseisestä päivästä alkaen. |
| --- | --- |

(6)

Päätöksen N:o 2/2008 (2008/957/EY) mukaisesti uusia tariffikiintiöitä on määrä soveltaa 1 päivästä syyskuuta 2008. Näin ollen tätä asetustakin olisi sovellettava kyseisestä päivästä alkaen.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 669/97 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2 artikla seuraavasti:
  ”2 artikla
  Tässä asetuksessa vahvistettuja tariffikiintiöitä hallinnoidaan komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 308 a, 308 b ja 308 c artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 2 artikla seuraavasti:

”2 artikla

Tässä asetuksessa vahvistettuja tariffikiintiöitä hallinnoidaan komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 308 a, 308 b ja 308 c artiklan mukaisesti.”

| 2) | Muutetaan liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Muutetaan liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä tammikuuta 2009.

Komission puolesta

László KOVÁCS

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 101, 18.4.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 338, 17.12.2008, s. 72.

2

(3)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1.

3

---

LIITE

Lisätään asetuksen (EY) N:o 669/97 liitteeseen rivit seuraavasti:

| Järjestysnumero | CN-koodi | Taric-alanimike | Tavaran kuvaus | Kiintiötulli | Kiintiön määrä
  (tonnia) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”09.0672 | ex 0305 59 80 | 80 | Seiti (Pollachius virens), suolattu ja kuivattu | 0 | 1.9.2008–31.12.2008: 250
  1.1.2009–31.12.2009 ja sen jälkeen joka vuosi 1.1.–31.12.: 750 |
| 09.0674 | ex 0307 91 00
  ex 0307 99 18
  ex 1605 90 30 | 10
  10
  30 | Torvikotilot (Buccinum undatum), elävät, tuoreet tai jäähdytetyt, jäädytetyt, valmistetut tai säilötyt | 0 | 1.9.2008–31.12.2008: 400
  1.1.2009–31.12.2009 ja sen jälkeen joka vuosi 1.1.–31.12.: 1 200 |
| 09.0676 | ex 0306 14 90 | 10 | Geryon affinis -lajin taskuravut, jäädytetyt | 0 | 1.9.2008–31.12.2008: 250
  1.1.2009–31.12.2009 ja sen jälkeen joka vuosi 1.1.–31.12.: 750” |

Järjestysnumero

CN-koodi

Taric-alanimike

Tavaran kuvaus

Kiintiötulli

Kiintiön määrä

(tonnia)

”09.0672

ex 0305 59 80

80

Seiti (Pollachius virens), suolattu ja kuivattu

0

1.9.2008–31.12.2008: 250

1.1.2009–31.12.2009 ja sen jälkeen joka vuosi 1.1.–31.12.: 750

09.0674

ex 0307 91 00

ex 0307 99 18

ex 1605 90 30

10

10

30

Torvikotilot (Buccinum undatum), elävät, tuoreet tai jäähdytetyt, jäädytetyt, valmistetut tai säilötyt

0

1.9.2008–31.12.2008: 400

1.1.2009–31.12.2009 ja sen jälkeen joka vuosi 1.1.–31.12.: 1 200

09.0676

ex 0306 14 90

10

Geryon affinis -lajin taskuravut, jäädytetyt

0

1.9.2008–31.12.2008: 250

1.1.2009–31.12.2009 ja sen jälkeen joka vuosi 1.1.–31.12.: 750”

---

III Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

| 22.1.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 17/39 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 17/39

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2009/42/YUTP,

tehty 19 päivänä tammikuuta 2009,

EU:n toimien tukemisesta Euroopan turvallisuusstrategian puitteissa asekauppasopimukseen johtavan prosessin edistämiseksi kolmansissa maissa

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan ja 23 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2003 Euroopan turvallisuusstrategian, jossa kannatetaan tehokkaaseen monenvälisyyteen perustuvaa kansainvälistä järjestystä. Euroopan turvallisuusstrategiassa todetaan, että Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirja luo perustan kansainvälisille suhteille. Euroopan unionin ensisijaisena tavoitteena on Yhdistyneiden Kansakuntien vahvistaminen ja sen varustaminen siten, että se voi täyttää tehtävänsä ja toimia tehokkaasti. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2003 Euroopan turvallisuusstrategian, jossa kannatetaan tehokkaaseen monenvälisyyteen perustuvaa kansainvälistä järjestystä. Euroopan turvallisuusstrategiassa todetaan, että Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirja luo perustan kansainvälisille suhteille. Euroopan unionin ensisijaisena tavoitteena on Yhdistyneiden Kansakuntien vahvistaminen ja sen varustaminen siten, että se voi täyttää tehtävänsä ja toimia tehokkaasti.

| (2) | Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokous antoi 6 päivänä joulukuuta 2006 päätöslauselman 61/89, jonka otsikkona oli ”Kohti asekauppasopimusta: tavanomaisten aseiden tuontia, vientiä ja siirtoa koskevien yhteisten kansainvälisten normien vahvistaminen”. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokous antoi 6 päivänä joulukuuta 2006 päätöslauselman 61/89, jonka otsikkona oli ”Kohti asekauppasopimusta: tavanomaisten aseiden tuontia, vientiä ja siirtoa koskevien yhteisten kansainvälisten normien vahvistaminen”.

| (3) | Neuvosto pani 11 päivänä joulukuuta 2006 antamissaan päätelmissä tyytyväisenä merkille, että oikeudellisesti sitovan kansainvälisen asekauppasopimuksen aikaansaamiseen tähtäävä prosessi käynnistettiin virallisesti, ja piti merkittävänä sitä, että YK:n jäsenvaltioiden selvä enemmistö, kaikki EU:n jäsenvaltiot mukaan luettuina, kannatti päätöslauselmaa. Neuvosto vahvisti, että EU ja sen yksittäiset jäsenvaltiot aikovat omaksua aktiivisen roolin tässä prosessissa, ja korosti muiden valtioiden ja alueellisten organisaatioiden kanssa tässä prosessissa tehtävän yhteistyön merkitystä. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto pani 11 päivänä joulukuuta 2006 antamissaan päätelmissä tyytyväisenä merkille, että oikeudellisesti sitovan kansainvälisen asekauppasopimuksen aikaansaamiseen tähtäävä prosessi käynnistettiin virallisesti, ja piti merkittävänä sitä, että YK:n jäsenvaltioiden selvä enemmistö, kaikki EU:n jäsenvaltiot mukaan luettuina, kannatti päätöslauselmaa. Neuvosto vahvisti, että EU ja sen yksittäiset jäsenvaltiot aikovat omaksua aktiivisen roolin tässä prosessissa, ja korosti muiden valtioiden ja alueellisten organisaatioiden kanssa tässä prosessissa tehtävän yhteistyön merkitystä.

| (4) | Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri muodosti 28-jäsenisen hallitustenvälisen asiantuntijaryhmän, joka jatkaa mahdollisen asekauppasopimuksen tarkastelua. Asiantuntijaryhmä kokoontui useita kertoja vuoden 2008 aikana ja esitteli päätelmänsä 63. yleiskokouksen ministerikokousviikolla. Ryhmä totesi päätelmänään, että lisätarkastelu on vielä tarpeen ja ponnistuksia olisi jatkettava vaiheittain avoimesti Yhdistyneiden Kansakuntien puitteissa. Asiantuntijaryhmä kannusti niitä valtioita, joille se on mahdollista, antamaan pyydettäessä apua sitä tarvitseville valtioille. |
| --- | --- |

(4)

Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri muodosti 28-jäsenisen hallitustenvälisen asiantuntijaryhmän, joka jatkaa mahdollisen asekauppasopimuksen tarkastelua. Asiantuntijaryhmä kokoontui useita kertoja vuoden 2008 aikana ja esitteli päätelmänsä 63. yleiskokouksen ministerikokousviikolla. Ryhmä totesi päätelmänään, että lisätarkastelu on vielä tarpeen ja ponnistuksia olisi jatkettava vaiheittain avoimesti Yhdistyneiden Kansakuntien puitteissa. Asiantuntijaryhmä kannusti niitä valtioita, joille se on mahdollista, antamaan pyydettäessä apua sitä tarvitseville valtioille.

| (5) | Neuvosto korosti 10 päivänä joulukuuta 2007 antamissaan päätelmissä YK:n nimeämän hallitustenvälisen asiantuntijaryhmän merkitystä ja kannusti asiantuntijaryhmää viemään prosessia eteenpäin. Neuvosto ilmaisi uskovansa vakaasti, että kokonaisvaltainen, oikeudellisesti sitova väline, joka vastaa asiaa koskevan kansainvälisen oikeuden mukaisia valtioiden velvoitteita ja jossa vahvistetaan tavanomaisten aseiden tuontia, vientiä ja siirtoa koskevat yhteiset kansainväliset normit, auttaisi osaltaan merkittävällä tavalla torjumaan tavanomaisten aseiden ei-toivottua ja vastuutonta leviämistä. |
| --- | --- |

(5)

Neuvosto korosti 10 päivänä joulukuuta 2007 antamissaan päätelmissä YK:n nimeämän hallitustenvälisen asiantuntijaryhmän merkitystä ja kannusti asiantuntijaryhmää viemään prosessia eteenpäin. Neuvosto ilmaisi uskovansa vakaasti, että kokonaisvaltainen, oikeudellisesti sitova väline, joka vastaa asiaa koskevan kansainvälisen oikeuden mukaisia valtioiden velvoitteita ja jossa vahvistetaan tavanomaisten aseiden tuontia, vientiä ja siirtoa koskevat yhteiset kansainväliset normit, auttaisi osaltaan merkittävällä tavalla torjumaan tavanomaisten aseiden ei-toivottua ja vastuutonta leviämistä.

| (6) | Lokakuussa 2008 YK:n yleiskokouksen I-komitea hyväksyi päätöslauselman ”Kohti asekauppasopimusta: tavanomaisten aseiden tuontia, vientiä ja siirtoa koskevien yhteisten kansainvälisten normien vahvistaminen”. Kaikki EU:n jäsenvaltiot tukivat tätä päätöslauselmaa. |
| --- | --- |

(6)

Lokakuussa 2008 YK:n yleiskokouksen I-komitea hyväksyi päätöslauselman ”Kohti asekauppasopimusta: tavanomaisten aseiden tuontia, vientiä ja siirtoa koskevien yhteisten kansainvälisten normien vahvistaminen”. Kaikki EU:n jäsenvaltiot tukivat tätä päätöslauselmaa.

| (7) | Yhdistyneiden Kansakuntien aseidenriisuntatutkimusinstituutti (UNIDIR) tuki tätä prosessia tekemällä kaksiosaisen tutkimuksen, jossa on kaksi perusteellista analyysiä asekauppasopimuksen toteutettavuutta, soveltamisalaa ja alustavia elementtejä koskevista YK:n jäsenvaltioiden näkemyksistä. UNIDIRin analyysit, joissa kartoitettiin konsensuksen ja erimielisyyksien kohteena olevat alat sekä huomiota vaille jääneet alat, auttoivat etenemään asekauppasopimusta koskevissa keskusteluissa. Analyysit tarjosivat hyödyllistä tietoa hallitustenväliselle asiantuntijaryhmälle. Näistä syistä on järkevää antaa tämän päätöksen mukaisten toimien tekninen toteutus Yhdistyneiden Kansakuntien aseidenriisuntatutkimusinstituutin (UNIDIR) tehtäväksi. |
| --- | --- |

(7)

Yhdistyneiden Kansakuntien aseidenriisuntatutkimusinstituutti (UNIDIR) tuki tätä prosessia tekemällä kaksiosaisen tutkimuksen, jossa on kaksi perusteellista analyysiä asekauppasopimuksen toteutettavuutta, soveltamisalaa ja alustavia elementtejä koskevista YK:n jäsenvaltioiden näkemyksistä. UNIDIRin analyysit, joissa kartoitettiin konsensuksen ja erimielisyyksien kohteena olevat alat sekä huomiota vaille jääneet alat, auttoivat etenemään asekauppasopimusta koskevissa keskusteluissa. Analyysit tarjosivat hyödyllistä tietoa hallitustenväliselle asiantuntijaryhmälle. Näistä syistä on järkevää antaa tämän päätöksen mukaisten toimien tekninen toteutus Yhdistyneiden Kansakuntien aseidenriisuntatutkimusinstituutin (UNIDIR) tehtäväksi.

| (8) | Edellä mainittujen neuvoston päätelmien perusteella EU:n olisi tuettava tätä prosessia tähän mennessä tehdyn työn vahvistamiseksi aloittamalla keskustelu myös muiden kuin hallitustenvälisen asiantuntijaryhmän jäseninä olevien valtioiden sekä muiden toimijoiden kuten kansalaisyhteiskunnan ja teollisuuden kanssa asiaa koskevan ymmärtämyksen kehittämiseksi sekä hallitustenvälisen asiantuntijaryhmän antamien suositusten laajentamisen edistämiseksi, |
| --- | --- |

(8)

Edellä mainittujen neuvoston päätelmien perusteella EU:n olisi tuettava tätä prosessia tähän mennessä tehdyn työn vahvistamiseksi aloittamalla keskustelu myös muiden kuin hallitustenvälisen asiantuntijaryhmän jäseninä olevien valtioiden sekä muiden toimijoiden kuten kansalaisyhteiskunnan ja teollisuuden kanssa asiaa koskevan ymmärtämyksen kehittämiseksi sekä hallitustenvälisen asiantuntijaryhmän antamien suositusten laajentamisen edistämiseksi,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

1.   Edistääkseen asekauppasopimukseen johtavaa prosessia kolmansissa maissa Euroopan unioni tukee toimia, joilla pyritään seuraaviin tavoitteisiin:

| a) | lisätään kansallisten ja alueellisten toimijoiden, Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltioiden, kansalaisyhteiskunnan ja teollisuuden tietoisuutta asekauppasopimuksesta käytävistä kansainvälisistä keskusteluista; |
| --- | --- |

a)

lisätään kansallisten ja alueellisten toimijoiden, Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltioiden, kansalaisyhteiskunnan ja teollisuuden tietoisuutta asekauppasopimuksesta käytävistä kansainvälisistä keskusteluista;

| b) | vahvistetaan Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin asekauppasopimusta käsittelevän hallitustenvälisen asiantuntijaryhmän asemaa ja vahvistetaan Yhdistyneitä Kansakuntia ainoana foorumina, joka voi saada aikaan maailmanlaajuisen sopimuksen; |
| --- | --- |

b)

vahvistetaan Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin asekauppasopimusta käsittelevän hallitustenvälisen asiantuntijaryhmän asemaa ja vahvistetaan Yhdistyneitä Kansakuntia ainoana foorumina, joka voi saada aikaan maailmanlaajuisen sopimuksen;

| c) | edistetään kaikkien Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltioiden ja alueellisten järjestöjen parempaa sitoutumista asekauppasopimusprosessiin; |
| --- | --- |

c)

edistetään kaikkien Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltioiden ja alueellisten järjestöjen parempaa sitoutumista asekauppasopimusprosessiin;

| d) | kannustetaan hallitustenväliseen asiantuntijaryhmään kuuluvien valtioiden ja siihen kuulumattomien valtioiden välistä näkemysten vaihtoa; |
| --- | --- |

d)

kannustetaan hallitustenväliseen asiantuntijaryhmään kuuluvien valtioiden ja siihen kuulumattomien valtioiden välistä näkemysten vaihtoa;

| e) | edistetään keskustelua Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltioiden kesken, erityisesti niiden kesken, jotka eivät kuulu hallitustenväliseen asiantuntijaryhmään; |
| --- | --- |

e)

edistetään keskustelua Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltioiden kesken, erityisesti niiden kesken, jotka eivät kuulu hallitustenväliseen asiantuntijaryhmään;

| f) | edistetään näkemysten vaihtoa Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltioiden, alueellisten järjestöjen, kansalaisyhteiskunnan ja teollisuuden kesken; |
| --- | --- |

f)

edistetään näkemysten vaihtoa Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltioiden, alueellisten järjestöjen, kansalaisyhteiskunnan ja teollisuuden kesken;

| g) | kartoitetaan asekauppasopimuksen mahdolliset elementit, soveltamisala ja vaikutukset; sekä |
| --- | --- |

g)

kartoitetaan asekauppasopimuksen mahdolliset elementit, soveltamisala ja vaikutukset; sekä

| h) | saatetaan nämä keskustelut ja näkemykset koko kansainvälisen yhteisön tietoon. |
| --- | --- |

h)

saatetaan nämä keskustelut ja näkemykset koko kansainvälisen yhteisön tietoon.

2.   Edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi EU aikoo toteuttaa seuraavan hankkeen:

| — | järjestetään avaustilaisuus, kuusi alueellista seminaaria, päätösseminaari, jossa myös esitetään tulokset, sekä oheistapahtuma I-komitean yhteydessä (YK:n yleiskokouksen 64. istunto). |
| --- | --- |

—

järjestetään avaustilaisuus, kuusi alueellista seminaaria, päätösseminaari, jossa myös esitetään tulokset, sekä oheistapahtuma I-komitean yhteydessä (YK:n yleiskokouksen 64. istunto).

Hankkeen yksityiskohtainen kuvaus esitetään liitteessä.

2 artikla

1.   Puheenjohtajavaltio vastaa tämän päätöksen täytäntöönpanosta yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan neuvoston pääsihteerin avustamana. Komissio osallistuu toimintaan täysimääräisesti.

2.   Edellä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun hankkeen teknisestä toteutuksesta vastaa Yhdistyneiden Kansakuntien aseidenriisuntatutkimusinstituutti (UNIDIR). Se suorittaa tämän tehtävänsä puheenjohtajavaltiota avustavan, korkeana edustajana toimivan neuvoston pääsihteerin valvonnassa. Tätä tarkoitusta varten hän sopii tarvittavista järjestelyistä UNIDIRin kanssa.

3.   Puheenjohtajavaltio, korkeana edustajana toimiva neuvoston pääsihteeri ja komissio tiedottavat toisilleen säännöllisesti hankkeesta, kukin toimivaltansa mukaisesti.

3 artikla

1.   Rahoitusohje 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseksi on 836 260 euroa, joka rahoitetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta.

2.   Edellä 1 kohdassa määrätyllä summalla rahoitettujen menojen hallinnointiin sovelletaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavia yhteisön menettelyjä ja sääntöjä.

3.   Komissio valvoo, että 2 kohdassa tarkoitettuja, avustuksiin käytettäviä menoja hallinnoidaan asianmukaisesti. Tätä varten se tekee UNIDIRin kanssa rahoitussopimuksen. Rahoitussopimuksessa määrätään, että UNIDIR varmistaa Euroopan unionin osuuden näkyvyyden sen suuruuden mukaisesti.

4.   Komissio pyrkii tekemään 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen mahdollisimman pian tämän päätöksen voimaantulon jälkeen. Se ilmoittaa neuvostolle prosessissa mahdollisesti ilmenevistä vaikeuksista ja rahoitussopimuksen tekopäivästä.

4 artikla

Puheenjohtajavaltio, jota yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimiva neuvoston pääsihteeri avustaa, raportoi neuvostolle tämän päätöksen täytäntöönpanosta Yhdistyneiden Kansakuntien aseidenriisuntatutkimusinstituutin (UNIDIR) valmistelemien alueellisten seminaarien ja loppuseminaarin jälkeen laadittujen raporttien pohjalta. Komissio osallistuu tähän täysimääräisesti ja toimittaa tietoa 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun hankkeen toteuttamisen rahoitusnäkökohdista.

5 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Sen voimassaolo päättyy 15 kuukauden kuluttua päivästä, jona 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu rahoitussopimus tehdään, tai 6 kuukauden kuluttua päivästä, jona se tehdään, jos rahoitussopimusta ei ole tehty tämän ajan kuluessa.

6 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 19 päivänä tammikuuta 2009.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. GANDALOVIČ

---

LIITE

1.   Tarkoitus

Tämän neuvoston päätöksen yleisenä tavoitteena on edistää kaikkien sidosryhmien osallistumista asekauppasopimusta koskevaan keskusteluun, integroida kansalliset ja alueelliset toimet käynnissä olevaan kansainväliseen prosessiin sekä kartoittaa mahdollisen asekauppasopimuksen soveltamisala ja vaikutukset.

2.   Hanke

2.1   Hankkeen tavoite

Hankkeella

| a) | lisätään kansallisten ja alueellisten toimijoiden, Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltioiden, kansalaisyhteiskunnan ja teollisuuden tietoisuutta asekauppasopimuksesta käytävistä kansainvälisistä keskusteluista; |
| --- | --- |

a)

lisätään kansallisten ja alueellisten toimijoiden, Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltioiden, kansalaisyhteiskunnan ja teollisuuden tietoisuutta asekauppasopimuksesta käytävistä kansainvälisistä keskusteluista;

| b) | vahvistetaan Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin asekauppasopimusta käsittelevän hallitustenvälisen asiantuntijaryhmän asemaa ja vahvistetaan Yhdistyneitä Kansakuntia ainoana foorumina, joka voi saada aikaan maailmanlaajuisen sopimuksen; |
| --- | --- |

b)

vahvistetaan Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin asekauppasopimusta käsittelevän hallitustenvälisen asiantuntijaryhmän asemaa ja vahvistetaan Yhdistyneitä Kansakuntia ainoana foorumina, joka voi saada aikaan maailmanlaajuisen sopimuksen;

| c) | edistetään kaikkien Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltioiden ja alueellisten järjestöjen parempaa sitoutumista asekauppasopimusprosessiin; |
| --- | --- |

c)

edistetään kaikkien Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltioiden ja alueellisten järjestöjen parempaa sitoutumista asekauppasopimusprosessiin;

| d) | kannustetaan hallitustenväliseen asiantuntijaryhmään kuuluvien valtioiden ja siihen kuulumattomien valtioiden välistä näkemysten vaihtoa; |
| --- | --- |

d)

kannustetaan hallitustenväliseen asiantuntijaryhmään kuuluvien valtioiden ja siihen kuulumattomien valtioiden välistä näkemysten vaihtoa;

| e) | edistetään keskustelua Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltioiden kesken, erityisesti niiden kesken, jotka eivät kuulu hallitustenväliseen asiantuntijaryhmään; |
| --- | --- |

e)

edistetään keskustelua Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltioiden kesken, erityisesti niiden kesken, jotka eivät kuulu hallitustenväliseen asiantuntijaryhmään;

| f) | edistetään näkemysten vaihtoa Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltioiden, alueellisten järjestöjen, kansalaisyhteiskunnan ja teollisuuden kesken; |
| --- | --- |

f)

edistetään näkemysten vaihtoa Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltioiden, alueellisten järjestöjen, kansalaisyhteiskunnan ja teollisuuden kesken;

| g) | kartoitetaan asekauppasopimuksen mahdolliset elementit, soveltamisala ja vaikutukset; sekä |
| --- | --- |

g)

kartoitetaan asekauppasopimuksen mahdolliset elementit, soveltamisala ja vaikutukset; sekä

| h) | saatetaan nämä keskustelut ja näkemykset koko kansainvälisen yhteisön tietoon. |
| --- | --- |

h)

saatetaan nämä keskustelut ja näkemykset koko kansainvälisen yhteisön tietoon.

2.2   Hankkeen tulokset

Hankkeella

| a) | lisätään asekauppasopimusprosessia koskevaa tietoisuutta, tietämystä ja ymmärtämystä; |
| --- | --- |

a)

lisätään asekauppasopimusprosessia koskevaa tietoisuutta, tietämystä ja ymmärtämystä;

| b) | otetaan uusia toimijoita mukaan keskusteluun; |
| --- | --- |

b)

otetaan uusia toimijoita mukaan keskusteluun;

| c) | tuodaan kansalliset ja alueelliset huolenaiheet ja ideat mukaan kansainväliseen keskusteluun; ja |
| --- | --- |

c)

tuodaan kansalliset ja alueelliset huolenaiheet ja ideat mukaan kansainväliseen keskusteluun; ja

| d) | saadaan uusia ideoita ja ehdotuksia asekauppasopimuksen sisällön osalta, erityisesti asekauppasopimuksen soveltamisalan ja vaikutusten osalta. |
| --- | --- |

d)

saadaan uusia ideoita ja ehdotuksia asekauppasopimuksen sisällön osalta, erityisesti asekauppasopimuksen soveltamisalan ja vaikutusten osalta.

2.3   Hankkeen kuvaus

Hankkeessa järjestetään avaustilaisuus, kuusi alueellista seminaaria, loppuseminaari, jossa esitellään kokonaistulokset, sekä oheistapahtuma I-komitean yhteydessä (YK:n yleiskokouksen 64. istunto). Loppuseminaari koostuu yksipäiväisestä Etyj-maiden alueellisesta seminaarista ja yksipäiväisestä loppuseminaarista.

2.3.1   Avaustilaisuus

Avaustilaisuus on yksipäiväinen, ja siinä esitellään hankkeen tavoitteet ja peräänkuulutetaan kansalaisyhteiskunnan, tutkijoiden ja valtiosta riippumattomien järjestöjen panosta hankkeen tueksi.

2.3.2   Alueelliset seminaarit

| 1. | Alueelliset seminaarit järjestetään kaksipäiväisinä paikassa, josta päätetään kohdealueilla. Seminaareihin kuuluu neljä osaa, jotka mahdollistavat seuraavien esitelmien ja keskustelujen pitämisen:






  a) | asekauppasopimusta koskeva yleiskatsaus, tausta, toimijat jne.; |
| --- | --- | --- |

1.

Alueelliset seminaarit järjestetään kaksipäiväisinä paikassa, josta päätetään kohdealueilla. Seminaareihin kuuluu neljä osaa, jotka mahdollistavat seuraavien esitelmien ja keskustelujen pitämisen:

a)

asekauppasopimusta koskeva yleiskatsaus, tausta, toimijat jne.;

| b) | käynnissä olevan kansainvälisen prosessin tarkempi esittely; |
| --- | --- |

b)

käynnissä olevan kansainvälisen prosessin tarkempi esittely;

| c) | mahdollisen asekauppasopimuksen soveltamisalaa ja vaikutuksia koskeva keskustelu; ja |
| --- | --- |

c)

mahdollisen asekauppasopimuksen soveltamisalaa ja vaikutuksia koskeva keskustelu; ja

| d) | asekauppasopimusprosessiin sisällytettävien, tulevaa toimintaa, suosituksia ja ehdotuksia koskevien ideoiden kerääminen. |
| --- | --- |

d)

asekauppasopimusprosessiin sisällytettävien, tulevaa toimintaa, suosituksia ja ehdotuksia koskevien ideoiden kerääminen.

| 2. | Alueellisten seminaarien osallistujia ovat






  a) | alueen maiden edustajat; |
| --- | --- | --- |

2.

Alueellisten seminaarien osallistujia ovat

a)

alueen maiden edustajat;

| b) | alueellisten järjestöjen, valtiosta riippumattomat järjestöt mukaan lukien, edustajat; |
| --- | --- |

b)

alueellisten järjestöjen, valtiosta riippumattomat järjestöt mukaan lukien, edustajat;

| c) | paikallisen/alueellisen teollisuuden edustajat; |
| --- | --- |

c)

paikallisen/alueellisen teollisuuden edustajat;

| d) | UNIDIRin ja YK:n aseistariisunnasta vastaavan yksikön UNODAn (tavanomaisten aseiden yksikkö ja alueellinen yksikkö sekä tarvittaessa alueelliset keskukset) edustajat; |
| --- | --- |

d)

UNIDIRin ja YK:n aseistariisunnasta vastaavan yksikön UNODAn (tavanomaisten aseiden yksikkö ja alueellinen yksikkö sekä tarvittaessa alueelliset keskukset) edustajat;

| e) | tekniset asiantuntijat EU:n jäsenvaltioista, teollisuuden edustajat mukaan lukien; |
| --- | --- |

e)

tekniset asiantuntijat EU:n jäsenvaltioista, teollisuuden edustajat mukaan lukien;

| f) | kumppanijärjestöjen, esimerkiksi Tukholman kansainvälisen rauhantutkimuslaitoksen (Ruotsi) tai Strategisen tutkimuksen säätiön (FRS, Ranska), edustajat. |
| --- | --- |

f)

kumppanijärjestöjen, esimerkiksi Tukholman kansainvälisen rauhantutkimuslaitoksen (Ruotsi) tai Strategisen tutkimuksen säätiön (FRS, Ranska), edustajat.

| 3. | Seminaareihin odotetaan 30–40:tä osallistujaa alueen koosta riippuen. |
| --- | --- |

3.

Seminaareihin odotetaan 30–40:tä osallistujaa alueen koosta riippuen.

| 4. | Kunkin seminaarin jälkeen laaditaan keskusteluja ja suosituksia koskeva yhteenvetoraportti. Yhteenvetoraportti annetaan saataville verkossa ja sähköisissä tallennusvälineissä. |
| --- | --- |

4.

Kunkin seminaarin jälkeen laaditaan keskusteluja ja suosituksia koskeva yhteenvetoraportti. Yhteenvetoraportti annetaan saataville verkossa ja sähköisissä tallennusvälineissä.

| 5. | Alueelliset seminaarit pidetään seuraavan ryhmittelyn mukaisesti:






  a) | yksi Keski-, Pohjois- ja Länsi-Afrikan seminaari; |
| --- | --- | --- |

5.

Alueelliset seminaarit pidetään seuraavan ryhmittelyn mukaisesti:

a)

yksi Keski-, Pohjois- ja Länsi-Afrikan seminaari;

| b) | yksi Itä-Afrikan ja eteläisen Afrikan seminaari; |
| --- | --- |

b)

yksi Itä-Afrikan ja eteläisen Afrikan seminaari;

| c) | yksi Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen seminaari; |
| --- | --- |

c)

yksi Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen seminaari;

| d) | yksi Aasian ja Tyynen valtameren alueen seminaari; |
| --- | --- |

d)

yksi Aasian ja Tyynen valtameren alueen seminaari;

| e) | yksi Etyj-maiden seminaari; |
| --- | --- |

e)

yksi Etyj-maiden seminaari;

| f) | yksi Lähi-idän seminaari. |
| --- | --- |

f)

yksi Lähi-idän seminaari.

| 6. | Seminaarien pitopaikoiksi ehdotetaan alustavasti seuraavia:






  a) | Dakar ja Nairobi tai Addis Abeba (kaksi Afrikassa pidettävää seminaaria); |
| --- | --- | --- |

6.

Seminaarien pitopaikoiksi ehdotetaan alustavasti seuraavia:

a)

Dakar ja Nairobi tai Addis Abeba (kaksi Afrikassa pidettävää seminaaria);

| b) | Mexico tai Rio de Janeiro (Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen seminaari); |
| --- | --- |

b)

Mexico tai Rio de Janeiro (Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen seminaari);

| c) | Phnom Penh tai New Delhi (Aasian ja Tyynen valtameren alueen seminaari); |
| --- | --- |

c)

Phnom Penh tai New Delhi (Aasian ja Tyynen valtameren alueen seminaari);

| d) | Amman tai Kairo (Lähi-idän seminaari); |
| --- | --- |

d)

Amman tai Kairo (Lähi-idän seminaari);

| e) | Bryssel tai Wien (Etyj-maiden seminaari). |
| --- | --- |

e)

Bryssel tai Wien (Etyj-maiden seminaari).

| 7. | Lopullisista seminaaripaikoista päätetään resurssien ja paikallisesti saatavilla olevan avun maksimoimiseksi. Puheenjohtajavaltio, jota korkeana edustajana toimiva neuvoston pääsihteeri avustaa, vastaa seminaaripaikan lopullisesta valinnasta UNIDIRin suositusten perusteella. |
| --- | --- |

7.

Lopullisista seminaaripaikoista päätetään resurssien ja paikallisesti saatavilla olevan avun maksimoimiseksi. Puheenjohtajavaltio, jota korkeana edustajana toimiva neuvoston pääsihteeri avustaa, vastaa seminaaripaikan lopullisesta valinnasta UNIDIRin suositusten perusteella.

2.3.3   Päätösseminaari

Sen jälkeen kun kaikki kuusi alueellista seminaaria on pidetty, järjestetään päätösseminaari asekauppasopimusta koskevien keskustelujen, suositusten ja ideoiden esittelemiseksi kansainväliselle yhteisölle. Loppuseminaari koostuu yksipäiväisestä Etyj-maiden alueellisesta seminaarista ja yksipäiväisestä loppuseminaarista.

2.3.4   Oheistapahtuma I-komitean yhteydessä (YK:n yleiskokouksen 64. istunto)

I-komitean yhteydessä (YK:n yleiskokouksen 64. istunto) järjestetään oheistapahtuma, jossa New Yorkiin kokoontuneille sidosryhmille esitetään hankkeen siihenastiset tulokset.

2.3.5   Tulokset – Julkaiseminen

Kussakin seminaarissa laaditaan lyhyt yhteenvetoraportti asekauppasopimusta koskevista keskusteluista, suosituksista ja ideoista. Seminaariraportit annetaan jakelua varten saataville verkossa ja sähköisissä tallennusvälineissä.

Kuuden alueellisen kokouksen yhteenvetoraportit kootaan loppuraportiksi, joka esitetään kommentoitavaksi päätösseminaarissa ja annetaan jakelua varten saataville verkossa ja sähköisissä tallennusvälineissä.

3.   Kesto

Tämän hankkeen toteuttamisen arvioitu kokonaiskesto on 15 kuukautta.

4.   Osallistujat

Hankkeeseen osallistuvia ovat

| a) | kaikki YK:n jäsenvaltiot, erityisesti ne, jotka eivät kuulu hallitustenväliseen asiantuntijaryhmään, |
| --- | --- |

a)

kaikki YK:n jäsenvaltiot, erityisesti ne, jotka eivät kuulu hallitustenväliseen asiantuntijaryhmään,

| b) | kansalaisyhteiskunta ja teollisuus, |
| --- | --- |

b)

kansalaisyhteiskunta ja teollisuus,

| c) | asianomaiset alueelliset järjestöt. |
| --- | --- |

c)

asianomaiset alueelliset järjestöt.

5.   Täytäntöönpanosta vastaava elin

Puheenjohtajavaltio vastaa korkeana edustajana toimivan neuvoston pääsihteerin avustamana tämän hankkeen täytäntöönpanosta ja valvonnasta. Puheenjohtajavaltio antaa teknisen toteuttamisen Yhdistyneiden Kansakuntien aseidenriisuntatutkimusinstituutin (UNIDIR) tehtäväksi.

UNIDIR tekee hanketta täytäntöön pannessaan yhteistyötä UNODAn, Tukholman kansainvälisen rauhantutkimusinstituutin (Ruotsi) tai Strategisen tutkimuksen säätiön (Ranska) kanssa. UNIDIR työskentelee tarvittaessa esimerkiksi alueellisten järjestöjen, valtioista riippumattomien järjestöjen ja teollisuuden kanssa.

UNIDIR varmistaa Euroopan unionin osuuden näkyvyyden sen suuruuden mukaisesti.

6.   Rahoitusohje hankkeen kustannusten kattamista varten

Hankkeen kokonaiskustannukset ovat 836 260 euroa.

---

22.1.2009

| 22.1.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 17/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 17/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJALLE

Toimielimet ovat päättäneet, ettei niiden säädöksissä enää viitata niissä mainittujen säädösten viimeisimpään muutokseen.

Ellei toisin mainita, julkaistuissa teksteissä mainituilla säädöksillä tarkoitetaan säädöksiä niiden tällä hetkellä voimassa olevassa muodossa.

---