# Az Európai Unió L 334/2008

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 334 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 51. évfolyam2008. december 12. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 334

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

51. évfolyam2008. december 12.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 1230/2008/EK rendelete (2008. december 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | A Bizottság 1231/2008/EK rendelete (2008. december 11.) a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásfehérjére vonatkozó irányadó árak rögzítéséről és az 1484/95/EK rendelet módosításáról | 3 |
| | | A Bizottság 1232/2008/EK rendelete (2008. december 11.) a 619/2008/EK rendelettel előírt folyamatos pályázati felhívás keretében a vajra alkalmazott export-visszatérítés nem odaítéléséről | 5 |
| | | A Bizottság 1233/2008/EK rendelete (2008. december 11.) a 619/2008/EK rendelettel előírt folyamatos pályázati felhívás keretében a sovány tejporra alkalmazott export-visszatérítés nem odaítéléséről | 6 |
| | * | A Bizottság 1234/2008/EK rendelete (2008. november 24.) az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerkészítmények forgalomba hozatali engedélyére vonatkozó feltételek módosításainak vizsgálatáról (
  1
  ) | 7 |
| | * | A Bizottság 1235/2008/EK rendelete (2008. december 8.) a 834/2007/EK tanácsi rendeletben az ökológiai termékek harmadik országból származó behozatalára előírt szabályozás végrehajtására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról | 25 |
| | * | A Bizottság 1236/2008/EK rendelete (2008. december 11.) a bizonyos textiltermékeknek a Közösségbe történő kivitelénél Laosz különleges helyzetének figyelembevétele érdekében a 2454/93/EGK rendeletben foglalt és az általános preferenciális rendszer keretében használt származó termék fogalom meghatározásától történő eltérésről szóló 1613/2000/EK rendelet módosításáról | 53 |
| | * | A Bizottság 1237/2008/EK rendelete (2008. december 11.) a 3448/93/EK tanácsi rendeletnek a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer és az ilyen visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében történő végrehajtásáról szóló 1043/2005/EK rendelet módosításáról | 55 |
| | * | A Bizottság 1238/2008/EK rendelete (2008. december 10.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES V, VI és VII övezet közösségi vizein és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizein folytatott, villás tőkehalra irányuló halászat tilalmáról | 56 |
| | * | A Bizottság 1239/2008/EK rendelete (2008. december 10.) a Svédország lobogója alatt közlekedő hajók által a Kattegatban folytatott, közönséges tőkehalra irányuló halászat újbóli engedélyezéséről | 58 |
| | * | A Bizottság 1240/2008/EK rendelete (2008. december 10.) az elefántcsontparti helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 560/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról | 60 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 1230/2008/EK rendelete (2008. december 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

A Bizottság 1231/2008/EK rendelete (2008. december 11.) a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásfehérjére vonatkozó irányadó árak rögzítéséről és az 1484/95/EK rendelet módosításáról

3

A Bizottság 1232/2008/EK rendelete (2008. december 11.) a 619/2008/EK rendelettel előírt folyamatos pályázati felhívás keretében a vajra alkalmazott export-visszatérítés nem odaítéléséről

5

A Bizottság 1233/2008/EK rendelete (2008. december 11.) a 619/2008/EK rendelettel előírt folyamatos pályázati felhívás keretében a sovány tejporra alkalmazott export-visszatérítés nem odaítéléséről

6

*

A Bizottság 1234/2008/EK rendelete (2008. november 24.) az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerkészítmények forgalomba hozatali engedélyére vonatkozó feltételek módosításainak vizsgálatáról (
  1
  )

1

7

*

A Bizottság 1235/2008/EK rendelete (2008. december 8.) a 834/2007/EK tanácsi rendeletben az ökológiai termékek harmadik országból származó behozatalára előírt szabályozás végrehajtására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról

25

*

A Bizottság 1236/2008/EK rendelete (2008. december 11.) a bizonyos textiltermékeknek a Közösségbe történő kivitelénél Laosz különleges helyzetének figyelembevétele érdekében a 2454/93/EGK rendeletben foglalt és az általános preferenciális rendszer keretében használt származó termék fogalom meghatározásától történő eltérésről szóló 1613/2000/EK rendelet módosításáról

53

*

A Bizottság 1237/2008/EK rendelete (2008. december 11.) a 3448/93/EK tanácsi rendeletnek a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer és az ilyen visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében történő végrehajtásáról szóló 1043/2005/EK rendelet módosításáról

55

*

A Bizottság 1238/2008/EK rendelete (2008. december 10.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES V, VI és VII övezet közösségi vizein és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizein folytatott, villás tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

56

*

A Bizottság 1239/2008/EK rendelete (2008. december 10.) a Svédország lobogója alatt közlekedő hajók által a Kattegatban folytatott, közönséges tőkehalra irányuló halászat újbóli engedélyezéséről

58

*

A Bizottság 1240/2008/EK rendelete (2008. december 10.) az elefántcsontparti helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 560/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról

60

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2008/936/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. május 20.) a Franciaország által a Fonds de prévention des aléas pêche nevű alap és a halászati vállalkozások részére nyújtott támogatásokról (C 9/06 számú állami támogatás)
  (az értesítés a C(2007) 5636. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 62 |
| | | 2008/937/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. december 5.) a kénsavnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról és az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról
  (az értesítés a C(2008) 7612. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 88 |
| | | 2008/938/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. december 9.) az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől2011. december 31-ig történő alkalmazásáról szóló 732/2008/EK tanácsi rendeletben előírt, a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásnak megfelelő kedvezményezett országok listájáról
  (az értesítés a C(2008) 8028. számú dokumentummal történt) | 90 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2008/936/EK

*

A Bizottság határozata (2008. május 20.) a Franciaország által a Fonds de prévention des aléas pêche nevű alap és a halászati vállalkozások részére nyújtott támogatásokról (C 9/06 számú állami támogatás)
  (az értesítés a C(2007) 5636. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

Fonds de prévention des aléas pêche

(az értesítés a C(2007) 5636. számú dokumentummal történt)

1

62

2008/937/EK

*

A Bizottság határozata (2008. december 5.) a kénsavnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról és az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról
  (az értesítés a C(2008) 7612. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2008) 7612. számú dokumentummal történt)

1

88

2008/938/EK

*

A Bizottság határozata (2008. december 9.) az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől2011. december 31-ig történő alkalmazásáról szóló 732/2008/EK tanácsi rendeletben előírt, a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásnak megfelelő kedvezményezett országok listájáról
  (az értesítés a C(2008) 8028. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2008) 8028. számú dokumentummal történt)

90

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

*

Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Megjegyzés az olvasóhoz

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 12.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/1

---

A BIZOTTSÁG 1230/2008/EK RENDELETE

(2008. december 11.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. december 12-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 11-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 81,5 |
| TR | 71,9 |
| ZZ | 76,7 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 51,4 |
| TR | 85,6 |
| ZZ | 101,4 |
| 0709 90 70 | MA | 105,7 |
| TR | 133,9 |
| ZZ | 119,8 |
| 0805 10 20 | AR | 18,1 |
| BR | 56,0 |
| CL | 50,9 |
| EG | 30,5 |
| MA | 91,7 |
| TR | 68,8 |
| ZA | 51,8 |
| ZW | 43,9 |
| ZZ | 51,5 |
| 0805 20 10 | MA | 68,8 |
| TR | 73,0 |
| ZZ | 70,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 54,6 |
| HR | 54,2 |
| IL | 70,8 |
| TR | 55,8 |
| ZZ | 58,9 |
| 0805 50 10 | MA | 78,3 |
| TR | 66,6 |
| ZZ | 72,5 |
| 0808 10 80 | CA | 89,2 |
| CL | 43,7 |
| CN | 77,8 |
| MK | 35,3 |
| US | 117,4 |
| ZA | 123,2 |
| ZZ | 81,1 |
| 0808 20 50 | CN | 49,6 |
| TR | 97,0 |
| US | 131,4 |
| ZZ | 92,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

81,5

TR

71,9

ZZ

76,7

0707 00 05

JO

167,2

MA

51,4

TR

85,6

ZZ

101,4

0709 90 70

MA

105,7

TR

133,9

ZZ

119,8

0805 10 20

AR

18,1

BR

56,0

CL

50,9

EG

30,5

MA

91,7

TR

68,8

ZA

51,8

ZW

43,9

ZZ

51,5

0805 20 10

MA

68,8

TR

73,0

ZZ

70,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

54,6

HR

54,2

IL

70,8

TR

55,8

ZZ

58,9

0805 50 10

MA

78,3

TR

66,6

ZZ

72,5

0808 10 80

CA

89,2

CL

43,7

CN

77,8

MK

35,3

US

117,4

ZA

123,2

ZZ

81,1

0808 20 50

CN

49,6

TR

97,0

US

131,4

ZZ

92,7

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 12.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/3

---

A BIZOTTSÁG 1231/2008/EK RENDELETE

(2008. december 11.)

a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásfehérjére vonatkozó irányadó árak rögzítéséről és az 1484/95/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) és különösen annak 143. cikkére,

tekintettel az ovalbuminra és laktalbuminra vonatkozó közös kereskedelmi rendszerről szóló, 1975. október 29-i 2783/75/EGK tanácsi rendeletre és különösen annak 3. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (2) a baromfihús- és tojáságazat, valamint a tojásfehérje vonatkozásában megállapította a kiegészítő importvámok alkalmazási rendszerének végrehajtási szabályait, és rögzítette a kiegészítő importvámokat. |
| --- | --- |

(1)

Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (2) a baromfihús- és tojáságazat, valamint a tojásfehérje vonatkozásában megállapította a kiegészítő importvámok alkalmazási rendszerének végrehajtási szabályait, és rögzítette a kiegészítő importvámokat.

| (2) | Az irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló, rendszeresen ellenőrzött adatokból megállapítható, hogy az irányadó árakat bizonyos baromfihús- és tojáságazati termékek, illetve a tojásfehérje behozatala vonatkozásában, a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevétele mellett, módosítani kell. Ezért indokolt közzétenni az irányadó árakat. |
| --- | --- |

(2)

Az irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló, rendszeresen ellenőrzött adatokból megállapítható, hogy az irányadó árakat bizonyos baromfihús- és tojáságazati termékek, illetve a tojásfehérje behozatala vonatkozásában, a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevétele mellett, módosítani kell. Ezért indokolt közzétenni az irányadó árakat.

| (3) | A piaci helyzetre való tekintettel e módosítást a lehető legrövidebb időn belül alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(3)

A piaci helyzetre való tekintettel e módosítást a lehető legrövidebb időn belül alkalmazni kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1484/95/EK rendelet I. mellékletének helyébe e rendelet melléklete lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 11-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 145., 1995.6.29., 47. o.

2

---

MELLÉKLET

a baromfihús- és tojáságazatban érvényes, valamint a tojásfehérjére vonatkozó irányadó árak rögzítéséről és az 1484/95/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 11-i bizottsági rendelethez

„I. MELLÉKLET

| KN-kód | Árumegnevezés | Irányadó ár
  (EUR/100 kg) | A 3. cikk (3) bekezdésében említett biztosíték
  (EUR/100 kg) | Származási hely (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Tisztított és bontott, 70 %-os csirke, fagyasztva, | 150,4 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Tisztított és bontott, 65 %-os csirke, fagyasztva, | 155,8 | 0 | BR |
| 145,9 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Gallus domesticus darabolva, csont nélkül, fagyasztva, | 234,1 | 20 | BR |
| 279,5 | 6 | AR |
| 298,3 | 1 | CL |
| 0207 14 50 | Csirkemell, fagyasztva | 200,6 | 3 | BR |
| 0207 14 60 | Csirkecomb, fagyasztva | 123,1 | 6 | BR |
| 0207 25 10 | Tisztított és bontott, 80%-os pulyka, fagyasztva | 202,9 | 0 | BR |
| 0207 27 10 | Pulykadarabok, csont nélkül, fagyasztva | 307,8 | 0 | BR |
| 327,4 | 0 | CL |
| 0408 11 80 | Tojássárgája | 452,7 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Tojás, héj nélkül, szárítva | 436,2 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Kakas- vagy tyúkkészítmény főzés nélkül | 220,4 | 20 | BR |
| 3502 11 90 | Szárított tojásfehérje | 604,0 | 0 | AR |

KN-kód

Árumegnevezés

Irányadó ár

(EUR/100 kg)

A 3. cikk (3) bekezdésében említett biztosíték

(EUR/100 kg)

Származási hely (1)

0207 12 10

Tisztított és bontott, 70 %-os csirke, fagyasztva,

150,4

0

AR

0207 12 90

Tisztított és bontott, 65 %-os csirke, fagyasztva,

155,8

0

BR

145,9

0

AR

0207 14 10

Gallus domesticus darabolva, csont nélkül, fagyasztva,

234,1

20

BR

279,5

6

AR

298,3

1

CL

0207 14 50

Csirkemell, fagyasztva

200,6

3

BR

0207 14 60

Csirkecomb, fagyasztva

123,1

6

BR

0207 25 10

Tisztított és bontott, 80%-os pulyka, fagyasztva

202,9

0

BR

0207 27 10

Pulykadarabok, csont nélkül, fagyasztva

307,8

0

BR

327,4

0

CL

0408 11 80

Tojássárgája

452,7

0

AR

0408 91 80

Tojás, héj nélkül, szárítva

436,2

0

AR

1602 32 11

Kakas- vagy tyúkkészítmény főzés nélkül

220,4

20

BR

3502 11 90

Szárított tojásfehérje

604,0

0

AR

---

(1)  Az 1833/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) megállapított nómenklatúra. A »ZZ« kód jelentése »egyéb származási hely«.”

1

---

| 12.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/5

---

A BIZOTTSÁG 1232/2008/EK RENDELETE

(2008. december 11.)

a 619/2008/EK rendelettel előírt folyamatos pályázati felhívás keretében a vajra alkalmazott export-visszatérítés nem odaítéléséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) és különösen annak 164. cikke (2) bekezdésére összefüggésben 4. cikkével,

mivel:

| (1) | Az egyes tejtermékekre nyújtott export-visszatérítésekre vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról szóló, 2008. június 27-i 619/2008/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

Az egyes tejtermékekre nyújtott export-visszatérítésekre vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról szóló, 2008. június 27-i 619/2008/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik.

| (2) | Az egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítések mértékének rögzítése céljából kiírt pályázati eljárásokra vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 10-i 1454/2007/EK bizottsági rendelet (3) 6. cikkének megfelelően és a pályázati felhívásra benyújtott ajánlatok értékelését követően helyénvaló nem odaítélni a 2008. december 9-i lezáruló beadási időszakra alkalmazandó visszatérítést. |
| --- | --- |

(2)

Az egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítések mértékének rögzítése céljából kiírt pályázati eljárásokra vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 10-i 1454/2007/EK bizottsági rendelet (3) 6. cikkének megfelelően és a pályázati felhívásra benyújtott ajánlatok értékelését követően helyénvaló nem odaítélni a 2008. december 9-i lezáruló beadási időszakra alkalmazandó visszatérítést.

| (3) | A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül, |
| --- | --- |

(3)

A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 619/2008/EK rendelettel megnyitott állandó pályázati felhívás keretében a 2008. december 9-i lezáruló beadási időszakra alkalmazott export-visszatérítés odaítélésére a rendelet 1. cikkének a) és b) pontjában, illetve a 2. cikkében említett termékek és rendeltetési helyek esetében nem kerül sor.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. december 12-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 11-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 168., 2008.6.28., 20. o.

2

(3)  HL L 325., 2007.12.11., 69. o.

3

---

| 12.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/6

---

A BIZOTTSÁG 1233/2008/EK RENDELETE

(2008. december 11.)

a 619/2008/EK rendelettel előírt folyamatos pályázati felhívás keretében a sovány tejporra alkalmazott export-visszatérítés nem odaítéléséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) és különösen annak 164. cikke (2) bekezdésére összefüggésben 4. cikkével,

mivel:

| (1) | Az egyes tejtermékekre nyújtott export-visszatérítésekre vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról szóló, 2008. június 27-i 619/2008/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

Az egyes tejtermékekre nyújtott export-visszatérítésekre vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról szóló, 2008. június 27-i 619/2008/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik.

| (2) | Az egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítések mértékének rögzítése céljából kiírt pályázati eljárásokra vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 10-i 1454/2007/EK bizottsági rendelet (3) 6. cikkének megfelelően és a pályázati felhívásra benyújtott ajánlatok értékelését követően helyénvaló nem odaítélni a 2008. december 9-i lezáruló beadási időszakra alkalmazandó visszatérítést. |
| --- | --- |

(2)

Az egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítések mértékének rögzítése céljából kiírt pályázati eljárásokra vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 10-i 1454/2007/EK bizottsági rendelet (3) 6. cikkének megfelelően és a pályázati felhívásra benyújtott ajánlatok értékelését követően helyénvaló nem odaítélni a 2008. december 9-i lezáruló beadási időszakra alkalmazandó visszatérítést.

| (3) | A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül, |
| --- | --- |

(3)

A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 619/2008/EK rendelettel megnyitott állandó pályázati felhívás keretében a 2008. december 9-i lezáruló beadási időszakra alkalmazott export-visszatérítés odaítélésére a rendelet 1. cikkének c) pontjában, illetve a 2. cikkében említett termékek és rendeltetési helyek esetében nem kerül sor.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. december 12-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 11-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 168., 2008.6.28., 20. o.

2

(3)  HL L 325., 2007.12.11., 69. o.

3

---

| 12.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/7

---

A BIZOTTSÁG 1234/2008/EK RENDELETE

(2008. november 24.)

az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerkészítmények forgalomba hozatali engedélyére vonatkozó feltételek módosításainak vizsgálatáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 39. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 35. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 16. cikke (4) bekezdésére és 41. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A forgalomba hozatali engedélyekben foglaltak módosításának közösségi jogi keretét az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerkészítmények egy tagállam illetékes hatósága által kiadott forgalomba hozatali engedélyében foglaltak módosításának vizsgálatáról szóló, 2003. június 3-i 1084/2003/EK bizottsági rendelet (4) és a 2309/93/EGK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó, emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek forgalomba hozatali engedélyében foglaltak módosításának vizsgálatáról szóló, 2003. június 3-i 1085/2003/EK bizottsági rendelet (5) határozza meg. A fenti két rendelet alkalmazása során szerzett gyakorlati tapasztalatok fényében az egyszerűbb, egyértelműbb és rugalmasabb jogi keret megteremtése érdekében célszerű felülvizsgálni a két rendeletet a köz- és állategészségügyi védelem szintje egyidejű fenntartásának biztosításával. |
| --- | --- |

(1)

A forgalomba hozatali engedélyekben foglaltak módosításának közösségi jogi keretét az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerkészítmények egy tagállam illetékes hatósága által kiadott forgalomba hozatali engedélyében foglaltak módosításának vizsgálatáról szóló, 2003. június 3-i 1084/2003/EK bizottsági rendelet (4) és a 2309/93/EGK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó, emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek forgalomba hozatali engedélyében foglaltak módosításának vizsgálatáról szóló, 2003. június 3-i 1085/2003/EK bizottsági rendelet (5) határozza meg. A fenti két rendelet alkalmazása során szerzett gyakorlati tapasztalatok fényében az egyszerűbb, egyértelműbb és rugalmasabb jogi keret megteremtése érdekében célszerű felülvizsgálni a két rendeletet a köz- és állategészségügyi védelem szintje egyidejű fenntartásának biztosításával.

| (2) | Az 1084/2003/EK és az 1085/2003/EK rendeletekben megállapított eljárásokat ennek megfelelően ki kell igazítani a szóban forgó eljárások alapjául szolgáló általános alapelvektől való eltérés nélkül. Az arányosság érdekében a homeopátiás és hagyományos növényi gyógyszerkészítmények, amelyekre nem állították ki a forgalomba hozatali engedélyt, de amelyekre ugyanakkor az egyszerűsített törzskönyvezési eljárás vonatkozik, nem tartoznak a rendelet hatálya alá. |
| --- | --- |

(2)

Az 1084/2003/EK és az 1085/2003/EK rendeletekben megállapított eljárásokat ennek megfelelően ki kell igazítani a szóban forgó eljárások alapjául szolgáló általános alapelvektől való eltérés nélkül. Az arányosság érdekében a homeopátiás és hagyományos növényi gyógyszerkészítmények, amelyekre nem állították ki a forgalomba hozatali engedélyt, de amelyekre ugyanakkor az egyszerűsített törzskönyvezési eljárás vonatkozik, nem tartoznak a rendelet hatálya alá.

| (3) | A gyógyszerkészítmények módosításait különböző kategóriákba lehet sorolni, a közegészségre vagy az állatok egészségére jelentett kockázat szintjétől, valamint a szóban forgó gyógyszerkészítmény minőségére, biztonságosságára és hatékonyságára gyakorolt hatástól függően. Ezért szükséges az egyes kategóriákra vonatkozó definíciók meghatározása. A kiszámíthatóság növelése érdekében iránymutatásokat kell meghatározni a különböző kategóriák részleteire vonatkozóan, amelyeket a tudományos és műszaki fejlődés figyelembevételével rendszeresen frissíteni kell, különös tekintettel a nemzetközi harmonizáció alakulására. Az Európai Gyógyszerügynökség (a továbbiakban: az Ügynökség) és a tagállamok felhatalmazása is szükséges ahhoz, hogy az előre nem látható módosítások osztályozásával kapcsolatos ajánlásokat adhassanak. |
| --- | --- |

(3)

A gyógyszerkészítmények módosításait különböző kategóriákba lehet sorolni, a közegészségre vagy az állatok egészségére jelentett kockázat szintjétől, valamint a szóban forgó gyógyszerkészítmény minőségére, biztonságosságára és hatékonyságára gyakorolt hatástól függően. Ezért szükséges az egyes kategóriákra vonatkozó definíciók meghatározása. A kiszámíthatóság növelése érdekében iránymutatásokat kell meghatározni a különböző kategóriák részleteire vonatkozóan, amelyeket a tudományos és műszaki fejlődés figyelembevételével rendszeresen frissíteni kell, különös tekintettel a nemzetközi harmonizáció alakulására. Az Európai Gyógyszerügynökség (a továbbiakban: az Ügynökség) és a tagállamok felhatalmazása is szükséges ahhoz, hogy az előre nem látható módosítások osztályozásával kapcsolatos ajánlásokat adhassanak.

| (4) | Egyértelművé kell tenni, hogy a gyógyszerkészítmények minőségét, biztonságosságát vagy hatékonyságát legjelentősebb mértékben befolyásoló bizonyos változások teljes tudományos értékelést tesznek szükségessé, az új forgalomba hozatali engedélykérelmek értékelése során alkalmazott módhoz hasonlóan. |
| --- | --- |

(4)

Egyértelművé kell tenni, hogy a gyógyszerkészítmények minőségét, biztonságosságát vagy hatékonyságát legjelentősebb mértékben befolyásoló bizonyos változások teljes tudományos értékelést tesznek szükségessé, az új forgalomba hozatali engedélykérelmek értékelése során alkalmazott módhoz hasonlóan.

| (5) | A módosítási eljárások számának további csökkentése érdekében, valamint annak céljából, hogy az illetékes hatóságok a minőségre, biztonságosságra vagy hatékonyságra valóban jelentős hatást gyakorló módosításokra összpontosíthassanak, bizonyos kisebb módosítások esetében éves jelentéstételi rendszert kell bevezetni. Az ilyen típusú módosítások nem igényelnek előzetes jóváhagyást, és a végrehajtásukat követő tizenkét hónapon belül kell őket bejelenteni. Ugyanakkor nem esnek az éves jelentéstételi rendszer hatálya alá azok az egyéb típusú kisebb módosítások, amelyek azonnali jelentése szükséges az érintett gyógyszerkészítmény folyamatos felülvizsgálatához. |
| --- | --- |

(5)

A módosítási eljárások számának további csökkentése érdekében, valamint annak céljából, hogy az illetékes hatóságok a minőségre, biztonságosságra vagy hatékonyságra valóban jelentős hatást gyakorló módosításokra összpontosíthassanak, bizonyos kisebb módosítások esetében éves jelentéstételi rendszert kell bevezetni. Az ilyen típusú módosítások nem igényelnek előzetes jóváhagyást, és a végrehajtásukat követő tizenkét hónapon belül kell őket bejelenteni. Ugyanakkor nem esnek az éves jelentéstételi rendszer hatálya alá azok az egyéb típusú kisebb módosítások, amelyek azonnali jelentése szükséges az érintett gyógyszerkészítmény folyamatos felülvizsgálatához.

| (6) | Minden egyes módosítás külön beadványt igényel. A módosítások összevont benyújtása bizonyos esetekben azonban megengedhető a módosítások vizsgálatának elősegítése és az adminisztratív terhek csökkentése érdekében. Több forgalomba hozatali engedélyben foglalt feltételek módosításának összevont benyújtása a forgalomba hozatali engedély ugyanazon jogosultja által csak akkor megengedhető, amennyiben valamennyi szóban forgó forgalomba hozatali engedélyre a módosítások ugyanazon csoportja vonatkozik. |
| --- | --- |

(6)

Minden egyes módosítás külön beadványt igényel. A módosítások összevont benyújtása bizonyos esetekben azonban megengedhető a módosítások vizsgálatának elősegítése és az adminisztratív terhek csökkentése érdekében. Több forgalomba hozatali engedélyben foglalt feltételek módosításának összevont benyújtása a forgalomba hozatali engedély ugyanazon jogosultja által csak akkor megengedhető, amennyiben valamennyi szóban forgó forgalomba hozatali engedélyre a módosítások ugyanazon csoportja vonatkozik.

| (7) | A több forgalomba hozatali engedélyben foglaltak módosításainak értékelésére vonatkozó munkafeladat megkettőzésének elkerülése érdekében olyan munkamegosztást kell kialakítani, amely során a tagállamok illetékes hatóságai közül kiválasztott egyetlen hatóság és az Ügynökség vizsgálja a módosítást a többi érintett hatóság nevében. |
| --- | --- |

(7)

A több forgalomba hozatali engedélyben foglaltak módosításainak értékelésére vonatkozó munkafeladat megkettőzésének elkerülése érdekében olyan munkamegosztást kell kialakítani, amely során a tagállamok illetékes hatóságai közül kiválasztott egyetlen hatóság és az Ügynökség vizsgálja a módosítást a többi érintett hatóság nevében.

| (8) | A tagállamok közötti együttműködés bővítése, valamint bizonyos módosítások értékelésekor felmerülő nézeteltérések rendezésének lehetővé tétele céljából a 2001/82/EK és a 2001/83/EK irányelvekben foglaltakat tükröző rendelkezéseket kell meghatározni a 2001/82/EK irányelv 31. cikke és a 2001/83/EK irányelv 27. cikke szerint létrehozott koordinációs csoportok szerepének vonatkozásában. |
| --- | --- |

(8)

A tagállamok közötti együttműködés bővítése, valamint bizonyos módosítások értékelésekor felmerülő nézeteltérések rendezésének lehetővé tétele céljából a 2001/82/EK és a 2001/83/EK irányelvekben foglaltakat tükröző rendelkezéseket kell meghatározni a 2001/82/EK irányelv 31. cikke és a 2001/83/EK irányelv 27. cikke szerint létrehozott koordinációs csoportok szerepének vonatkozásában.

| (9) | E rendelet egyértelművé teszi, hogy a forgalomba hozatali engedély jogosultja mikor hajthat végre egy adott módosítást, mivel ennek egyértelművé tétele elengedhetetlen a gazdasági szereplők számára. |
| --- | --- |

(9)

E rendelet egyértelművé teszi, hogy a forgalomba hozatali engedély jogosultja mikor hajthat végre egy adott módosítást, mivel ennek egyértelművé tétele elengedhetetlen a gazdasági szereplők számára.

| (10) | Átmeneti időszakot kell megállapítani annak érdekében, hogy minden érdekelt fél, különösen a tagállami hatóságok és az ágazat számára elegendő idő álljon rendelkezésre az új jogi kerethez való alkalmazkodásra. |
| --- | --- |

(10)

Átmeneti időszakot kell megállapítani annak érdekében, hogy minden érdekelt fél, különösen a tagállami hatóságok és az ágazat számára elegendő idő álljon rendelkezésre az új jogi kerethez való alkalmazkodásra.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az emberi felhasználásra szánt gyógyszerkészítmények állandó bizottságának, illetve az állatgyógyászati készítmények állandó bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az emberi felhasználásra szánt gyógyszerkészítmények állandó bizottságának, illetve az állatgyógyászati készítmények állandó bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELET:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet az emberi és állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerkészítmények forgalomba hozatali engedélyében foglaltak módosításának vizsgálatáról határoz meg rendelkezéseket:

| a) | a 87/22/EGK tanácsi irányelvnek (6), a 2001/82/EK irányelv 32. és 33. cikkének, a 2001/83/EK irányelv 28. és 29. cikkének és a 726/2004/EK rendeletnek megfelelően megadott engedélyek; |
| --- | --- |

a)

a 87/22/EGK tanácsi irányelvnek (6), a 2001/82/EK irányelv 32. és 33. cikkének, a 2001/83/EK irányelv 28. és 29. cikkének és a 726/2004/EK rendeletnek megfelelően megadott engedélyek;

| b) | előterjesztést követően megadott engedélyek a 2001/82/EK irányelv 36., 37. és 38. cikkében, illetve a 2001/83/EK irányelv 32., 33. és 34. cikkében előírtak szerint, amelyek teljes harmonizációhoz vezettek. |
| --- | --- |

b)

előterjesztést követően megadott engedélyek a 2001/82/EK irányelv 36., 37. és 38. cikkében, illetve a 2001/83/EK irányelv 32., 33. és 34. cikkében előírtak szerint, amelyek teljes harmonizációhoz vezettek.

(2)   Ez a rendelet nem alkalmazandó valamely forgalomba hozatali engedély egyik jogosultjáról (a továbbiakban: jogosult) egy másik jogosultra történő átruházása esetén.

(3)   A II. fejezet kizárólag a 87/22/EGK irányelvnek, a 2001/82/EK irányelv 4. fejezetének, vagy a 2001/83/EK irányelv 4. fejezetének megfelelően kiadott forgalomba hozatali engedélyekben foglaltak módosításaira alkalmazandó.

(4)   A III. fejezet kizárólag a 726/2004/EK rendelettel összhangban kiadott forgalomba hozatali engedélyekben foglaltak módosítására (a továbbiakban központosított forgalomba hozatali engedélyek) alkalmazandó.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások érvényesek:

| 1. | „Valamely forgalomba hozatali engedélyben foglaltak módosítása” vagy „módosítás” a következő cikkekben említett adatok és dokumentumok tartalmának módosítását jelenti:






  a) | a 2001/82/EK irányelv 12. cikkének (3) bekezdésében, 13. cikkében, 13a. cikkében, 13b. cikkében, 13c. cikkében, 13d. cikkében és 14. cikkében, valamint annak I. mellékletében, és a 726/2004/EK rendelet 31. cikkének (2) bekezdésében az állatgyógyászati készítmények esetében; |
| --- | --- | --- |

1.

„Valamely forgalomba hozatali engedélyben foglaltak módosítása” vagy „módosítás” a következő cikkekben említett adatok és dokumentumok tartalmának módosítását jelenti:

a)

a 2001/82/EK irányelv 12. cikkének (3) bekezdésében, 13. cikkében, 13a. cikkében, 13b. cikkében, 13c. cikkében, 13d. cikkében és 14. cikkében, valamint annak I. mellékletében, és a 726/2004/EK rendelet 31. cikkének (2) bekezdésében az állatgyógyászati készítmények esetében;

| b) | a 2001/83/EK irányelv 8. cikkének (3) bekezdésében, a 9. cikkében, a 10. cikkében, a 10a. cikkében, a 10b. cikkében, a 10c. cikkében és a 11. cikkében, valamint annak I. mellékletében, a 726/2004/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében, az 1901/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjában, és 34. cikke (1) bekezdésében, és az 1394/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 7. cikkében és 14. cikkének (1) bekezdésében az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek esetében. |
| --- | --- |

b)

a 2001/83/EK irányelv 8. cikkének (3) bekezdésében, a 9. cikkében, a 10. cikkében, a 10a. cikkében, a 10b. cikkében, a 10c. cikkében és a 11. cikkében, valamint annak I. mellékletében, a 726/2004/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében, az 1901/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjában, és 34. cikke (1) bekezdésében, és az 1394/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 7. cikkében és 14. cikkének (1) bekezdésében az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek esetében.

| 2. | Az „I.A. típusú kisebb módosítás” olyan módosítást jelent, amely csak kismértékben vagy egyáltalán nem befolyásolja az érintett gyógyszerkészítmény minőségét, biztonságosságát, illetve hatékonyságát; |
| --- | --- |

2.

Az „I.A. típusú kisebb módosítás” olyan módosítást jelent, amely csak kismértékben vagy egyáltalán nem befolyásolja az érintett gyógyszerkészítmény minőségét, biztonságosságát, illetve hatékonyságát;

| 3. | „II. típusú jelentős módosítás” olyan módosítást jelent, amely nem minősül a forgalomba hozatali engedély kiterjesztésének, és amely jelentősen befolyásolhatja az érintett gyógyszerkészítmény minőségét, biztonságosságát, illetve hatékonyságát; |
| --- | --- |

3.

„II. típusú jelentős módosítás” olyan módosítást jelent, amely nem minősül a forgalomba hozatali engedély kiterjesztésének, és amely jelentősen befolyásolhatja az érintett gyógyszerkészítmény minőségét, biztonságosságát, illetve hatékonyságát;

| 4. | „A forgalomba hozatali engedély kiterjesztése” vagy „kiterjesztés” olyan módosítást jelent, amely szerepel az I. melléklet felsorolásában és teljesíti az abban meghatározott feltételeket; |
| --- | --- |

4.

„A forgalomba hozatali engedély kiterjesztése” vagy „kiterjesztés” olyan módosítást jelent, amely szerepel az I. melléklet felsorolásában és teljesíti az abban meghatározott feltételeket;

| 5. | „I.B. típusú kisebb módosítás” olyan módosítást jelent, amely nem azonos az I.A. típusú kisebb módosítással, sem a II. típusú jelentős módosítással, ugyanakkor nem is kiterjesztés; |
| --- | --- |

5.

„I.B. típusú kisebb módosítás” olyan módosítást jelent, amely nem azonos az I.A. típusú kisebb módosítással, sem a II. típusú jelentős módosítással, ugyanakkor nem is kiterjesztés;

| 6. | „érintett tagállam” azt a tagállamot jelenti, amelynek illetékes hatósága megadta a forgalomba hozatali engedélyt a szóban forgó gyógyszerkészítményre vonatkozóan; |
| --- | --- |

6.

„érintett tagállam” azt a tagállamot jelenti, amelynek illetékes hatósága megadta a forgalomba hozatali engedélyt a szóban forgó gyógyszerkészítményre vonatkozóan;

| 7. | „Érintett hatóság”:






  a) | minden egyes érintett tagállam illetékes hatósága; |
| --- | --- | --- |

7.

„Érintett hatóság”:

a)

minden egyes érintett tagállam illetékes hatósága;

| b) | központosított forgalomba hozatali engedélyek esetében az Ügynökség. |
| --- | --- |

b)

központosított forgalomba hozatali engedélyek esetében az Ügynökség.

| 8. | „Sürgős biztonsági korlátozás”: a termékre vonatkozó információk – a gyógyszerkészítmény biztonságos használatát befolyásoló új információk miatti, – ideiglenes módosítása a termékjellemzők összességében feltüntetett, alábbi tényező vagy tényezők vonatkozásában: javallatok, adagolás, ellenjavallatok, figyelmeztetések, célállatfajok és élelmezés-egészségügyi várakozási idő. |
| --- | --- |

8.

„Sürgős biztonsági korlátozás”: a termékre vonatkozó információk – a gyógyszerkészítmény biztonságos használatát befolyásoló új információk miatti, – ideiglenes módosítása a termékjellemzők összességében feltüntetett, alábbi tényező vagy tényezők vonatkozásában: javallatok, adagolás, ellenjavallatok, figyelmeztetések, célállatfajok és élelmezés-egészségügyi várakozási idő.

3. cikk

A módosítások osztályozása

(1)   Bármely olyan módosításra, amely nem kiterjesztés, a II. mellékletben meghatározott osztályozás vonatkozik.

(2)   Az a módosítás, amely nem kiterjesztés, és amelynek osztályozása az e rendeletben előírt szabályok alkalmazása után nincs meghatározva, figyelembe véve a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett iránymutatásokat, valamint adott esetben az 5. cikkel összhangban kibocsátott bármilyen ajánlásokat, automatikusan I.B. típusú kisebb módosításnak minősül.

(3)   A (2) bekezdéstől eltérve az a módosítás, amely nem kiterjesztés és amelynek az osztályozása e rendelet szabályainak alkalmazása után nincs meghatározva, II. típusú jelentős módosításnak minősül az alábbi esetekben:

| a) | a jogosult kérésére a módosítás benyújtásakor; |
| --- | --- |

a)

a jogosult kérésére a módosítás benyújtásakor;

| b) | amennyiben a 2001/82/EK irányelv 32. cikkében és a 2001/83/EK irányelv 28. cikkében említett referencia-tagállam (a továbbiakban: „referencia-tagállam”) illetékes hatósága a többi érintett tagállamokkal konzultálva, illetve központosított forgalomba hozatali engedélyezés esetén az Ügynökség a 9. cikk (1) bekezdésének, illetve a 15. cikk (1) bekezdésének megfelelően az értesítés érvényességének értékelését követően és az 5. cikk alapján kiadott ajánlásokat figyelembe véve megállapítja, hogy a módosítás jelentősen befolyásolja az érintett gyógyszerkészítmény minőségét, biztonságosságát, illetve hatékonyságát. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a 2001/82/EK irányelv 32. cikkében és a 2001/83/EK irányelv 28. cikkében említett referencia-tagállam (a továbbiakban: „referencia-tagállam”) illetékes hatósága a többi érintett tagállamokkal konzultálva, illetve központosított forgalomba hozatali engedélyezés esetén az Ügynökség a 9. cikk (1) bekezdésének, illetve a 15. cikk (1) bekezdésének megfelelően az értesítés érvényességének értékelését követően és az 5. cikk alapján kiadott ajánlásokat figyelembe véve megállapítja, hogy a módosítás jelentősen befolyásolja az érintett gyógyszerkészítmény minőségét, biztonságosságát, illetve hatékonyságát.

4. cikk

Iránymutatások

(1)   A Bizottság a tagállamokkal, az Ügynökséggel és az érdekelt felekkel lefolytatott konzultációt követően elkészíti:

| a) | a különböző módosítási kategóriák részleteire vonatkozó iránymutatásokat; |
| --- | --- |

a)

a különböző módosítási kategóriák részleteire vonatkozó iránymutatásokat;

| b) | az e rendelet II., III. és IV. fejezetében megállapított eljárások működésére, valamint az említett eljárásoknak megfelelően benyújtandó dokumentációra vonatkozó iránymutatást. |
| --- | --- |

b)

az e rendelet II., III. és IV. fejezetében megállapított eljárások működésére, valamint az említett eljárásoknak megfelelően benyújtandó dokumentációra vonatkozó iránymutatást.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjában említett iránymutatásokat a 28. cikk második albekezdésében említett időpontra elkészítik és rendszeresen frissítik, figyelembe véve az 5. cikknek megfelelően kiadott ajánlásokat, valamint a tudományos és műszaki haladást.

5. cikk

Ajánlás előre nem látható módosítások esetére

(1)   Olyan módosítás beadását vagy vizsgálatát megelőzően, amelynek osztályozása ebben a rendeletben nem szerepel, a jogosult vagy a tagállam illetékes hatósága kérheti a 2001/82/EK irányelv 31. cikkében, vagy a 2001/83/EK irányelv 27. cikkében említett koordinációs csoportot (a továbbiakban: koordinációs csoport), illetve központosított forgalomba hozatali engedély feltételeinek módosulása esetén az Ügynökséget a módosítás osztályozására vonatkozó ajánlás kibocsátására.

Az első albekezdésben említett ajánlásnak összhangban kell lennie a 4. cikk (1) bekezdés a) pontjában említett iránymutatásokkal. Az ajánlást a kérelem kézhezvételét követő 45 napon belül bocsátják ki és küldik el a jogosult, az Ügynökség, valamint a tagállamok illetékes hatóságai számára.

(2)   Az Ügynökség és az (1) bekezdésben említett két koordinációs csoport együttműködik, a bekezdésnek megfelelően kiadott ajánlások egységességének biztosítása érdekében és a szóban forgó ajánlásokat az összes üzleti, bizalmas információ törlését követően közzéteszi.

6. cikk

A termékinformációk felülvizsgálatához vezető módosítások

Amennyiben valamely módosítás a termékjellemzők összességének, a címke és a csomagoláson vagy a csomagolásban található betegtájékoztató módosításához vezet, ez a módosítás a módosítás részének minősül.

7. cikk

A módosítások összevonása

(1)   Amennyiben több módosításról történik értesítés vagy több módosítás iránti kérelem érkezik be, a II., a III. és a IV. fejezetekben előírt módon, külön értesítést, illetve kérelmet kell benyújtani minden egyes módosítási szándékra vonatkozóan.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a következőket kell alkalmazni:

| a) | amennyiben egy jogosult egy vagy több forgalomba hozatali engedélyének ugyanolyan I.A. típusú kisebb módosításáról érkezik értesítés egyidejűleg ugyanahhoz az érintett hatósághoz, a 8. és a 14. cikkben említett összefoglaló értesítés valamennyi módosításra vonatkozhat; |
| --- | --- |

a)

amennyiben egy jogosult egy vagy több forgalomba hozatali engedélyének ugyanolyan I.A. típusú kisebb módosításáról érkezik értesítés egyidejűleg ugyanahhoz az érintett hatósághoz, a 8. és a 14. cikkben említett összefoglaló értesítés valamennyi módosításra vonatkozhat;

| b) | amennyiben egy forgalomba hozatali engedélyben foglaltak több módosítását nyújtják be egyidejűleg, egyetlen beadványban össze lehet foglalni valamennyi módosítást, azzal a feltétellel, hogy szóban forgó módosítások a III. mellékletben felsorolt esetbe tartoznak, illetve ha nem tartoznak egyetlen egy esethez sem, a referencia-tagállam más érintett tagállamokkal konzultálva, illetve központosított forgalomba hozatali engedély esetén az Ügynökség kész a módosításokat ugyanazon eljárás alá vonni. |
| --- | --- |

b)

amennyiben egy forgalomba hozatali engedélyben foglaltak több módosítását nyújtják be egyidejűleg, egyetlen beadványban össze lehet foglalni valamennyi módosítást, azzal a feltétellel, hogy szóban forgó módosítások a III. mellékletben felsorolt esetbe tartoznak, illetve ha nem tartoznak egyetlen egy esethez sem, a referencia-tagállam más érintett tagállamokkal konzultálva, illetve központosított forgalomba hozatali engedély esetén az Ügynökség kész a módosításokat ugyanazon eljárás alá vonni.

Az első albekezdés b) pontjában említett beadványt az alábbiak alapján kell elkészíteni:

| — | a 9. és a 15. cikkben említett összefoglaló értesítés, amennyiben a módosítások legalább egyike I.B. típusú kisebb módosítás, és valamennyi módosítás kisebb módosítás, |
| --- | --- |

—

a 9. és a 15. cikkben említett összefoglaló értesítés, amennyiben a módosítások legalább egyike I.B. típusú kisebb módosítás, és valamennyi módosítás kisebb módosítás,

| — | a 10. és a 16. cikkben említett összefoglaló kérelem, amennyiben a módosítások legalább egyike II. típusú kisebb módosítás, és a módosítások egyike sem kiterjesztés, |
| --- | --- |

—

a 10. és a 16. cikkben említett összefoglaló kérelem, amennyiben a módosítások legalább egyike II. típusú kisebb módosítás, és a módosítások egyike sem kiterjesztés,

| — | a 19. cikkben említett összefoglaló kérelem, amennyiben a módosítások legalább egyike kiterjesztés. |
| --- | --- |

—

a 19. cikkben említett összefoglaló kérelem, amennyiben a módosítások legalább egyike kiterjesztés.

II.   FEJEZET

A 87/22/EGK IRÁNYELVVEL, A 2001/82/EK IRÁNYELV 4. FEJEZETÉVEL, ILLETVE A 2001/83/EK IRÁNYELV 4. FEJEZETÉVEL ÖSSZHANGBAN MEGADOTT FORGALOMBA HOZATALI ENGEDÉLYEKBEN FOGLALTAK MÓDOSÍTÁSAI

8. cikk

Az I.A. típusú kisebb módosításokra vonatkozó értesítési eljárás

(1)   I.A. típusú kisebb módosítás esetén a jogosult a IV. mellékletben felsorolt elemeket tartalmazó értesítést nyújt be egyidejűleg valamennyi érintett hatósághoz. Ezt az értesítést a módosítás végrehajtását követő 12 hónapon belül kell benyújtani.

Azonnali értesítést kell benyújtani azonban az olyan kisebb módosítások végrehajtását követően, amelyek azonnali jelentése szükséges az érintett gyógyszerkészítmény folyamatos vizsgálata érdekében.

(2)   Az értesítés kézhezvételétől számított 30 napon belül a 11. cikkben meghatározott intézkedéseket kell foganatosítani.

9. cikk

Az I.B. típusú kisebb módosításokra vonatkozó értesítési eljárás

(1)   A jogosult valamennyi érintett hatóságnak egyidejűleg benyújtja a IV. mellékletben felsorolt elemeket tartalmazó értesítést.

Ha az értesítés megfelel az első albekezdésben meghatározott követelménynek, a referencia-tagállam illetékes hatósága a többi érintett tagállamokkal folytatott konzultációt követően visszaigazolja az érvényes értesítés kézhezvételét.

(2)   Amennyiben az érvényes értesítés kézhezvételének igazolását követő 30 napon belül a referencia-tagállam illetékes hatósága nem küldött a jogosultnak kedvezőtlen véleményt, az értesítés valamennyi érintett hatóság által elfogadottnak tekintendő.

Ha az értesítést a referencia-tagállam illetékes hatósága elfogadja, a 11. cikkben meghatározott intézkedéseket kell foganatosítani.

(3)   Ha a referencia-tagállam illetékes hatósága úgy ítéli meg, hogy az értesítés elfogadhatatlan, tájékoztatja a jogosultat és a többi érintett hatóságot, kedvezőtlen véleményének egyidejű indokolásával.

A kedvezőtlen vélemény kézhezvételét követő 30 napon belül a jogosult módosított értesítést nyújthat be valamennyi érintett hatóságnak a véleményben megadott indokok figyelembevételének céljából.

Ha a jogosult nem módosítja értesítését a második albekezdéssel összhangban, az értesítés valamennyi érintett hatóság által elutasítottnak tekintendő, és a 11. cikkben meghatározott intézkedéseket kell foganatosítani.

(4)   Módosított értesítés benyújtása esetén a referencia-tagállam illetékes hatósága azt a kézhezvételtől számított 30 napon belül megvizsgálja, és a 11. cikkben meghatározott intézkedéseket kell foganatosítani.

10. cikk

„Előzetes jóváhagyási” eljárás II. típusú jelentős módosítások esetére

(1)   A jogosult valamennyi érintett hatóságnak egyidejűleg benyújtja a IV. mellékletben felsorolt elemeket tartalmazó kérelmet.

Ha a kérelem megfelel az első albekezdésben előírt követelményeknek, a referencia-tagállam illetékes hatósága visszaigazolja az érvényes kérelem kézhezvételét és tájékoztatja a jogosultat és a többi érintett hatóságot, hogy az eljárás az említett visszaigazolás időpontjától kezdődik.

(2)   A referencia-tagállam illetékes hatósága az érvényes kérelem kézhezvételétől számított 60 napon belül értékelő jelentést és határozatot készít, amelyről tájékoztatja a többi érintett hatóságot.

A referencia-tagállam illetékes hatósága az ügy sürgősségére való tekintettel lerövidítheti az első albekezdésben említett határidőt, illetve az V. melléklet 1. részében felsorolt módosítások esetén 90 napra meghosszabbíthatja.

Az V. melléklet 2. részében felsorolt módosítások esetén az első albekezdésben említett határidő 90 nap.

(3)   A referencia-tagállam illetékes hatósága a (2) bekezdésben említett határidőn belül felkérheti a jogosultat, hogy az általa meghatározott határidőn belül egészítse ki az eddigi információkat. Ebben az esetben:

| a) | a referencia-tagállam illetékes hatósága tájékoztatja a többi érintett illetékes hatóságot a kiegészítő információk kéréséről; |
| --- | --- |

a)

a referencia-tagállam illetékes hatósága tájékoztatja a többi érintett illetékes hatóságot a kiegészítő információk kéréséről;

| b) | a szóban forgó kiegészítő információk megküldéséig az eljárást fel kell függeszteni; |
| --- | --- |

b)

a szóban forgó kiegészítő információk megküldéséig az eljárást fel kell függeszteni;

| c) | a referencia-tagállam illetékes hatósága meghosszabbíthatja a (2) bekezdésben említett határidőt. |
| --- | --- |

c)

a referencia-tagállam illetékes hatósága meghosszabbíthatja a (2) bekezdésben említett határidőt.

(4)   A 13. cikk sérelme nélkül, valamint a (2) bekezdésben említett határozat és értékelő jelentés kézhez vételétől számított 30 napon belül az érintett hatóságok elismerik a határozatot és ennek megfelelően tájékoztatják a referencia-tagállam illetékes hatóságát.

Ha az első albekezdésben említett időszakon belül az érintett hatóság a 13. cikknek megfelelően nem fejezte ki egyet nem értését, a határozat az érintett hatóság által elfogadottnak minősül.

(5)   Ha a (2) bekezdésben említett határozatot valamennyi érintett hatóság elismeri a (4) bekezdéssel összhangban, a 11. cikkben meghatározott intézkedéseket kell foganatosítani.

11. cikk

A 8–10. cikk eljárásainak lezárására vonatkozó intézkedések

(1)   Az e cikkre történő hivatkozáskor a referencia-tagállam hatósága a következő intézkedéseket foganatosítja:

| a) | a referencia-tagállam illetékes hatósága tájékoztatja a jogosultat és a többi érintett hatóságot a módosítás elfogadásáról vagy elutasításáról; |
| --- | --- |

a)

a referencia-tagállam illetékes hatósága tájékoztatja a jogosultat és a többi érintett hatóságot a módosítás elfogadásáról vagy elutasításáról;

| b) | a módosítás elutasítása esetén a referencia-tagállam illetékes hatósága tájékoztatja a jogosultat és a többi érintett hatóságot az elutasítás indokairól; |
| --- | --- |

b)

a módosítás elutasítása esetén a referencia-tagállam illetékes hatósága tájékoztatja a jogosultat és a többi érintett hatóságot az elutasítás indokairól;

| c) | a referencia-tagállam illetékes hatósága tájékoztatja a jogosultat és a többi érintett hatóságot arra vonatkozóan, hogy a módosítás szükségessé teszi-e a forgalomba hozatali engedély megadásáról szóló határozat módosítását. |
| --- | --- |

c)

a referencia-tagállam illetékes hatósága tájékoztatja a jogosultat és a többi érintett hatóságot arra vonatkozóan, hogy a módosítás szükségessé teszi-e a forgalomba hozatali engedély megadásáról szóló határozat módosítását.

(2)   Az e cikkre történő hivatkozáskor az egyes érintett hatóságok szükség esetén és a 23. cikk (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül módosítják a forgalomba hozatali engedély megadásáról szóló határozatot az elfogadott módosítással összhangban.

12. cikk

Emberi influenza elleni vakcinák

(1)   A 10. cikktől eltérően az emberi influenza elleni vakcina éves frissítése céljából történő, a hatóanyag változására vonatkozó módosítások vizsgálatára a (2)–(6) bekezdésben előírt eljárás alkalmazandó.

(2)   A jogosult valamennyi érintett hatóságnak egyidejűleg benyújtja a IV. mellékletben felsorolt elemeket tartalmazó kérelmet.

Ha a kérelem megfelel az első albekezdésben előírt követelményeknek, a referencia-tagállam illetékes hatósága visszaigazolja az érvényes kérelem kézhezvételét és tájékoztatja a jogosultat és a többi érintett hatóságot, hogy az eljárás a visszaigazolás időpontjától kezdődik.

(3)   A referencia-tagállam illetékes hatósága az érvényes kérelem kézhezvételének visszaigazolásától számított 30 napon belül értékelő jelentést és határozatot készít, amelyről tájékoztatja a többi érintett hatóságot.

(4)   A referencia-tagállam illetékes hatósága a (3) bekezdésben említett határidőn belül felkérheti a jogosultat kiegészítő információk benyújtására. A referencia-tagállam illetékes hatósága a többi érintett hatóságot ennek megfelelően tájékoztatja.

(5)   A (3) bekezdésben említett határozat és az értékelő jelentés kézhez vételétől számított 12 napon belül az érintett hatóságok elismerik a határozatot és ennek megfelelően tájékoztatják a referencia-tagállam illetékes hatóságát.

(6)   A referencia-tagállam illetékes hatóságának kérése esetén a jogosult az (5) bekezdésben említett határidő lejártát követő 12 napon belül benyújtja a klinikai adatokat és a gyógyszerkészítmény eltarthatóságára vonatkozó adatokat valamennyi érintett hatóságnak.

A referencia-tagállam illetékes hatósága ezen adatokat értékeli, és az adatok kézhezvételét követő 7 napon belül előkészíti a végleges határozatot. A többi érintett hatóság a kézhez vételt követő 7 napon belül elismeri a végleges határozatot és határozatot fogad el a végleges határozattal összhangban.

13. cikk

Koordinációs csoport és döntőbírósági eljárás

(1)   Amennyiben a 10. cikk (4) bekezdésével összhangban a határozat elismerése vagy a 20. cikk (8) bekezdésének b) pontjával összhangban a vélemény jóváhagyása nem lehetséges az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek esetén a közegészségre, vagy állatgyógyászati készítmények esetén az állati vagy emberi egészségre, illetve a környezetre jelentett lehetséges súlyos kockázat miatt, az érintett hatóság kérelmezi, hogy a nézeteltérés tárgyát a koordinációs csoport elé utalják.

A kifogást emelő fél részletesen ismerteti álláspontjának indoklását valamennyi érintett tagállam és a kérelmező számára.

(2)   Az (1) bekezdésben említett nézeteltérés esetében a 2001/82/EK irányelv 33. cikkének (3), (4) és (5) bekezdése, illetve a 2001/83/EK irányelv 29. cikkének (3), (4) és (5) bekezdése alkalmazandó.

III.   FEJEZET

KÖZPONTOSÍTOTT FORGALOMBA HOZATALI ENGEDÉLYEK MÓDOSÍTÁSA

14. cikk

Az I.A. típusú kisebb módosításokra vonatkozó értesítési eljárás

(1)   I.A. típusú kisebb módosítás esetén a jogosult a IV. mellékletben felsorolt elemeket tartalmazó értesítést benyújtja az Ügynökséghez. Ezt az értesítést a módosítás bevezetését követő 12 hónapon belül kell benyújtani.

Azonnali értesítést kell benyújtani azonban az olyan kisebb módosítások végrehajtása esetén, amelyek azonnali jelentése szükséges az érintett gyógyszerkészítmény folyamatos vizsgálata érdekében.

(2)   Az értesítés kézhezvételétől számított 30 napon belül a 17. cikkben meghatározott intézkedéseket kell foganatosítani.

15. cikk

Az I.B. típusú kisebb módosításokra vonatkozó értesítési eljárás

(1)   A jogosult benyújtja az Ügynökséghez a IV. mellékletben felsorolt elemeket tartalmazó értesítést.

Ha az értesítés megfelel az első albekezdésben meghatározott követelménynek, az Ügynökség visszaigazolja az érvényes értesítés kézhezvételét.

(2)   Ha az Ügynökség az érvényes értesítés kézhezvételéről szóló visszaigazolástól számított 30 napon belül nem küldi el a jogosult számára kedvezőtlen véleményét, akkor a véleményét elfogadottnak kell tekinteni.

Amennyiben az ügynökség értesítésre vonatkozó véleménye kedvező, a 17. cikkben meghatározott intézkedéseket kell foganatosítani.

(3)   Amennyiben az Ügynökség úgy ítéli meg, hogy az értesítés elfogadhatatlan, tájékoztatja a jogosultat kedvezőtlen véleményének egyidejű indokolásával.

A jogosult a kedvezőtlen vélemény kézhezvételét követő 30 napon belül módosított értesítést nyújthat be az Ügynökséghez a véleményben kifejtett indokok kellő figyelembevételével.

Ha a jogosult nem módosítja az értesítést a második albekezdésnek megfelelően, az értesítés elutasítottnak minősül, és a 17. cikkben meghatározott intézkedéseket kell foganatosítani.

(4)   Módosított értesítés benyújtása esetén azt az Ügynökség a kézhezvételtől számított 30 napon belül megvizsgálja, és a 17. cikkben meghatározott intézkedéseket kell foganatosítani.

16. cikk

„Előzetes jóváhagyási” eljárás II. típusú jelentős módosítások esetén

(1)   A jogosult benyújtja az Ügynökséghez a IV. mellékletben felsorolt elemeket tartalmazó értesítést.

Ha az értesítés megfelel az első albekezdésben meghatározott követelménynek, az Ügynökség visszaigazolja az érvényes értesítés kézhezvételét.

(2)   Az Ügynökség az (1) bekezdésben említett érvényes kérelemre vonatkozó véleményt ad ki annak kézhezvételétől számított 60 napon belül.

Az Ügynökség, az ügy sürgősségétől függően, lerövidítheti az első albekezdésben említett időszakot, illetve az V. melléklet 1. részében felsorolt módosítások esetén 90 napra meghosszabbíthatja.

Az V. melléklet 2. részében felsorolt módosítások esetén az első albekezdésben említett időszak 90 nap.

(3)   Az Ügynökség a (2) bekezdésben megállapított határidőn belül felkérheti a jogosultat, hogy az általa meghatározott határidőn belül egészítse ki az eddigi információkat. A kiegészítő információk megküldéséig az eljárást fel kell függeszteni. Ilyen esetben a (2) bekezdésben említett határidőt az Ügynökség meghosszabbíthatja.

(4)   Az érvényes kérelemre a 726/2004/EK rendelet 9. cikkének (1) és (2) bekezdését, illetve 34. cikkének (1) és (2) bekezdését kell alkalmazni.

Az érvényes kérelemre vonatkozó végleges vélemény elfogadásától számított 15 napon belül a 17. cikkben meghatározott intézkedéseket kell foganatosítani.

17. cikk

A 14–16. cikk eljárásainak lezárására vonatkozó intézkedések

(1)   Az e cikkre történő hivatkozáskor az Ügynökség a következő intézkedéseket foganatosítja:

| a) | tájékoztatja a jogosultat és a Bizottságot arról, hogy a módosításra vonatkozó véleménye kedvező vagy kedvezőtlen-e; |
| --- | --- |

a)

tájékoztatja a jogosultat és a Bizottságot arról, hogy a módosításra vonatkozó véleménye kedvező vagy kedvezőtlen-e;

| b) | amennyiben a módosításra vonatkozó véleménye kedvezőtlen, tájékoztatja a jogosultat és a Bizottságot a vélemény indokairól; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a módosításra vonatkozó véleménye kedvezőtlen, tájékoztatja a jogosultat és a Bizottságot a vélemény indokairól;

| c) | az Ügynökség tájékoztatja a jogosultat és a Bizottságot arról, hogy a módosítás, illetve értesítés szükségessé teszi-e a forgalomba hozatali engedély megadásáról szóló határozat módosítását. |
| --- | --- |

c)

az Ügynökség tájékoztatja a jogosultat és a Bizottságot arról, hogy a módosítás, illetve értesítés szükségessé teszi-e a forgalomba hozatali engedély megadásáról szóló határozat módosítását.

(2)   Amennyiben erre a cikkre történik hivatkozás, a Bizottság, amennyiben szükséges és az Ügynökség javaslata alapján a 23. cikk (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül módosítja a forgalomba hozatali engedély kiállításáról szóló határozatot és ennek megfelelően frissíti a 726/2004/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésében és 38. cikke (1) bekezdésében előírt Gyógyszerkészítmények Közösségi Nyilvántartását.

18. cikk

Emberi influenza elleni vakcinák

(1)   A 16. cikktől eltérően a (2)–(7) bekezdésben előírt eljárás a hatóanyag változására vonatkozó módosítások vizsgálatára vonatkozik az emberi influenza elleni vakcina éves frissítése céljából.

(2)   A jogosult benyújtja az Ügynökséghez a IV. mellékletben felsorolt elemeket tartalmazó kérelmet.

Ha a kérelem megfelel az első albekezdésben előírt követelményeknek, az Ügynökség visszaigazolja az érvényes kérelem kézhezvételét és tájékoztatja a jogosultat, hogy az eljárás a visszaigazolás időpontjától kezdődik.

(3)   Az Ügynökség az érvényes kérelem visszaigazolását követő 45 napon belül véleményezi a kérelmet.

(4)   Az Ügynökség a (3) bekezdésben megállapított időszakon belül felkérheti a jogosultat kiegészítő információk benyújtására.

(5)   Az Ügynökség haladéktalanul benyújtja véleményét a Bizottságnak.

A Bizottság, amennyiben szükséges, és az Ügynökség véleménye alapján határozatot fogad el a forgalomba hozatali engedélyben foglaltak módosításáról és ennek megfelelően tájékoztatja a jogosultat.

(6)   Amennyiben szükséges, a jogosult a (3) bekezdésben megállapított időszak lejártát követő 12 napon belül benyújtja az Ügynökségnek a klinikai adatokat és a gyógyszerkészítmény eltarthatóságára vonatkozó adatokat.

Az Ügynökség értékeli az első albekezdésben említett adatokat, és azok kézhezvételét követő 10 napon belül meghozza végleges véleményét. Az Ügynökség közli végleges véleményét a Bizottsággal és a jogosulttal a vélemény közzétételétől számított három napon belül.

(7)   A Bizottság, amennyiben szükséges, és az Ügynökség javaslata alapján módosítja a forgalomba hozatali engedély megadásáról szóló határozatot és ennek megfelelően frissíti a 726/2004/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében előírt Gyógyszerkészítmények Közösségi Nyilvántartását.

IV.   FEJEZET

1.   SZAKASZ

Különleges eljárások

19. cikk

Forgalomba hozatali engedélyek kiterjesztése

(1)   A forgalomba hozatali engedély kiterjesztésére vonatkozó kérelmet a vonatkozó első alkalommal megadott forgalomba hozatali engedélyre vonatkozó eljárással megegyező eljárás alapján kell kiértékelni.

(2)   A kiterjesztésre vagy megadják a forgalomba hozatali engedélyt ugyanazon eljárással összhangban, mint a vonatkozó, első alkalommal megadott forgalomba hozatali engedély megadásánál alkalmaztak, vagy az adott forgalomba hozatali engedélybe vezetik be azt.

20. cikk

Munkamegosztási eljárás

(1)   A 7. cikk (1) bekezdésétől és a 9., 10., 15. és 16. cikktől eltérve, amennyiben egy I.B. típusú kisebb módosítás, egy II. típusú jelentősebb módosítás, illetve kiterjesztést nem tartalmazó, és a 7. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett módosítások egy csoportja egyetlen jogosult tulajdonában lévő több forgalomba hozatali engedélyre vonatkozik, az ilyen engedélyek jogosultja e cikk (3)–(9) bekezdésében előírt eljárás szerint járhat el.

(2)   A (3)–(9) bekezdések alkalmazásában a „referenciahatóság” az alábbiak egyikét jelenti:

| a) | az az Ügynökség, ahol az (1) bekezdésben említett forgalomba hozatali engedélyek legalább egyike központosított forgalomba hozatali engedély; |
| --- | --- |

a)

az az Ügynökség, ahol az (1) bekezdésben említett forgalomba hozatali engedélyek legalább egyike központosított forgalomba hozatali engedély;

| b) | egyéb esetben az érintett tagállam illetékes hatósága, amelyet a koordinációs csoport választ ki a jogosult ajánlásának figyelembevételével. |
| --- | --- |

b)

egyéb esetben az érintett tagállam illetékes hatósága, amelyet a koordinációs csoport választ ki a jogosult ajánlásának figyelembevételével.

(3)   A jogosult valamennyi érintett hatóságnak benyújtja a IV. mellékletben felsorolt elemeket tartalmazó kérelmet az ajánlott referenciahatóság feltüntetésével.

Ha a kérelem megfelel az első albekezdésben meghatározott követelménynek, a koordinációs csoport kiválasztja a referenciahatóságot, és ez a referenciahatóság igazolja vissza az érvényes értesítés kézhezvételét.

Amennyiben a kiválasztott referenciahatóság azon tagállam illetékes hatósága, amely nem adta meg a forgalomba hozatali engedélyt a kérelem által érintett valamennyi gyógyszerkészítményre vonatkozóan, a koordinációs csoport felkérhet egy másik érintett hatóságot, amely a referenciahatóság segítségére lesz a szóban forgó kérelem értékelésében.

(4)   A referenciahatóság a (3) bekezdésben említett érvényes kérelemre vonatkozó véleményt a következő időszakokon belül adja ki:

| a) | az érvényes kérelem kézhezvételének visszaigazolását követően 60 napos időszak I.B. típusú kisebb változások vagy II. típusú jelentősebb változások esetén; |
| --- | --- |

a)

az érvényes kérelem kézhezvételének visszaigazolását követően 60 napos időszak I.B. típusú kisebb változások vagy II. típusú jelentősebb változások esetén;

| b) | az érvényes kérelem kézhezvételének visszaigazolását követően 90 napos időszak az V. melléklet II. részében felsorolt módosítások esetében. |
| --- | --- |

b)

az érvényes kérelem kézhezvételének visszaigazolását követően 90 napos időszak az V. melléklet II. részében felsorolt módosítások esetében.

(5)   A referenciahatóság az ügy sürgősségétől függően a (4) bekezdés a) pontjában említett időszakot lerövidítheti, illetve az V. melléklet 1. részében felsorolt módosítások esetén 90 napra hosszabbíthatja.

(6)   A referenciahatóság a (4) bekezdésben megállapított időszakon belül felkérheti a jogosultat, hogy az általa meghatározott határidőn belül egészítse ki az eddigi információkat. Ebben az esetben:

| a) | a referenciahatóság tájékoztatja a többi érintett hatóságot a kiegészítő információk kéréséről; |
| --- | --- |

a)

a referenciahatóság tájékoztatja a többi érintett hatóságot a kiegészítő információk kéréséről;

| b) | a szóban forgó kiegészítő információk megküldéséig az eljárást fel kell függeszteni; |
| --- | --- |

b)

a szóban forgó kiegészítő információk megküldéséig az eljárást fel kell függeszteni;

| c) | a referenciahatóság meghosszabbíthatja a (4) bekezdés a) pontjában említett határidőt. |
| --- | --- |

c)

a referenciahatóság meghosszabbíthatja a (4) bekezdés a) pontjában említett határidőt.

(7)   Ha a referenciahatóság az Ügynökség, a (4) bekezdésben említett érvényes kérelemre vonatkozó véleményére a 726/2004/EK rendelet 9. cikkének (1), (2) és (3) bekezdését, illetve 34. cikkének (1), (2) és (3) bekezdését kell alkalmazni.

Ha az érvényes kérelemre vonatkozó vélemény kedvező:

| a) | a Bizottság a végleges vélemény kézhezvételétől számított 30 napon belül, és az Ügynökség javaslata alapján szükség esetén módosítja az érintett központosított forgalomba hozatali engedélyeket és ennek megfelelően frissíti a 726/2004/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 38. cikkének (1) bekezdésében előírt Gyógyszerkészítmények Közösségi Nyilvántartását; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság a végleges vélemény kézhezvételétől számított 30 napon belül, és az Ügynökség javaslata alapján szükség esetén módosítja az érintett központosított forgalomba hozatali engedélyeket és ennek megfelelően frissíti a 726/2004/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 38. cikkének (1) bekezdésében előírt Gyógyszerkészítmények Közösségi Nyilvántartását;

| b) | az érintett tagállamok az Ügynökség végleges véleményének kézhezvételétől számított 30 napon belül jóváhagyják a végleges véleményt, arról tájékoztatják az Ügynökséget, és amennyiben szükséges, ennek megfelelően módosítják a szóban forgó forgalomba hozatali engedélyeket, kivéve, ha a 2001/82/EK irányelv 35. cikkével, illetve a 2001/83/EK irányelv 31. cikkével összhangban előterjesztési eljárás kezdeményezésére kerül sor a végleges vélemény kézhezvételét követő 30 napon belül. |
| --- | --- |

b)

az érintett tagállamok az Ügynökség végleges véleményének kézhezvételétől számított 30 napon belül jóváhagyják a végleges véleményt, arról tájékoztatják az Ügynökséget, és amennyiben szükséges, ennek megfelelően módosítják a szóban forgó forgalomba hozatali engedélyeket, kivéve, ha a 2001/82/EK irányelv 35. cikkével, illetve a 2001/83/EK irányelv 31. cikkével összhangban előterjesztési eljárás kezdeményezésére kerül sor a végleges vélemény kézhezvételét követő 30 napon belül.

(8)   Ha a referenciahatóság egy tagállam illetékes hatósága:

| a) | a tagállam illetékes hatósága az érvényes kérelemre vonatkozó véleményét elküldi a jogosultnak és valamennyi érintett hatóságnak; |
| --- | --- |

a)

a tagállam illetékes hatósága az érvényes kérelemre vonatkozó véleményét elküldi a jogosultnak és valamennyi érintett hatóságnak;

| b) | a 13. cikk sérelme nélkül és a vélemény kézhezvételétől számított 30 napon belül az érintett hatóságok jóváhagyják az említett véleményt, tájékoztatják a referenciahatóságot és ennek megfelelően módosítják a szóban forgó forgalomba hozatali engedélyeket. |
| --- | --- |

b)

a 13. cikk sérelme nélkül és a vélemény kézhezvételétől számított 30 napon belül az érintett hatóságok jóváhagyják az említett véleményt, tájékoztatják a referenciahatóságot és ennek megfelelően módosítják a szóban forgó forgalomba hozatali engedélyeket.

(9)   A referenciahatóság kérésére az érintett tagállamok információkat szolgáltatnak a módosítás által érintett forgalomba hozatali engedélyekre vonatkozóan, a kérelem érvényességének vizsgálatának és az érvényes kérelemre vonatkozó vélemény kibocsátásának céljából.

21. cikk

Az emberi influenzavírus által okozott világjárvány

(1)   A 12., 18. és 19. cikktől eltérően, ha az Egészségügyi Világszervezet, illetve a Közösség a 2119/98/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (9) alapján hivatalosan elismeri az emberi influenzavírus által okozott világjárványt, az érintett hatóságok, vagy pedig központosított forgalomba hozatali engedélyek esetében a Bizottság kivételesen és ideiglenesen elfogadhatja az emberi influenza elleni vakcinák forgalomba hozatali engedélyeiben foglaltak módosítását bizonyos nem klinikai, illetve klinikai adatok hiánya esetén is.

(2)   Ha egy módosítást az (1) bekezdés alapján fogadnak el, a jogosult benyújtja a hiányzó nem klinikai és klinikai adatokat az érintett hatóság által megszabott határidőn belül.

22. cikk

Sürgős biztonsági korlátozások

(1)   Amennyiben a jogosult, emberi felhasználásra szánt gyógyszerkészítmények esetében közegészségügyi, vagy állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerkészítmények esetében az emberi vagy állati egészségre, illetve a környezetre vonatkozó kockázat esetén saját kezdeményezésére sürgős biztonsági korlátozásokat vezet be, haladéktalanul tájékoztatja valamennyi érintett hatóságot, központosított forgalomba hozatali engedély esetén pedig a Bizottságot.

Ha egy érintett hatóság, illetve központosított forgalomba hozatali engedély esetén a Bizottság, nem emel kifogást a tájékoztatást követő 24 órán belül, a sürgős biztonsági korlátozások elfogadottnak tekintendők.

(2)   Emberi felhasználásra szánt gyógyszerkészítmények esetében közegészségügyi, vagy állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerkészítmények esetében az emberi vagy állati egészségre, illetve a környezetre vonatkozó kockázat esetén az érintett hatóságok, illetve központosított forgalomba hozatali engedélyek esetén a Bizottság sürgős biztonsági korlátozásokat vezethet be a jogosultra.

(3)   A jogosult által bevezetett vagy az érintett hatóság vagy a Bizottság által elrendelt sürgős biztonsági korlátozások esetén a jogosult a sürgős biztonsági korlátozások kezdeményezését követő 15 napon belül benyújtja az Ügynökséghez a megfelelő módosítási kérelmet.

2.   SZAKASZ

A forgalomba hozatali engedély megadásáról szóló határozat módosításai és végrehajtása

23. cikk

A forgalomba hozatali engedély megadásáról szóló határozat módosításai

(1)   A II. és III. fejezetben megállapított eljárásokból adódó forgalomba hozatali engedély megadásáról szóló határozatot módosítani kell:

| a) | a 11. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és a 17. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett információk kézhezvételét követő 30 napon belül, amennyiben a szóban forgó módosítás az 1768/92/EGK (10) rendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett időszak hat hónapos kiterjesztéséhez vezet az 1901/2006/EK rendelet 36. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

a)

a 11. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és a 17. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett információk kézhezvételét követő 30 napon belül, amennyiben a szóban forgó módosítás az 1768/92/EGK (10) rendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett időszak hat hónapos kiterjesztéséhez vezet az 1901/2006/EK rendelet 36. cikkével összhangban;

| b) | két hónapon belül a 11. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és a 17. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett információk kézhezvételét követően a II. típusú jelentősebb módosítások és az I.A. típusú olyan kisebb módosítások esetén, amelyek azonnali jelentése nem szükséges a szóban forgó gyógyszerkészítmény folyamatos felülvizsgálata érdekében; |
| --- | --- |

b)

két hónapon belül a 11. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és a 17. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett információk kézhezvételét követően a II. típusú jelentősebb módosítások és az I.A. típusú olyan kisebb módosítások esetén, amelyek azonnali jelentése nem szükséges a szóban forgó gyógyszerkészítmény folyamatos felülvizsgálata érdekében;

| c) | a többi esetben hat hónapon belül a 11. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és a 17. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett információk kézhezvételét követően. |
| --- | --- |

c)

a többi esetben hat hónapon belül a 11. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és a 17. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett információk kézhezvételét követően.

(2)   Amennyiben a forgalomba hozatali engedély megadásáról szóló határozat a II., a III. és a IV. fejezetben megállapított eljárás valamelyikének eredményeként módosul, az érintett hatóság vagy pedig a központosított forgalomba hozatali engedélyek esetén a Bizottság haladéktalanul értesíti a jogosultat a módosított határozatról.

24. cikk

A módosítások végrehajtása

(1)   Az I.A. típusú kisebb módosítást bármikor végre lehet hajtani a 8. és a 14. cikkben megállapított eljárások befejezése előtt.

Egy vagy több I.A. típusú kisebb módosítást érintő értesítés elutasítása esetén a jogosult a 11. cikk (1) bekezdésének a) pontjában és a 17. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett információk kézhezvétele után haladéktalanul felhagy a módosítás(ok) alkalmazásával.

(2)   Az I.B. típusú kisebb módosításokat csak az alábbi esetekben lehet végrehajtani:

| a) | miután a referencia-tagállam illetékes hatósága tájékoztatta a jogosultat, hogy a 9. cikk alapján elfogadta az értesítést, illetve miután az értesítés a 9. cikk (2) bekezdése alapján elfogadottnak tekintik; |
| --- | --- |

a)

miután a referencia-tagállam illetékes hatósága tájékoztatta a jogosultat, hogy a 9. cikk alapján elfogadta az értesítést, illetve miután az értesítés a 9. cikk (2) bekezdése alapján elfogadottnak tekintik;

| b) | miután az Ügynökség tájékoztatta a jogosultat, hogy a 15. cikkben említett véleménye kedvező, illetve azt követően, hogy az említett véleményt a 15. cikk (2) bekezdése szerint kedvezőnek ítélik; |
| --- | --- |

b)

miután az Ügynökség tájékoztatta a jogosultat, hogy a 15. cikkben említett véleménye kedvező, illetve azt követően, hogy az említett véleményt a 15. cikk (2) bekezdése szerint kedvezőnek ítélik;

| c) | miután a 20. cikkben említett referenciahatóság tájékoztatta a jogosultat, hogy az általa kibocsátott vélemény kedvező. |
| --- | --- |

c)

miután a 20. cikkben említett referenciahatóság tájékoztatta a jogosultat, hogy az általa kibocsátott vélemény kedvező.

(3)   A II. típusú jelentősebb módosításokat csak az alábbi esetekben lehet végrehajtani:

| a) | 30 nappal azt követően, hogy a referencia-tagállam illetékes hatósága tájékoztatta a jogosultat, hogy a 10. cikk szerint elfogadta a módosítást, azzal a feltétellel, hogy a forgalomba hozatali engedély módosításához szükséges dokumentumokat eljuttatták az érintett tagállamhoz; |
| --- | --- |

a)

30 nappal azt követően, hogy a referencia-tagállam illetékes hatósága tájékoztatta a jogosultat, hogy a 10. cikk szerint elfogadta a módosítást, azzal a feltétellel, hogy a forgalomba hozatali engedély módosításához szükséges dokumentumokat eljuttatták az érintett tagállamhoz;

| b) | miután a Bizottság az elfogadott módosításnak megfelelően módosította a forgalomba hozatali engedély kiállításáról szóló határozatot és erről tájékoztatta a jogosultat; |
| --- | --- |

b)

miután a Bizottság az elfogadott módosításnak megfelelően módosította a forgalomba hozatali engedély kiállításáról szóló határozatot és erről tájékoztatta a jogosultat;

| c) | 30 nappal azután, hogy a 20. cikkben említett referenciahatóság tájékoztatta a jogosultat, hogy az általa kibocsátott vélemény kedvező, kivéve, ha a 13. cikkel összhangban döntőbírósági eljárás vagy a 2001/82/EK irányelv 35. cikkével vagy a 2001/83/EK irányelv 31. cikkével összhangban előterjesztési eljárás kezdeményezésére kerül sor. |
| --- | --- |

c)

30 nappal azután, hogy a 20. cikkben említett referenciahatóság tájékoztatta a jogosultat, hogy az általa kibocsátott vélemény kedvező, kivéve, ha a 13. cikkel összhangban döntőbírósági eljárás vagy a 2001/82/EK irányelv 35. cikkével vagy a 2001/83/EK irányelv 31. cikkével összhangban előterjesztési eljárás kezdeményezésére kerül sor.

(4)   Kiterjesztést csak akkor lehet végrehajtani, miután az érintett hatóság, illetve központosított forgalomba hozatali engedély kiterjesztései esetén a Bizottság a jóváhagyott kiterjesztéssel összhangban módosította a forgalomba hozatali engedély megadásáról szóló határozatot és a jogosultat ennek megfelelően értesítette.

(5)   Sürgős biztonsági korlátozásokat és a biztonságossági kérdésekkel kapcsolatos módosításokat a jogosult és az érintett hatóság – központosított forgalomba hozatali engedély esetén a Bizottság – által közösen megállapított határidőn belül kell végrehajtani.

Az első albekezdéstől eltérően azokat a sürgős biztonsági korlátozásokat és biztonságossági kérdésekkel kapcsolatos módosításokat, amelyek a 2001/82/EK irányelv 4. fejezete, illetve a 2001/83/EK irányelv 4. fejezete alapján kiadott forgalomba hozatali engedélyhez kapcsolódnak, a jogosult és a referencia-tagállam illetékes hatósága, valamint az érintett tagállamok többi érintett hatósága közötti konzultációk során közösen megállapított határidőn belül hajtják végre.

V.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

25. cikk

Folyamatos figyelemmel kísérés

Az érintett hatóság kérésére a jogosult késedelem nélkül rendelkezésre bocsátja az adott módosítás végrehajtására vonatkozó bármilyen információt.

26. cikk

Felülvizsgálat

A 28. cikk második albekezdésében említett időponttól számított két év elteltével a Bizottság szolgálatai értékelik ezen rendelet alkalmazását a módosítások osztályozása tekintetében az I., a II. és az V. mellékleteknek a tudományos és technikai haladást figyelembe vevő kiigazításához szükséges módosítások ajánlásának céljából.

27. cikk

Hatályon kívül helyezés és átmenti rendelkezés

(1)   Az 1084/2003/EK és az 1085/2003/EK rendelet hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletekre történő hivatkozásokat erre a rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve az 1084/2003/EK rendeletet és az 1085/2003/EK rendeletet továbbra is alkalmazni kell a 28. cikk második albekezdésében említett időpontban függőben lévő érvényes értesítésekre vagy módosítás iránti kérelmekre.

28. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2010. január 1-jétől kell alkalmazni.

A második albekezdéstől eltérően az 5. cikkben előírt ajánlást az előre nem látható módosítások esetében az első albekezdésben említett hatálybalépés időpontjától kezdődően lehet kérni, kiadni és közzétenni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 24-én.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 311., 2001.11.28., 1. o.

1

(2)  HL L 311., 2001.11.28., 67. o.

2

(3)  HL L 136., 2004.4.30., 1. o.

3

(4)  HL L 159., 2003.6.27., 1. o.

4

(5)  HL L 159., 2003.6.27., 24. o.

5

(6)  HL L 15., 1987.1.17., 38. o.

6

(7)  HL L 378., 2006.12.27., 1. o.

7

(8)  HL L 324., 2007.12.10., 121. o.

8

(9)  HL L 268., 1998.10.3., 1. o.

9

(10)  HL L 182., 1992.7.2., 1. o.

10

---

I. MELLÉKLET

Forgalomba hozatali engedélyek kiterjesztése

1.   A hatóanyag(ok) változása:

| a) | valamely kémiai hatóanyag azonos terápiás hatású funkcionális egységgel rendelkező, más só/észter komplex/származékkal történő cseréje, ahol a hatékonysági/ártalmatlansági jellemzők eltérése nem jelentős; |
| --- | --- |

a)

valamely kémiai hatóanyag azonos terápiás hatású funkcionális egységgel rendelkező, más só/észter komplex/származékkal történő cseréje, ahol a hatékonysági/ártalmatlansági jellemzők eltérése nem jelentős;

| b) | más izomerrel, más izomer-keverékkel történő csere, keverék egy izolált izomerrel történő cseréje (pl. racemát cseréje egyetlen enantiomerrel), ahol a hatékonysági/biztonságossági jellemzők eltérése nem jelentős mértékű; |
| --- | --- |

b)

más izomerrel, más izomer-keverékkel történő csere, keverék egy izolált izomerrel történő cseréje (pl. racemát cseréje egyetlen enantiomerrel), ahol a hatékonysági/biztonságossági jellemzők eltérése nem jelentős mértékű;

| c) | biológiai hatóanyag cseréje csekély mértékben eltérő molekulaszerkezetű hatóanyagra, ahol a hatékonysági/ártalmatlansági jellemzők eltérése nem jelentős mértékű, kivéve:






  — | az emberi influenzának szezonális influenzajárvány során, járvány előtti, illetve világjárvány során alkalmazott oltóanyagával kapcsolatos változások, |
| --- | --- | --- |

c)

biológiai hatóanyag cseréje csekély mértékben eltérő molekulaszerkezetű hatóanyagra, ahol a hatékonysági/ártalmatlansági jellemzők eltérése nem jelentős mértékű, kivéve:

—

az emberi influenzának szezonális influenzajárvány során, járvány előtti, illetve világjárvány során alkalmazott oltóanyagával kapcsolatos változások,

| — | szerotípus, törzs, antigén hozzáadása vagy a szerotípusok, törzsek vagy antigének kombinációjában történő csere a madárinfluenza, ragadós száj- és körömfájás, valamint kéknyelv-betegség elleni állat-egészségügyi oltóanyagban, |
| --- | --- |

—

szerotípus, törzs, antigén hozzáadása vagy a szerotípusok, törzsek vagy antigének kombinációjában történő csere a madárinfluenza, ragadós száj- és körömfájás, valamint kéknyelv-betegség elleni állat-egészségügyi oltóanyagban,

| — | törzscsere a lóinfluenza elleni állategészségügyi oltóanyagban. |
| --- | --- |

—

törzscsere a lóinfluenza elleni állategészségügyi oltóanyagban.

| d) | az antigén, illetve forrásanyag előállítására használt vektor módosítása, a más forrásból származó új törzssejtállományt is beleértve, ahol a hatékonysági/ártalmatlansági jellemzők eltérése nem jelentős; |
| --- | --- |

d)

az antigén, illetve forrásanyag előállítására használt vektor módosítása, a más forrásból származó új törzssejtállományt is beleértve, ahol a hatékonysági/ártalmatlansági jellemzők eltérése nem jelentős;

| e) | új ligandum vagy kapcsolási mechanizmus radioaktív gyógyszerkészítmény esetén, ahol a hatékonysági/biztonságossági jellemzők eltérése nem jelentős; |
| --- | --- |

e)

új ligandum vagy kapcsolási mechanizmus radioaktív gyógyszerkészítmény esetén, ahol a hatékonysági/biztonságossági jellemzők eltérése nem jelentős;

| f) | az extraháló oldat vagy a gyógynövényalapú készítmények összetételének módosulása, ahol a hatékonysági/biztonságossági jellemzők eltérése nem jelentős. |
| --- | --- |

f)

az extraháló oldat vagy a gyógynövényalapú készítmények összetételének módosulása, ahol a hatékonysági/biztonságossági jellemzők eltérése nem jelentős.

2.   Az erősség, a gyógyszerforma és az alkalmazási mód módosulása:

| a) | a biológiai hozzáférhetőség módosulása; |
| --- | --- |

a)

a biológiai hozzáférhetőség módosulása;

| b) | farmako-kinetikai módosulás, pl. a hatóanyag-felszabadulási sebesség módosulása; |
| --- | --- |

b)

farmako-kinetikai módosulás, pl. a hatóanyag-felszabadulási sebesség módosulása;

| c) | az erősség/hatóképesség módosulása vagy új erősség/hatóképesség hozzáadása; |
| --- | --- |

c)

az erősség/hatóképesség módosulása vagy új erősség/hatóképesség hozzáadása;

| d) | gyógyszerforma módosulása vagy új gyógyszerforma hozzáadása; |
| --- | --- |

d)

gyógyszerforma módosulása vagy új gyógyszerforma hozzáadása;

| e) | alkalmazási mód módosulása vagy új alkalmazási módszer hozzáadása (1). |
| --- | --- |

e)

alkalmazási mód módosulása vagy új alkalmazási módszer hozzáadása (1).

3.   Élelmiszertermelés céljából tartott állatoknak beadásra kerülő állatgyógyászati készítményekkel kapcsolatos egyéb módosulások: célállatfajok módosulása vagy hozzáadása.

---

(1)  Parenterális adagolás esetén különbséget kell tenni intraarteriális, intravénás, intramuszkuláris, szubkután és egyéb módszerek között. Baromfinak történő beadás szempontjából az oltásra használt légúti, orális és okuláris (porlasztásos) módszerek egyenértékű alkalmazási módszernek számítanak.

---

II. MELLÉKLET

A módosítások osztályozása

1.   Az alábbi módosítások minősülnek I.A. típusú kisebb módosításoknak:

| a) | Az alábbi érintett felek azonosítására és kapcsolattartási adataira vonatkozó tisztán adminisztratív jellegű módosítások:






  — | a jogosult, |
| --- | --- | --- |

a)

Az alábbi érintett felek azonosítására és kapcsolattartási adataira vonatkozó tisztán adminisztratív jellegű módosítások:

—

a jogosult,

| — | a gyártási folyamat során vagy a késztermékben használt kiindulási anyag, reagens, közbenső hatóanyag gyártója vagy beszállítója; |
| --- | --- |

—

a gyártási folyamat során vagy a késztermékben használt kiindulási anyag, reagens, közbenső hatóanyag gyártója vagy beszállítója;

| b) | A hatóanyag, közbenső vagy végtermék gyártóhelyének, csomagolóhelyének, a gyártási tétel kiadásáért felelős gyártó vagy a gyártási tétel ellenőrzési helyének törlésével kapcsolatos módosítások; |
| --- | --- |

b)

A hatóanyag, közbenső vagy végtermék gyártóhelyének, csomagolóhelyének, a gyártási tétel kiadásáért felelős gyártó vagy a gyártási tétel ellenőrzési helyének törlésével kapcsolatos módosítások;

| c) | A jóváhagyott fizikai-kémiai vizsgálati eljáráshoz kapcsolódó kisebb módosítások, ahol a naprakésszé tett eljárásról bebizonyosodott, hogy legalább egyenértékű az előző vizsgálati eljárással, megfelelő érvényesítési vizsgálatok végzésére került sor és az eredmények azt mutatják, hogy a naprakésszé tett vizsgálati eljárás legalább egyenértékű az előzővel; |
| --- | --- |

c)

A jóváhagyott fizikai-kémiai vizsgálati eljáráshoz kapcsolódó kisebb módosítások, ahol a naprakésszé tett eljárásról bebizonyosodott, hogy legalább egyenértékű az előző vizsgálati eljárással, megfelelő érvényesítési vizsgálatok végzésére került sor és az eredmények azt mutatják, hogy a naprakésszé tett vizsgálati eljárás legalább egyenértékű az előzővel;

| d) | Az Európai Gyógyszerkönyv vagy valamely tagállam nemzeti gyógyszerkönyve monográfiájával kapcsolatban elvégzett aktualizálásoknak való megfelelés céljából végrehajtott, hatóanyag vagy segédanyag leírásának változtatásához kapcsolódó módosítások, ahol a változtatás kizárólag a gyógyszerkönyvnek való megfelelés céljából történik és a termék specifikus tulajdonságainak leírása változatlan marad; |
| --- | --- |

d)

Az Európai Gyógyszerkönyv vagy valamely tagállam nemzeti gyógyszerkönyve monográfiájával kapcsolatban elvégzett aktualizálásoknak való megfelelés céljából végrehajtott, hatóanyag vagy segédanyag leírásának változtatásához kapcsolódó módosítások, ahol a változtatás kizárólag a gyógyszerkönyvnek való megfelelés céljából történik és a termék specifikus tulajdonságainak leírása változatlan marad;

| e) | A késztermékkel nem érintkező csomagolóanyag változásához kapcsolódó módosítások, amelyek nem érintik a gyógyszerkészítmény adagolását, használatát, biztonságosságát, vagy eltarthatóságát; |
| --- | --- |

e)

A késztermékkel nem érintkező csomagolóanyag változásához kapcsolódó módosítások, amelyek nem érintik a gyógyszerkészítmény adagolását, használatát, biztonságosságát, vagy eltarthatóságát;

| f) | A specifikációs szint szigorításához kapcsolódó módosítások, ahol a változás nem a specifikációs szint felülvizsgálatára vonatkozó, megelőző értékelés nyomán született kötelezettségvállalás következménye és nem a gyártás során felmerülő váratlan eseményből ered. |
| --- | --- |

f)

A specifikációs szint szigorításához kapcsolódó módosítások, ahol a változás nem a specifikációs szint felülvizsgálatára vonatkozó, megelőző értékelés nyomán született kötelezettségvállalás következménye és nem a gyártás során felmerülő váratlan eseményből ered.

2.   Az alábbi módosítások minősülnek II. típusú jelentősebb módosításoknak:

| a) | Új terápiás javallat hozzáadásával, illetve a meglévő módosításával kapcsolatos módosítások; |
| --- | --- |

a)

Új terápiás javallat hozzáadásával, illetve a meglévő módosításával kapcsolatos módosítások;

| b) | A termékjellemzők összességének elsősorban új minőségi, preklinikai, klinikai, illetve farmakovigilanciai megállapítások nyomán történő jelentős módosításaihoz kapcsolódó módosításai; |
| --- | --- |

b)

A termékjellemzők összességének elsősorban új minőségi, preklinikai, klinikai, illetve farmakovigilanciai megállapítások nyomán történő jelentős módosításaihoz kapcsolódó módosításai;

| c) | A jóváhagyott előírások, határok, illetve elfogadási kritériumok változásain kívül eső módosítások; |
| --- | --- |

c)

A jóváhagyott előírások, határok, illetve elfogadási kritériumok változásain kívül eső módosítások;

| d) | A gyártási folyamat lényeges módosításaihoz kapcsolódó módosítások, a hatóanyag vagy kész gyógyszerkészítmény képlete, leírása vagy szennyeződési profilja, amely jelentős hatással lehet a gyógyszerkészítmény minőségére, biztonságosságára vagy hatékonyságára; |
| --- | --- |

d)

A gyártási folyamat lényeges módosításaihoz kapcsolódó módosítások, a hatóanyag vagy kész gyógyszerkészítmény képlete, leírása vagy szennyeződési profilja, amely jelentős hatással lehet a gyógyszerkészítmény minőségére, biztonságosságára vagy hatékonyságára;

| e) | Biológiai gyógyszer hatóanyaga gyártási folyamatának vagy helyének módosításaihoz kapcsolódó módosítások; |
| --- | --- |

e)

Biológiai gyógyszer hatóanyaga gyártási folyamatának vagy helyének módosításaihoz kapcsolódó módosítások;

| f) | Új tervezési tér bevezetéséhez kapcsolódó módosítások, illetve a már jóváhagyott kiterjesztése, ahol a tervezési teret a vonatkozó európai és nemzetközi tudományos iránymutatásokkal összhangban fejlesztették ki; |
| --- | --- |

f)

Új tervezési tér bevezetéséhez kapcsolódó módosítások, illetve a már jóváhagyott kiterjesztése, ahol a tervezési teret a vonatkozó európai és nemzetközi tudományos iránymutatásokkal összhangban fejlesztették ki;

| g) | Nem élelmiszertermelés céljából tartott célállatfajok változtatására vagy hozzáadására vonatkozó egyéb módosítások; |
| --- | --- |

g)

Nem élelmiszertermelés céljából tartott célállatfajok változtatására vagy hozzáadására vonatkozó egyéb módosítások;

| h) | Madárinfluenza, ragadós száj- és körömfájás, valamint kéknyelv-betegség elleni állat-egészségügyi oltóanyaghoz használt szerotípus, törzs, antigén hozzáadása vagy a szerotípusok, törzsek vagy antigének kombinációjában történő cserével kapcsolatos módosítások; |
| --- | --- |

h)

Madárinfluenza, ragadós száj- és körömfájás, valamint kéknyelv-betegség elleni állat-egészségügyi oltóanyaghoz használt szerotípus, törzs, antigén hozzáadása vagy a szerotípusok, törzsek vagy antigének kombinációjában történő cserével kapcsolatos módosítások;

| i) | A lóinfluenza elleni állat-egészségügyi oltóanyaghoz használatos törzs cseréjéhez kapcsolódó módosítások; |
| --- | --- |

i)

A lóinfluenza elleni állat-egészségügyi oltóanyaghoz használatos törzs cseréjéhez kapcsolódó módosítások;

| j) | Az emberi influenza elleni vakcina szezonális influenzajárvány során, járvány előtti, illetve világjárvány során alkalmazott oltóanyagával kapcsolatos változások; |
| --- | --- |

j)

Az emberi influenza elleni vakcina szezonális influenzajárvány során, járvány előtti, illetve világjárvány során alkalmazott oltóanyagával kapcsolatos változások;

| k) | Állat-egészségügyi készítmény élelmezés-egészségügyi várakozási idejéhez kapcsolódó módosítások. |
| --- | --- |

k)

Állat-egészségügyi készítmény élelmezés-egészségügyi várakozási idejéhez kapcsolódó módosítások.

---

III. MELLÉKLET

A 7. cikk (2) bekezdése b) pontjában említett módosítások összevonásának esetei

1.   A csoportban szereplő módosítások egyike a forgalomba hozatali engedély kiterjesztése.

2.   A csoportban szereplő módosítások egyike egy II. típusú jelentős módosítás; az összes többi módosítás a csoportban a szóban forgó II. típusú jelentős módosítás következménye.

3.   A csoportban szereplő módosítások egyike I.B. típusú kisebb módosítás; az összes többi módosítás a csoportban a szóban forgó I.B. típusú kisebb módosítás következménye.

4.   A csoportban szereplő valamennyi módosítás kizárólag a termékjellemzők összességének, a címke és a csomagoláson vagy a csomagolásban található betegtájékoztató/használati utasítás adminisztratív jellegű változásaira vonatkozik.

5.   A csoportban szereplő valamennyi módosítás a hatóanyag-törzsadatokkal, vakcinaantigén-törzsadatokkal, illetve plazmatörzsadatokkal kapcsolatos változásokra vonatkozik.

6.   A csoportban szereplő valamennyi módosítás a gyártási eljárás és a szóban forgó gyógyszerkészítmény minőségének, illetve hatóanyagának vagy hatóanyagainak javítását célzó projektre vonatkozik.

7.   A csoportban szereplő valamennyi módosítás az emberi influenza világjárvány oltóanyagának minőségi változtatását érinti.

8.   A csoportban szereplő valamennyi módosítás a 2001/83/EK irányelv 8. cikke (3) bekezdésének ia) és n) pontjában és a 2001/82/EK irányelv 12. cikke (3) bekezdésének k) és o) pontjában említett farmakovigilancia-rendszert érintő változás.

9.   A csoportban szereplő valamennyi módosítás egy adott sürgős biztonsági korlátozás következménye és a 22. cikknek megfelelően nyújtották be.

10.   A csoportban szereplő valamennyi módosítás egy adott osztályú címkézés alkalmazásához kapcsolódik.

11.   A csoportban szereplő valamennyi módosítás egy adott, időszakos gyógyszerbiztonsági jelentés értékelésének következménye.

12.   A csoportban szereplő valamennyi módosítás a jogosult felügyelete alatt elvégzett engedélyezést követő biztonságossági vizsgálatok következménye.

13.   A csoportban szereplő valamennyi módosítás a 726/2004/EK rendelet 14. cikkének (7) bekezdése szerint végrehajtott különleges kötelezettség végrehajtásának következménye.

14.   A csoportban szereplő valamennyi módosítás a 726/2004/EK rendelet 14. cikkének (8) bekezdése, illetve 39. cikkének (7) bekezdése, a 2001/83/EK irányelv 22. cikke vagy a 2001/82/EK irányelv 26. cikkének (3) bekezdése szerinti különleges eljárás vagy feltétel következménye.

---

IV. MELLÉKLET

Benyújtandó elemek

1.   Az értesítés vagy kérelem által érintett valamennyi forgalomba hozatali engedély listája.

2.   Valamennyi benyújtott módosítás leírása, beleértve:

| a) | az I.A. típusú kisebb módosítások esetén minden egyes leírt módosítás végrehajtási időpontja; |
| --- | --- |

a)

az I.A. típusú kisebb módosítások esetén minden egyes leírt módosítás végrehajtási időpontja;

| b) | az azonnal értesítést nem igénylő, I.A. típusú kisebb módosítások esetében a szóban forgó forgalomba hozatali engedély(ek)ben foglalt feltételek, az elmúlt 12 hónapban végrehajtott I.A. típusú kisebb módosítások leírása, amelyekről még nem történt értesítés. |
| --- | --- |

b)

az azonnal értesítést nem igénylő, I.A. típusú kisebb módosítások esetében a szóban forgó forgalomba hozatali engedély(ek)ben foglalt feltételek, az elmúlt 12 hónapban végrehajtott I.A. típusú kisebb módosítások leírása, amelyekről még nem történt értesítés.

3.   A 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett iránymutatásokban felsorolt valamennyi szükséges dokumentum.

4.   Amennyiben egy módosítás ugyanazon forgalomba hozatali engedélyben foglaltak más módosításaihoz vezet, vagy annak következménye, e módosítások közötti összefüggés leírása.

5.   A központosított forgalomba hozatali engedély módosítása esetén a 297/95/EK tanácsi rendeletben (1) megállapított vonatkozó díj.

6.   A tagállamok illetékes hatósága által kiállított forgalomba hozatali engedély módosítása esetén:

| a) | az említett tagállamok listája, adott esetben a referencia-tagállam feltüntetésével; |
| --- | --- |

a)

az említett tagállamok listája, adott esetben a referencia-tagállam feltüntetésével;

| b) | az érintett tagállamok hatályos nemzeti szabályainak megfelelően megállapított vonatkozó díjak. |
| --- | --- |

b)

az érintett tagállamok hatályos nemzeti szabályainak megfelelően megállapított vonatkozó díjak.

---

(1)  HL L 35., 1995.2.15., 1. o.

---

V. MELLÉKLET

1.   RÉSZ

A terápiás javallat változtatására vagy bővítésére vonatkozó módosítások.

2.   RÉSZ

1.   Nem élelmiszertermelés céljából tartott állatfajok változására vagy új célállatfajjal történő kiegészítésére vonatkozó módosítások.

2.   Madárinfluenza, ragadós száj- és körömfájás, valamint kéknyelv-betegség elleni állat-egészségügyi oltóanyaghoz használt szerotípus, törzs, antigén hozzáadása vagy a szerotípusok, törzsek vagy antigének kombinációjában történő cserével kapcsolatos módosítások.

3.   A lóinfluenza elleni állat-egészségügyi oltóanyaghoz használatos törzs cseréjéhez kapcsolódó módosítások.

---

| 12.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/25 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/25

---

A BIZOTTSÁG 1235/2008/EK RENDELETE

(2008. december 8.)

a 834/2007/EK tanácsi rendeletben az ökológiai termékek harmadik országból származó behozatalára előírt szabályozás végrehajtására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikke (2) bekezdésére, 38. cikke d) pontjára és 40. cikkére,

mivel:

| (1) | A 834/2007/EK rendelet 32. és 33. cikke megállapítja az ökológiai termékek behozatalára vonatkozó általános rendelkezéseket. E rendelkezések megfelelő és egységes alkalmazásának biztosítása érdekében, az említett rendelkezések alkalmazására részletes szabályokat és eljárásokat kell meghatározni. |
| --- | --- |

(1)

A 834/2007/EK rendelet 32. és 33. cikke megállapítja az ökológiai termékek behozatalára vonatkozó általános rendelkezéseket. E rendelkezések megfelelő és egységes alkalmazásának biztosítása érdekében, az említett rendelkezések alkalmazására részletes szabályokat és eljárásokat kell meghatározni.

| (2) | Tekintettel az egyenértékű garanciákat nyújtó termékek behozatala terén 1992 óta felhalmozott jelentős tapasztalatokra, viszonylag rövid idő elég lenne az ellenőrző szervek és ellenőrző hatóságok számára ahhoz, hogy felvételüket kérjék az egyenértékűség céljából a 834/2007/EK rendelet 33. cikkével összhangban összeállított jegyzékbe. Az ökológiai termelésre és az ökológiai termékek címkézésére vonatkozó közösségi szabályok Közösségen kívüli területen történő közvetlen alkalmazása terén mutatkozó tapasztalathiány miatt azonban több időt kell biztosítani a megfelelőség céljából a 834/2007/EK rendelet 32. cikkével összhangban összeállított jegyzékbe való felvételt kérő ellenőrző szervek és ellenőrző hatóságok számára. Következésképpen, hosszabb időszakot kell biztosítani a kérelmek elküldésére és azok elbírálására. |
| --- | --- |

(2)

Tekintettel az egyenértékű garanciákat nyújtó termékek behozatala terén 1992 óta felhalmozott jelentős tapasztalatokra, viszonylag rövid idő elég lenne az ellenőrző szervek és ellenőrző hatóságok számára ahhoz, hogy felvételüket kérjék az egyenértékűség céljából a 834/2007/EK rendelet 33. cikkével összhangban összeállított jegyzékbe. Az ökológiai termelésre és az ökológiai termékek címkézésére vonatkozó közösségi szabályok Közösségen kívüli területen történő közvetlen alkalmazása terén mutatkozó tapasztalathiány miatt azonban több időt kell biztosítani a megfelelőség céljából a 834/2007/EK rendelet 32. cikkével összhangban összeállított jegyzékbe való felvételt kérő ellenőrző szervek és ellenőrző hatóságok számára. Következésképpen, hosszabb időszakot kell biztosítani a kérelmek elküldésére és azok elbírálására.

| (3) | A 834/2007/EK rendelet 32. cikkével összhangban importált termékek tekintetében az érintett gazdasági szereplőknek írásbeli igazolást kell tudniuk bemutatni. Ki kell dolgozni az említett írásbeli igazolás mintadokumentumát. A 834/2007/EK rendelet 33. cikkével összhangban behozott termékek ellenőrzési tanúsítvánnyal kell, hogy rendelkezzenek. A tanúsítvány kibocsátására vonatkozóan részletes szabályokat kell megállapítani. Mindezeken túlmenően, a Közösségen belül ökológiai termékként való forgalmazásra szánt, harmadik országokból származó importtermékek ellenőrzésének közösségi szintű koordinálását szolgáló eljárást kell meghatározni. |
| --- | --- |

(3)

A 834/2007/EK rendelet 32. cikkével összhangban importált termékek tekintetében az érintett gazdasági szereplőknek írásbeli igazolást kell tudniuk bemutatni. Ki kell dolgozni az említett írásbeli igazolás mintadokumentumát. A 834/2007/EK rendelet 33. cikkével összhangban behozott termékek ellenőrzési tanúsítvánnyal kell, hogy rendelkezzenek. A tanúsítvány kibocsátására vonatkozóan részletes szabályokat kell megállapítani. Mindezeken túlmenően, a Közösségen belül ökológiai termékként való forgalmazásra szánt, harmadik országokból származó importtermékek ellenőrzésének közösségi szintű koordinálását szolgáló eljárást kell meghatározni.

| (4) | Argentína, Ausztrália, Costa Rica, India, Izrael, Új-Zéland és Svájc már előzőleg azon harmadik országok között szerepelt, amelyek esetében az ezen országokból származó importtermékeket ökológiai termékként a Közösségen belül forgalomba lehet hozni, a mezőgazdasági termékek ökológiai termeléséről, valamint a mezőgazdasági termékeken és élelmiszereken erre utaló jelölésekről szóló 2092/91/EGK tanácsi rendeletben a harmadik országokból származó behozatalra előírt szabályozás végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. április 17-i 345/2008/EK bizottsági rendelet (2) alapján. A Bizottság a 834/2007/EK rendeletben meghatározott kritériumok alapján felülvizsgálta az említett országok helyzetét, figyelembe véve az azokból a harmadik országokból származó ökológiai termékek behozatala terén alkalmazott termelési szabályokat és szerzett tapasztalatokat, amelyek a 2092/91/EGK tanácsi rendelet 11. cikkének (1) bekezdése alapján felállított jegyzékben már szerepeltek. Mindezek alapján arra a következtetésre jutott, hogy Argentína, Ausztrália, Costa Rica, India, Izrael és Új-Zéland eleget tesz a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (1) bekezdésével összhangban, az egyenértékűség tekintetében meghatározott harmadik országok jegyzékébe való felvétel feltételeinek. |
| --- | --- |

(4)

Argentína, Ausztrália, Costa Rica, India, Izrael, Új-Zéland és Svájc már előzőleg azon harmadik országok között szerepelt, amelyek esetében az ezen országokból származó importtermékeket ökológiai termékként a Közösségen belül forgalomba lehet hozni, a mezőgazdasági termékek ökológiai termeléséről, valamint a mezőgazdasági termékeken és élelmiszereken erre utaló jelölésekről szóló 2092/91/EGK tanácsi rendeletben a harmadik országokból származó behozatalra előírt szabályozás végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. április 17-i 345/2008/EK bizottsági rendelet (2) alapján. A Bizottság a 834/2007/EK rendeletben meghatározott kritériumok alapján felülvizsgálta az említett országok helyzetét, figyelembe véve az azokból a harmadik országokból származó ökológiai termékek behozatala terén alkalmazott termelési szabályokat és szerzett tapasztalatokat, amelyek a 2092/91/EGK tanácsi rendelet 11. cikkének (1) bekezdése alapján felállított jegyzékben már szerepeltek. Mindezek alapján arra a következtetésre jutott, hogy Argentína, Ausztrália, Costa Rica, India, Izrael és Új-Zéland eleget tesz a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (1) bekezdésével összhangban, az egyenértékűség tekintetében meghatározott harmadik országok jegyzékébe való felvétel feltételeinek.

| (5) | Az Európai Közösség és a Svájci Konföderáció mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodást kötött (3), amelyet a 2002/309/EK tanácsi és bizottsági határozatban jóváhagytak (4). Az említett megállapodás 9. melléklete ökológiai módszerrel előállított mezőgazdasági termékekre és élelmiszerekre vonatkozik, és úgy rendelkezik, hogy a Feleknek meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket az egymás törvényeinek és jogszabályainak kölcsönösen megfelelő ökológiai termékek behozatalának és forgalomba hozatalának lehetővé tétele érdekében. Az egyértelműség kedvéért Svájcot fel kell venni az egyenértékűség tekintetében elismert harmadik országoknak a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (1) bekezdésével összhangban összeállított jegyzékébe. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Közösség és a Svájci Konföderáció mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodást kötött (3), amelyet a 2002/309/EK tanácsi és bizottsági határozatban jóváhagytak (4). Az említett megállapodás 9. melléklete ökológiai módszerrel előállított mezőgazdasági termékekre és élelmiszerekre vonatkozik, és úgy rendelkezik, hogy a Feleknek meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket az egymás törvényeinek és jogszabályainak kölcsönösen megfelelő ökológiai termékek behozatalának és forgalomba hozatalának lehetővé tétele érdekében. Az egyértelműség kedvéért Svájcot fel kell venni az egyenértékűség tekintetében elismert harmadik országoknak a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (1) bekezdésével összhangban összeállított jegyzékébe.

| (6) | A tagállami hatóságok jelentős tapasztalatot és szakértelmet szereztek az ökológiai termékeknek a Közösség területére történő behozatalának engedélyezése területén. A harmadik országokat, valamint ellenőrző szerveket és ellenőrző hatóságokat tartalmazó jegyzékek létrehozásában és fenntartásában e tapasztalatokat hasznosítani kell, a Bizottságnak pedig figyelembe kell vennie a tagállamok és egyéb szakértők által készített jelentéseket. Az elvégzendő feladatokat igazságos és arányos módon kell megosztani. |
| --- | --- |

(6)

A tagállami hatóságok jelentős tapasztalatot és szakértelmet szereztek az ökológiai termékeknek a Közösség területére történő behozatalának engedélyezése területén. A harmadik országokat, valamint ellenőrző szerveket és ellenőrző hatóságokat tartalmazó jegyzékek létrehozásában és fenntartásában e tapasztalatokat hasznosítani kell, a Bizottságnak pedig figyelembe kell vennie a tagállamok és egyéb szakértők által készített jelentéseket. Az elvégzendő feladatokat igazságos és arányos módon kell megosztani.

| (7) | A Bizottsághoz 2009. január 1-je, a 834/2007/EK rendelet alkalmazásának időpontja, előtt harmadik országból beérkezett kérelmekre vonatkozó átmeneti intézkedésekről is gondoskodni kell. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottsághoz 2009. január 1-je, a 834/2007/EK rendelet alkalmazásának időpontja, előtt harmadik országból beérkezett kérelmekre vonatkozó átmeneti intézkedésekről is gondoskodni kell.

| (8) | A nemzetközi kereskedelem zavartalan működésének biztosítása, valamint a 2092/91/EGK rendeletben meghatározott szabályok és a 834/2007/EK rendeletben meghatározott szabályok közötti átmenet elősegítése érdekében a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy eseti alapon továbbra is engedélyezhessék importőrök számára termékek Közösségen belüli forgalomba hozatalát, az új behozatali szabályok működéséhez szükséges intézkedések kidolgozásáig, különös tekintettel a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (3) bekezdésében említett ellenőrző szervek és ellenőrző hatóságok elismerésére. Az ilyen engedélyek kiadásának lehetősége a fenti cikkben említett ellenőrző szervek jegyzékének létrehozásával párhuzamosan fokozatosan megszűnik. |
| --- | --- |

(8)

A nemzetközi kereskedelem zavartalan működésének biztosítása, valamint a 2092/91/EGK rendeletben meghatározott szabályok és a 834/2007/EK rendeletben meghatározott szabályok közötti átmenet elősegítése érdekében a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy eseti alapon továbbra is engedélyezhessék importőrök számára termékek Közösségen belüli forgalomba hozatalát, az új behozatali szabályok működéséhez szükséges intézkedések kidolgozásáig, különös tekintettel a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (3) bekezdésében említett ellenőrző szervek és ellenőrző hatóságok elismerésére. Az ilyen engedélyek kiadásának lehetősége a fenti cikkben említett ellenőrző szervek jegyzékének létrehozásával párhuzamosan fokozatosan megszűnik.

| (9) | Az átláthatóság javítása és e rendelet alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság, a tagállamok, a harmadik országok, valamint az ellenőrző szervek és ellenőrző hatóságok közötti információcserét megkönnyítő elektronikus rendszert kell kiépíteni. |
| --- | --- |

(9)

Az átláthatóság javítása és e rendelet alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság, a tagállamok, a harmadik országok, valamint az ellenőrző szervek és ellenőrző hatóságok közötti információcserét megkönnyítő elektronikus rendszert kell kiépíteni.

| (10) | Az e rendeletben meghatározott részletes szabályok a 345/2008/EK bizottsági rendeletben és a mezőgazdasági termékek ökológiai termeléséről, valamint a mezőgazdasági termékeken és élelmiszereken erre utaló jelölésekről szóló 2092/91/EGK tanácsi rendelet 11. cikke szerinti, harmadik országokból származó importhoz szükséges ellenőrzési tanúsítványra vonatkozó rendelkezések végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2008. június 20-i 605/2008/EK bizottsági rendeletben (5) megállapított szabályok helyébe lépnek. Az említett rendeletek ezért hatályukat vesztik, és helyükbe új rendelet lép. |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben meghatározott részletes szabályok a 345/2008/EK bizottsági rendeletben és a mezőgazdasági termékek ökológiai termeléséről, valamint a mezőgazdasági termékeken és élelmiszereken erre utaló jelölésekről szóló 2092/91/EGK tanácsi rendelet 11. cikke szerinti, harmadik országokból származó importhoz szükséges ellenőrzési tanúsítványra vonatkozó rendelkezések végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2008. június 20-i 605/2008/EK bizottsági rendeletben (5) megállapított szabályok helyébe lépnek. Az említett rendeletek ezért hatályukat vesztik, és helyükbe új rendelet lép.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó szabályozási bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó szabályozási bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   CÍM

BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

E rendelet meghatározza a 834/2007/EK rendelet 32. és 33. cikkében előírt megfelelő termékek behozatalára és egyenértékű garanciákat nyújtó termékek behozatalára vonatkozó részletes szabályokat.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „ellenőrzési tanúsítvány”: a 834/2007/EK rendelet 33. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett ellenőrzési tanúsítvány, amely egy szállítmányra vonatkozik; |
| --- | --- |

1.

„ellenőrzési tanúsítvány”: a 834/2007/EK rendelet 33. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett ellenőrzési tanúsítvány, amely egy szállítmányra vonatkozik;

| 2. | „írásbeli igazolás”: a 889/2008/EK bizottsági rendelet (6) 68. cikkében és e rendelet 6. cikkében említett dokumentum, amelynek mintája e rendelet II. mellékletében található; |
| --- | --- |

2.

„írásbeli igazolás”: a 889/2008/EK bizottsági rendelet (6) 68. cikkében és e rendelet 6. cikkében említett dokumentum, amelynek mintája e rendelet II. mellékletében található;

| 3. | „szállítmány”: a Kombinált Nómenklatúra egy vagy több kódja alá tartozó termékek olyan mennyisége, amelyre egyetlen ellenőrzési tanúsítvány vonatkozik, amely szállítása ugyanazon szállítóeszközzel történik, és amely ugyanabból a harmadik országból érkezik; |
| --- | --- |

3.

„szállítmány”: a Kombinált Nómenklatúra egy vagy több kódja alá tartozó termékek olyan mennyisége, amelyre egyetlen ellenőrzési tanúsítvány vonatkozik, amely szállítása ugyanazon szállítóeszközzel történik, és amely ugyanabból a harmadik országból érkezik;

| 4. | „első címzett”: a 889/2008/EK rendelet 2. cikkének d) pontjában meghatározott természetes vagy jogi személy; |
| --- | --- |

4.

„első címzett”: a 889/2008/EK rendelet 2. cikkének d) pontjában meghatározott természetes vagy jogi személy;

| 5. | „szállítmány vizsgálata”: az ellenőrzési tanúsítványnak a tagállam érintett hatóságai által végzett vizsgálata az e rendelet 13. cikkének való megfelelés tekintetében, és amennyiben az említett hatóságok indokoltnak tartják, a termékeknek a 834/2007/EK rendelet, a 889/2008/EK rendelet és az e rendelet követelményeivel kapcsolatos vizsgálata; |
| --- | --- |

5.

„szállítmány vizsgálata”: az ellenőrzési tanúsítványnak a tagállam érintett hatóságai által végzett vizsgálata az e rendelet 13. cikkének való megfelelés tekintetében, és amennyiben az említett hatóságok indokoltnak tartják, a termékeknek a 834/2007/EK rendelet, a 889/2008/EK rendelet és az e rendelet követelményeivel kapcsolatos vizsgálata;

| 6. | „érintett tagállami hatóságok”: a tagállam által kijelölt vám- vagy egyéb hatóságok; |
| --- | --- |

6.

„érintett tagállami hatóságok”: a tagállam által kijelölt vám- vagy egyéb hatóságok;

| 7. | „értékelő jelentés”: a 834/2007/EK rendelet 32. cikkének (2) bekezdésében és 33. cikkének (3) bekezdésében említett ISO 17011 szabvány követelményeinek megfelelő független harmadik fél vagy egy megfelelő illetékes hatóság által kiadott értékelő jelentés, amely információkat tartalmaz a dokumentumok ellenőrzéséről, beleértve az e rendelet 4. cikke (3) bekezdésének b) pontjában és 11. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett leírásokat, a kritikus helyszíneket is magában foglaló hivatali ellenőrzésekről, és a reprezentatív harmadik országokban elvégzett kockázatorientált közvetlen megfigyelésen alapuló ellenőrzésekről. |
| --- | --- |

7.

„értékelő jelentés”: a 834/2007/EK rendelet 32. cikkének (2) bekezdésében és 33. cikkének (3) bekezdésében említett ISO 17011 szabvány követelményeinek megfelelő független harmadik fél vagy egy megfelelő illetékes hatóság által kiadott értékelő jelentés, amely információkat tartalmaz a dokumentumok ellenőrzéséről, beleértve az e rendelet 4. cikke (3) bekezdésének b) pontjában és 11. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett leírásokat, a kritikus helyszíneket is magában foglaló hivatali ellenőrzésekről, és a reprezentatív harmadik országokban elvégzett kockázatorientált közvetlen megfigyelésen alapuló ellenőrzésekről.

II.   CÍM

MEGFELELŐ TERMÉKEK BEHOZATALA

1.   FEJEZET

A megfelelőség tekintetében elismert ellenőrző szervek és ellenőrző hatóságok jegyzéke

3. cikk

A megfelelőség tekintetében elismert ellenőrző szervek és ellenőrző hatóságok jegyzékének összeállítása és tartalma

(1)   A Bizottság a 834/2007/EK rendelet 32. cikke (2) bekezdésének megfelelően jegyzéket állít össze a megfelelőség tekintetében elismert ellenőrző szervekről és ellenőrző hatóságokról. A jegyzéket e rendelet I. mellékletében kell közzétenni. A jegyzék elkészítésére és módosítására vonatkozó eljárások e rendelet 4., 16. és 17. cikkében kerülnek meghatározásra. E rendelet 16. cikkének (4) bekezdése és 17. cikke értelmében a jegyzéket az interneten nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.

(2)   A jegyzék az ellenőrző szervekkel vagy ellenőrző hatóságokkal kapcsolatban minden olyan szükséges információt tartalmaz, amely lehetővé teszi annak ellenőrzését, hogy a Közösség területén forgalomba hozott termékeket, a 834/2007/EK rendelet 32. cikkének (2) bekezdése szerint elismert valamely ellenőrző szerv vagy hatóság ellenőrizte-e, különös tekintettel a következő adatokra:

| a) | az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság neve és címe, beleértve azok e-mail címét és internetes elérhetőségét, illetve kódszámát; |
| --- | --- |

a)

az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság neve és címe, beleértve azok e-mail címét és internetes elérhetőségét, illetve kódszámát;

| b) | az érintett és a termékek származási helyeként megjelölt harmadik országok; |
| --- | --- |

b)

az érintett és a termékek származási helyeként megjelölt harmadik országok;

| c) | a harmadik országokra vonatkozóan feltüntetett érintett termékkategóriák; |
| --- | --- |

c)

a harmadik országokra vonatkozóan feltüntetett érintett termékkategóriák;

| d) | a jegyzékbe történő felvétel érvényességének határideje; |
| --- | --- |

d)

a jegyzékbe történő felvétel érvényességének határideje;

| e) | azon internetes oldal címe, ahol az ellenőrzési rendszer hatálya alá tartozó gazdasági szereplők jegyzéke, többek között azok tanúsított státusa, az érintett termékkategóriák, valamint a felfüggesztett és tanúsításától megfosztott gazdasági szereplők és termékek találhatók. |
| --- | --- |

e)

azon internetes oldal címe, ahol az ellenőrzési rendszer hatálya alá tartozó gazdasági szereplők jegyzéke, többek között azok tanúsított státusa, az érintett termékkategóriák, valamint a felfüggesztett és tanúsításától megfosztott gazdasági szereplők és termékek találhatók.

4. cikk

A megfelelőség tekintetében elismert ellenőrző szervek és ellenőrző hatóságok jegyzékébe történő felvételi kérelemre vonatkozó eljárás

(1)   A Bizottság, valamely ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság elismeréséről és a 3. cikkben meghatározott jegyzékbe történő felvételéről az adott ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság képviselője által, a jegyzékbe történő felvétel céljából beadott kérelem alapján dönt. Csak a 2011. október 31. előtt beérkezett és a Bizottság által a 17. cikk (2) bekezdése szerint közzétett mintadokumentum alapján kitöltött hiánytalan kérelmeket veszik figyelembe az első jegyzék összeállítása során. Az ezt követő naptári évek tekintetében a Bizottság csak az adott év október 31-ig beérkezett, hiánytalanul kitöltött kérelmeket fogja figyelembe venni.

(2)   Kérelmet a Közösség területén vagy valamely harmadik országban létrehozott ellenőrző szerv és ellenőrző hatóság terjeszthet be.

(3)   A kérelemhez minden olyan szükséges információt tartalmazó technikai dokumentációt kell csatolni, amelynek alapján a Bizottság megbizonyosodhat arról, hogy a Közösség felé irányuló exportra szánt ökológiai termékek mindegyike megfelel a 834/2007/EK rendelet 32. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek; ezek az információk a következők:

| a) | általános ismertető az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság az érintett harmadik országban vagy harmadik országokban végzett tevékenységéről, beleértve az érintett gazdasági szereplők becsült számát, valamint az érintett harmadik országból vagy harmadik országokból származó és a 834/2007/EK rendelet 32. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint a Közösségbe irányuló exportra szánt mezőgazdasági termékek és élelmiszerek várható jellegének és mennyiségének feltüntetését; |
| --- | --- |

a)

általános ismertető az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság az érintett harmadik országban vagy harmadik országokban végzett tevékenységéről, beleértve az érintett gazdasági szereplők becsült számát, valamint az érintett harmadik országból vagy harmadik országokból származó és a 834/2007/EK rendelet 32. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint a Közösségbe irányuló exportra szánt mezőgazdasági termékek és élelmiszerek várható jellegének és mennyiségének feltüntetését;

| b) | a 834/2007/EK rendelet II., III. és IV. címének, illetve a 889/2008/EK rendelet rendelkezéseinek az adott harmadik országban vagy valamennyi érintett harmadik országban történő végrehajtására vonatkozó részletes ismertetés; |
| --- | --- |

b)

a 834/2007/EK rendelet II., III. és IV. címének, illetve a 889/2008/EK rendelet rendelkezéseinek az adott harmadik országban vagy valamennyi érintett harmadik országban történő végrehajtására vonatkozó részletes ismertetés;

| c) | a 834/2007/EK rendelet 32. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésében meghatározott értékelő jelentés másolata, amely:






  i. | igazolja, hogy az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság az értékelés alapján kielégítő módon eleget tud tenni a 834/2007/EK rendelet 32. cikkének (1) és (2) bekezdésében megállapított feltételeknek; |
| --- | --- | --- |

c)

a 834/2007/EK rendelet 32. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésében meghatározott értékelő jelentés másolata, amely:

i.

igazolja, hogy az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság az értékelés alapján kielégítő módon eleget tud tenni a 834/2007/EK rendelet 32. cikkének (1) és (2) bekezdésében megállapított feltételeknek;

| ii. | garanciát nyújt a 834/2007/EK rendelet 27. cikkének (2), (3), (5), (6) és (12) bekezdésében említett elemek tekintetében; |
| --- | --- |

ii.

garanciát nyújt a 834/2007/EK rendelet 27. cikkének (2), (3), (5), (6) és (12) bekezdésében említett elemek tekintetében;

| iii. | biztosítja, hogy az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság megfelel a 889/2008/EK rendelet IV. címében meghatározott ellenőrzési követelményeknek és óvintézkedéseknek; valamint |
| --- | --- |

iii.

biztosítja, hogy az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság megfelel a 889/2008/EK rendelet IV. címében meghatározott ellenőrzési követelményeknek és óvintézkedéseknek; valamint

| iv. | megerősíti, hogy az említett feltételek és követelmények szerint ellenőrzési tevékenységeit hatékonyan végezte; |
| --- | --- |

iv.

megerősíti, hogy az említett feltételek és követelmények szerint ellenőrzési tevékenységeit hatékonyan végezte;

| d) | annak igazolása, hogy az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság tevékenységeiről értesítette az érintett harmadik ország hatóságait, és vállalja az érintett harmadik ország hatóságai által vele szemben támasztott jogi követelmények betartását; |
| --- | --- |

d)

annak igazolása, hogy az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság tevékenységeiről értesítette az érintett harmadik ország hatóságait, és vállalja az érintett harmadik ország hatóságai által vele szemben támasztott jogi követelmények betartását;

| e) | azon internetes oldal címe, ahol az ellenőrzési rendszer hatálya alá tartozó gazdasági szereplők jegyzéke megtalálható, valamint egy olyan kapcsolattartó pont megadása, ahol az említett szereplők tanúsított státusára, az érintett termékkategóriákra, valamint a felfüggesztett és tanúsításától megfosztott gazdasági szereplőkre és termékekre vonatkozóan azonnali információ áll rendelkezésre; |
| --- | --- |

e)

azon internetes oldal címe, ahol az ellenőrzési rendszer hatálya alá tartozó gazdasági szereplők jegyzéke megtalálható, valamint egy olyan kapcsolattartó pont megadása, ahol az említett szereplők tanúsított státusára, az érintett termékkategóriákra, valamint a felfüggesztett és tanúsításától megfosztott gazdasági szereplőkre és termékekre vonatkozóan azonnali információ áll rendelkezésre;

| f) | az e rendelet 5. cikke rendelkezéseinek való megfelelés vállalása; |
| --- | --- |

f)

az e rendelet 5. cikke rendelkezéseinek való megfelelés vállalása;

| g) | az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság, illetve a Bizottság által lényegesnek tartott bármely egyéb információ. |
| --- | --- |

g)

az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság, illetve a Bizottság által lényegesnek tartott bármely egyéb információ.

(4)   Az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság által a jegyzékbe történő felvétel iránt beadott kérelem elbírálása során, és a felvételt követően bármikor, a Bizottság további információkat kérhet be, beleértve a független szakértők által végzett egy vagy több helyszíni vizsgálatról készített jelentések bemutatását. A Bizottság továbbá, kockázatértékelés alapján, illetve szabálytalanság gyanúja esetén, az általa kijelölt szakértők vezetésével helyszíni vizsgálatot szervezhet.

(5)   A Bizottság elbírálja, hogy a (3) bekezdésben említett technikai dokumentáció, illetve a (4) bekezdésben említett információk kielégítők-e, és ezután határoz az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság elismeréséről és a jegyzékbe történő felvételéről. A Bizottság határozatát a 834/2007/EK rendelet 37. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban hozza meg.

5. cikk

A megfelelőség tekintetében elismert ellenőrző szervek és ellenőrző hatóságok jegyzékének kezelése és felülvizsgálata

(1)   Egy ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság csak abban az esetben nyerhet felvételt a 3. cikkben említett jegyzékbe, ha eleget tesz a következő követelményeknek:

| a) | amennyiben, az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság jegyzékbe történő felvételét követően, az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság által alkalmazott intézkedések tekintetében bármilyen változás történik, az adott ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság értesíti a Bizottságot; az ellenőrző szervvel vagy ellenőrző hatósággal kapcsolatos, a 3. cikk (2) bekezdésében említett információk módosítására irányuló kérelmekről szintén tájékoztatni kell a Bizottságot; |
| --- | --- |

a)

amennyiben, az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság jegyzékbe történő felvételét követően, az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság által alkalmazott intézkedések tekintetében bármilyen változás történik, az adott ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság értesíti a Bizottságot; az ellenőrző szervvel vagy ellenőrző hatósággal kapcsolatos, a 3. cikk (2) bekezdésében említett információk módosítására irányuló kérelmekről szintén tájékoztatni kell a Bizottságot;

| b) | a jegyzékben szereplő ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság folyamatosan hozzáférhetővé teszi és kérésre azonnal rendelkezésre bocsátja a harmadik országban végzett ellenőrzési tevékenységével kapcsolatos információkat; a Bizottság által kijelölt szakértőket beengedi irodáiba és egyéb létesítményeibe; |
| --- | --- |

b)

a jegyzékben szereplő ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság folyamatosan hozzáférhetővé teszi és kérésre azonnal rendelkezésre bocsátja a harmadik országban végzett ellenőrzési tevékenységével kapcsolatos információkat; a Bizottság által kijelölt szakértőket beengedi irodáiba és egyéb létesítményeibe;

| c) | az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság minden év március 31-ig rövid éves jelentést küld a Bizottság részére; az éves jelentésben a 4. cikk (3) bekezdésében említett technikai dokumentációban szereplő adatok frissítése szerepel; az éves jelentés elsősorban az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság által az előző év során a harmadik országban elvégzett ellenőrzési tevékenységeket, azok eredményét, a tapasztalt szabálytalanságokat és jogsértéseket, illetve a megtett korrekciós intézkedéseket ismerteti; az éves jelentés tartalmazza továbbá a legújabb értékelő jelentést vagy egy ilyen jelentés frissített változatát, a 834/2007/EK rendelet 32. cikkének (2) bekezdésében említett rendszeres helyszíni értékelés, felügyelet és többéves újraértékelés eredményeit; a Bizottság bármely további, általa szükségesnek vélt információt kérhet; |
| --- | --- |

c)

az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság minden év március 31-ig rövid éves jelentést küld a Bizottság részére; az éves jelentésben a 4. cikk (3) bekezdésében említett technikai dokumentációban szereplő adatok frissítése szerepel; az éves jelentés elsősorban az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság által az előző év során a harmadik országban elvégzett ellenőrzési tevékenységeket, azok eredményét, a tapasztalt szabálytalanságokat és jogsértéseket, illetve a megtett korrekciós intézkedéseket ismerteti; az éves jelentés tartalmazza továbbá a legújabb értékelő jelentést vagy egy ilyen jelentés frissített változatát, a 834/2007/EK rendelet 32. cikkének (2) bekezdésében említett rendszeres helyszíni értékelés, felügyelet és többéves újraértékelés eredményeit; a Bizottság bármely további, általa szükségesnek vélt információt kérhet;

| d) | a beérkezett információkra figyelemmel a Bizottság bármikor módosíthatja az ellenőrző szervvel vagy ellenőrző hatósággal kapcsolatos adatokat, és felfüggesztheti az adott szerv vagy hatóság bejegyzését a 3. cikkben említett jegyzékben; hasonló döntést hozhat akkor is, ha az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság nem bocsátja rendelkezésre az előírt információkat, vagy nem egyezik bele egy helyszíni vizsgálat lefolytatásába; |
| --- | --- |

d)

a beérkezett információkra figyelemmel a Bizottság bármikor módosíthatja az ellenőrző szervvel vagy ellenőrző hatósággal kapcsolatos adatokat, és felfüggesztheti az adott szerv vagy hatóság bejegyzését a 3. cikkben említett jegyzékben; hasonló döntést hozhat akkor is, ha az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság nem bocsátja rendelkezésre az előírt információkat, vagy nem egyezik bele egy helyszíni vizsgálat lefolytatásába;

| e) | az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság egy internetes oldalon elérhetővé teszi a tanúsítvánnyal rendelkező gazdasági szereplők és ökológiai termékek folyamatosan frissített jegyzékét az érdekelt felek számára. |
| --- | --- |

e)

az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság egy internetes oldalon elérhetővé teszi a tanúsítvánnyal rendelkező gazdasági szereplők és ökológiai termékek folyamatosan frissített jegyzékét az érdekelt felek számára.

(2)   Amennyiben valamely ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság a Bizottság kérése ellenére elmulasztja elküldeni az (1) bekezdés c) pontjában említett éves jelentést, nem teszi elérhetővé vagy nem közli a technikai dokumentáció, ellenőrzési rendszere vagy a tanúsítvánnyal rendelkező gazdasági szereplők és ökológiai termékek naprakész jegyzéke tekintetében előírt információkat, illetve ha nem járul hozzá egy helyszíni vizsgálat lefolytatásához, a Bizottság által a probléma súlyosságának függvényében meghatározott és általában 30 napnál nem rövidebb időszakon belül, az adott ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság törölhető az ellenőrző szervek és ellenőrző hatóságok jegyzékéből, a 834/2007/EK rendelet 37. cikkének (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően.

Ha egy ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság nem tesz megfelelő helyreigazító intézkedéseket, a Bizottság haladéktalanul törli az adott szervet vagy hatóságot a jegyzékből.

2.   FEJEZET

A megfelelő termékek behozatalára előírt írásbeli igazolás

6. cikk

Írásbeli igazolás

(1)   A megfelelő termékek behozatala tekintetében a 834/2007/EK rendelet 32. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint előírt írásbeli igazolást e rendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban az e rendelet II. mellékletében található mintadokumentum alapján kell kiállítani és annak legalább az említett mintadokumentumban található valamennyi elemet tartalmaznia kell.

(2)   Az eredeti írásbeli igazolást a 4. cikkben említett határozat által az adott dokumentum kiállítására elismert ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság állítja ki.

(3)   Az írásbeli igazolást kibocsátó hatóság vagy szerv a 17. cikk (2) bekezdésével összhangban meghatározott szabályokat, illetve a Bizottság által a dokumentumok elektronikus továbbítását lehetővé tevő, a 17. cikk (1) bekezdésében említett számítógépes rendszerben közzétett mintát, megjegyzéseket és iránymutatásokat követi.

III.   CÍM

EGYENÉRTÉKŰ GARANCIÁKAT NYÚJTÓ TERMÉKEK BEHOZATALA

1.   FEJEZET

Elismert harmadik országok jegyzéke

7. cikk

A harmadik országok jegyzékének összeállítása és tartalma

(1)   A Bizottság a 834/2007/EK rendelet 33. cikke (2) bekezdésének megfelelően jegyzéket állít össze az elismert harmadik országokról. Az elismert országok jegyzéke e rendelet III. mellékletét képezi. A jegyzék összeállítására és módosítására vonatkozó eljárásokat e rendelet 8. és 16. cikke határozza meg. A jegyzék módosításait az e rendelet 16. cikkének (4) bekezdése és 17. cikke szerint az interneten nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.

(2)   A jegyzék a harmadik országokkal kapcsolatban minden olyan szükséges információt tartalmaz, amely lehetővé teszi annak ellenőrzését, hogy a Közösség területén forgalomba hozott termékeket a 834/2007/EK rendelet 33. cikke (2) bekezdésének alapján elismert harmadik országok ellenőrzési rendszerében megvizsgálták-e, különös tekintettel a következő információkra:

| a) | az érintett termékkategóriák; |
| --- | --- |

a)

az érintett termékkategóriák;

| b) | a termékek származási helye; |
| --- | --- |

b)

a termékek származási helye;

| c) | hivatkozás az adott harmadik országban alkalmazott termelési szabványokra; |
| --- | --- |

c)

hivatkozás az adott harmadik országban alkalmazott termelési szabványokra;

| d) | az adott harmadik ország ellenőrzési rendszerért felelős illetékes hatósága, annak címe, beleértve az e-mail és internetes címeket is; |
| --- | --- |

d)

az adott harmadik ország ellenőrzési rendszerért felelős illetékes hatósága, annak címe, beleértve az e-mail és internetes címeket is;

| e) | a harmadik országban működő ellenőrző hatóság vagy hatóságok és/vagy az említett illetékes hatóság által az ellenőrzések elvégzésére elismert ellenőrző szerv vagy szervek, azok címe, beleértve adott esetben az e-mail címeket és internetes elérhetőségeket; |
| --- | --- |

e)

a harmadik országban működő ellenőrző hatóság vagy hatóságok és/vagy az említett illetékes hatóság által az ellenőrzések elvégzésére elismert ellenőrző szerv vagy szervek, azok címe, beleértve adott esetben az e-mail címeket és internetes elérhetőségeket;

| f) | az adott harmadik országban a Közösség területére történő behozatalra vonatkozó tanúsítványok kiállításáért felelős hatóság vagy hatóságok, illetve ellenőrző szerv vagy szervek, azok címe és kódszáma, valamint adott esetben azok e-mail címe és internetes elérhetősége; |
| --- | --- |

f)

az adott harmadik országban a Közösség területére történő behozatalra vonatkozó tanúsítványok kiállításáért felelős hatóság vagy hatóságok, illetve ellenőrző szerv vagy szervek, azok címe és kódszáma, valamint adott esetben azok e-mail címe és internetes elérhetősége;

| g) | a jegyzékbe való felvétel érvényességének határideje. |
| --- | --- |

g)

a jegyzékbe való felvétel érvényességének határideje.

8. cikk

A harmadik országok jegyzékébe történő felvételi kérelmekre vonatkozó eljárás

(1)   A Bizottság egy harmadik országnak a 7. cikkben meghatározott jegyzékbe történő felvételéről, az érintett harmadik ország képviselője által beadott felvételi kérelem alapján dönt.

(2)   A Bizottság csak azokat a felvételi kérelmeket köteles figyelembe venni, amelyek megfelelnek a következő előfeltételeknek.

A felvételi kérelemhez minden olyan szükséges információt tartalmazó technikai dokumentációt kell csatolni, amelynek alapján a Bizottság megbizonyosodhat arról, hogy a Közösség felé irányuló exportra szánt termékek megfelelnek a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek; ezen adatok a következők:

| a) | általános információ az adott harmadik országban folyó ökológiai termelés fejlődéséről, az előállított termékekről, a művelés alá vont területről, a termelési régiókról, a termelők számáról és az élelmiszer-feldolgozási tevékenységről; |
| --- | --- |

a)

általános információ az adott harmadik országban folyó ökológiai termelés fejlődéséről, az előállított termékekről, a művelés alá vont területről, a termelési régiókról, a termelők számáról és az élelmiszer-feldolgozási tevékenységről;

| b) | a Közösség felé irányuló exportra szánt ökológiai mezőgazdasági termékek és élelmiszerek várható jellegének és mennyiségének feltüntetése; |
| --- | --- |

b)

a Közösség felé irányuló exportra szánt ökológiai mezőgazdasági termékek és élelmiszerek várható jellegének és mennyiségének feltüntetése;

| c) | a harmadik országban alkalmazott termelési szabványok, illetve azok egyenértékűségének értékelése a Közösségben alkalmazott szabványokkal való összehasonlításban; |
| --- | --- |

c)

a harmadik országban alkalmazott termelési szabványok, illetve azok egyenértékűségének értékelése a Közösségben alkalmazott szabványokkal való összehasonlításban;

| d) | a harmadik országban alkalmazott ellenőrzési rendszer, beleértve az adott harmadik országban működő illetékes hatóságok által végzett folyamatos ellenőrzési és felügyeleti tevékenységeket, illetve az ellenőrzési rendszer egyenértékűségének értékelése a Közösségben alkalmazott ellenőrzési rendszerrel való összehasonlításban; |
| --- | --- |

d)

a harmadik országban alkalmazott ellenőrzési rendszer, beleértve az adott harmadik országban működő illetékes hatóságok által végzett folyamatos ellenőrzési és felügyeleti tevékenységeket, illetve az ellenőrzési rendszer egyenértékűségének értékelése a Közösségben alkalmazott ellenőrzési rendszerrel való összehasonlításban;

| e) | azon internetes oldal címe vagy egyéb elérhetőség, ahol az ellenőrzési rendszer hatálya alá tartozó gazdasági szereplők jegyzéke megtalálható, illetve egy olyan kapcsolattartó pont megadása, ahol az említett gazdasági szereplők tanúsított státusára és az érintett termékkategóriákra vonatkozóan azonnali információ áll rendelkezésre; |
| --- | --- |

e)

azon internetes oldal címe vagy egyéb elérhetőség, ahol az ellenőrzési rendszer hatálya alá tartozó gazdasági szereplők jegyzéke megtalálható, illetve egy olyan kapcsolattartó pont megadása, ahol az említett gazdasági szereplők tanúsított státusára és az érintett termékkategóriákra vonatkozóan azonnali információ áll rendelkezésre;

| f) | a harmadik ország által a 7. cikk szerint a jegyzékben való feltüntetésre javasolt információ; |
| --- | --- |

f)

a harmadik ország által a 7. cikk szerint a jegyzékben való feltüntetésre javasolt információ;

| g) | a 9. cikk rendelkezéseinek való megfelelés vállalása; |
| --- | --- |

g)

a 9. cikk rendelkezéseinek való megfelelés vállalása;

| h) | a harmadik ország vagy a Bizottság által lényegesnek tartott bármely egyéb információ. |
| --- | --- |

h)

a harmadik ország vagy a Bizottság által lényegesnek tartott bármely egyéb információ.

(3)   Az elismert harmadik országok jegyzékébe történő felvételre irányuló kérelem vizsgálata során, és a felvételt követően bármikor, a Bizottság további információt kérhet, beleértve a független szakértők által végzett egy vagy több helyszíni vizsgálatról készített jelentés bemutatását. A Bizottság továbbá, kockázatértékelés alapján és szabálytalanságok gyanúja esetén, az általa kijelölt szakértők vezetésével helyszíni vizsgálatot szervezhet.

(4)   A Bizottság elbírálja, hogy a (2) bekezdésben említett technikai dokumentáció és a (3) bekezdésben említett információk kielégítők-e, és ezek után határozhat az adott ország elismeréséről és a jegyzékbe történő felvételéről. A Bizottság határozatát a 834/2007/EK rendelet 37. cikkének (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően hozza meg.

9. cikk

A harmadik országok jegyzékének kezelése és felülvizsgálata

(1)   A Bizottság csak akkor köteles figyelembe venni egy felvétel iránti kérelmet, ha a harmadik ország vállalja, hogy elfogadja a következő feltételeket:

| a) | amennyiben, valamely harmadik ország jegyzékbe történő felvételét követően, a harmadik országban hatályos intézkedések, azok végrehajtása és különösen az ellenőrzési rendszer tekintetében változás történik, az adott harmadik ország értesíti a Bizottságot; a 7. cikk (2) bekezdésében említett, harmadik országra vonatkozó információk módosítására vonatkozó kérelmekről szintén értesíteni kell a Bizottságot; |
| --- | --- |

a)

amennyiben, valamely harmadik ország jegyzékbe történő felvételét követően, a harmadik országban hatályos intézkedések, azok végrehajtása és különösen az ellenőrzési rendszer tekintetében változás történik, az adott harmadik ország értesíti a Bizottságot; a 7. cikk (2) bekezdésében említett, harmadik országra vonatkozó információk módosítására vonatkozó kérelmekről szintén értesíteni kell a Bizottságot;

| b) | a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (2) bekezdésében említett éves jelentésben frissíteni kell az e rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében említett technikai dokumentációban szereplő adatokat; az éves jelentés különösen a harmadik ország illetékes hatósága által végzett folyamatos ellenőrzési és felügyeleti tevékenységet, azok eredményét és a megtett korrekciós intézkedéseket ismerteti; |
| --- | --- |

b)

a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (2) bekezdésében említett éves jelentésben frissíteni kell az e rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében említett technikai dokumentációban szereplő adatokat; az éves jelentés különösen a harmadik ország illetékes hatósága által végzett folyamatos ellenőrzési és felügyeleti tevékenységet, azok eredményét és a megtett korrekciós intézkedéseket ismerteti;

| c) | a beérkezett információkra figyelemmel a Bizottság bármikor módosíthatja a harmadik országra vonatkozó adatokat, és felfüggesztheti a harmadik ország bejegyzését a 7. cikkben említett jegyzékben; hasonló döntést hozhat akkor is, ha valamely harmadik ország nem bocsátja rendelkezésre az előírt információkat vagy ha nem hagyja jóvá egy helyszíni vizsgálat lefolytatását. |
| --- | --- |

c)

a beérkezett információkra figyelemmel a Bizottság bármikor módosíthatja a harmadik országra vonatkozó adatokat, és felfüggesztheti a harmadik ország bejegyzését a 7. cikkben említett jegyzékben; hasonló döntést hozhat akkor is, ha valamely harmadik ország nem bocsátja rendelkezésre az előírt információkat vagy ha nem hagyja jóvá egy helyszíni vizsgálat lefolytatását.

(2)   Amennyiben valamely harmadik ország a Bizottság kérése ellenére elmulasztja elküldeni a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (2) bekezdésében említett éves jelentést, nem teszi elérhetővé és nem közli a technikai dokumentációjával vagy ellenőrzési rendszerével kapcsolatos információkat, valamint ha nem hagyja jóvá egy helyszíni vizsgálat lefolytatását, a Bizottság által a probléma súlyossága szerint megállapított, és általában 30 napnál nem rövidebb határidőn belül, az adott harmadik országot, a 834/2007/EK rendelet 37. cikkének (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően törölhetik a jegyzékből.

2.   FEJEZET

Az egyenértékűség tekintetében elismert ellenőrző szervek és ellenőrző hatóságok jegyzéke

10. cikk

Az egyenértékűség tekintetében elismert ellenőrző szervek és ellenőrző hatóságok jegyzékének összeállítása és tartalma

(1)   A Bizottság, a 834/2007/EK rendelet 33. cikke (3) bekezdésének megfelelően jegyzéket állít össze az egyenértékűség tekintetében elismert ellenőrző szervekről és ellenőrző hatóságokról. A jegyzék e rendelet IV. mellékletében kerül közlésre. A jegyzék összeállítására és módosítására vonatkozó eljárásokat e rendelet 11., 16. és 17. cikke határozza meg. A jegyzék e rendelet 16. cikke (4) bekezdésének és 17. cikkének megfelelően az interneten nyilvánosan hozzáférhető.

(2)   A jegyzék az egyes ellenőrző szervekkel és hatóságokkal kapcsolatban minden olyan szükséges információt tartalmaz, amely lehetővé teszi annak vizsgálatát, hogy a Közösség területén forgalomba hozott termékeket valamely, a 834/2007/EK rendelet 33. cikke (3) bekezdésének megfelelően elismert ellenőrző szerv vagy hatóság ellenőrizte-e; ezek az információk a következők:

| a) | az ellenőrző szerv vagy hatóság neve, címe és kódszáma, valamint adott esetben e-mail címe és internetes elérhetősége; |
| --- | --- |

a)

az ellenőrző szerv vagy hatóság neve, címe és kódszáma, valamint adott esetben e-mail címe és internetes elérhetősége;

| b) | a 7. cikkben meghatározott jegyzékben nem szereplő harmadik országok, amennyiben a termékek ezek valamelyikéből származnak; |
| --- | --- |

b)

a 7. cikkben meghatározott jegyzékben nem szereplő harmadik országok, amennyiben a termékek ezek valamelyikéből származnak;

| c) | az érintett termékkategóriák az egyes harmadik országok tekintetében; |
| --- | --- |

c)

az érintett termékkategóriák az egyes harmadik országok tekintetében;

| d) | a jegyzékbe történő felvétel érvényességének határideje; valamint |
| --- | --- |

d)

a jegyzékbe történő felvétel érvényességének határideje; valamint

| e) | azon internetes oldal címe, ahol az ellenőrzési rendszer hatálya alá tartozó gazdasági szereplők jegyzéke megtalálható, illetve egy olyan kapcsolattartó pont megadása, ahol az említett gazdasági szereplők tanúsított státusára, az érintett termékkategóriákra, valamint a felfüggesztett és tanúsításától megfosztott gazdasági szereplőkre és termékekre vonatkozóan azonnali információ áll rendelkezésre. |
| --- | --- |

e)

azon internetes oldal címe, ahol az ellenőrzési rendszer hatálya alá tartozó gazdasági szereplők jegyzéke megtalálható, illetve egy olyan kapcsolattartó pont megadása, ahol az említett gazdasági szereplők tanúsított státusára, az érintett termékkategóriákra, valamint a felfüggesztett és tanúsításától megfosztott gazdasági szereplőkre és termékekre vonatkozóan azonnali információ áll rendelkezésre.

(3)   A (2) bekezdés b) pontjától való eltéréssel, a 7. cikkben említett elismert harmadik országok jegyzékében szereplő harmadik országból származó azon termékeket, amelyek az említett jegyzékben nem szereplő kategóriába tartoznak, az e cikkben meghatározott jegyzékbe lehet felvenni.

11. cikk

Az egyenértékűség tekintetében elismert ellenőrző szervek és ellenőrző hatóságok jegyzékébe történő felvételi kérelmekre vonatkozó eljárás

(1)   A Bizottság valamely ellenőrző szervnek vagy ellenőrző hatóságnak a 10. cikkben meghatározott jegyzékbe történő felvételéről az érintett ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság képviselője által számára megküldött, a 17. cikk (2) bekezdése szerint a Bizottság által rendelkezésre bocsátott mintadokumentumnak megfelelő felvétel iránti kérelem kézhezvétele után dönt. A Bizottság csak a 2009. október 31. előtt beérkezett, hiánytalanul kitöltött kérelmeket veszi figyelembe az első jegyzék összeállítása során. Az ezt követő naptári évek tekintetében a Bizottság az adott év október 31. előtt beérkezett hiánytalan kérelmek alapján rendszeresen frissíti a jegyzéket.

(2)   Kérelmet a Közösség területén vagy egy harmadik országban létrehozott ellenőrző szerv és ellenőrző hatóság nyújthat be.

(3)   A felvétel iránti kérelemhez olyan technikai dokumentációt kell csatolni, amely tartalmaz minden olyan szükséges információt, amelynek alapján a Bizottság megbizonyosodhat arról, hogy a Közösségbe irányuló exportra szánt termékek megfelelnek a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek; ezek az információk a következők:

| a) | az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság harmadik országban vagy harmadik országokban végzett tevékenységeinek általános ismertetése, beleértve az adott termelésben részt vevő gazdasági szereplők becsült számát, és a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (1) és (3) bekezdésében meghatározott szabályok alapján a Közösségbe irányuló exportra szánt mezőgazdasági termékek és élelmiszerek várható jellegét és mennyiségét; |
| --- | --- |

a)

az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság harmadik országban vagy harmadik országokban végzett tevékenységeinek általános ismertetése, beleértve az adott termelésben részt vevő gazdasági szereplők becsült számát, és a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (1) és (3) bekezdésében meghatározott szabályok alapján a Közösségbe irányuló exportra szánt mezőgazdasági termékek és élelmiszerek várható jellegét és mennyiségét;

| b) | a harmadik országokban alkalmazott termelési szabványok és ellenőrzési intézkedések ismertetése, beleértve ezen szabványok és intézkedések 834/2007/EK rendelet III., IV. és V. címével, illetve a 889/2008/EK rendeletben meghatározott kapcsolódó végrehajtási szabályokkal való egyenértékűségének értékelését; |
| --- | --- |

b)

a harmadik országokban alkalmazott termelési szabványok és ellenőrzési intézkedések ismertetése, beleértve ezen szabványok és intézkedések 834/2007/EK rendelet III., IV. és V. címével, illetve a 889/2008/EK rendeletben meghatározott kapcsolódó végrehajtási szabályokkal való egyenértékűségének értékelését;

| c) | a 834/2007/EK rendelet 33. cikke (3) bekezdésének negyedik albekezdésében foglaltak szerinti értékelési jelentés másolata, amely:






  i. | igazolja, hogy az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság az értékelés alapján meg tud felelni a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (1) és (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek; |
| --- | --- | --- |

c)

a 834/2007/EK rendelet 33. cikke (3) bekezdésének negyedik albekezdésében foglaltak szerinti értékelési jelentés másolata, amely:

i.

igazolja, hogy az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság az értékelés alapján meg tud felelni a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (1) és (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek;

| ii. | megerősíti, hogy tevékenységeit az említett feltételeknek megfelelő hatékonysággal végrehajtotta; és |
| --- | --- |

ii.

megerősíti, hogy tevékenységeit az említett feltételeknek megfelelő hatékonysággal végrehajtotta; és

| iii. | igazolja és megerősíti az e bekezdés b) albekezdésében említett termelési szabványok és ellenőrzési intézkedések egyenértékűségét; |
| --- | --- |

iii.

igazolja és megerősíti az e bekezdés b) albekezdésében említett termelési szabványok és ellenőrzési intézkedések egyenértékűségét;

| d) | annak igazolása, hogy az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság tevékenységeiről értesítette valamennyi érintett harmadik ország hatóságát, és vállalja az egyes érintett harmadik országok hatóságai által vele szemben támasztott jogi követelmények betartását; |
| --- | --- |

d)

annak igazolása, hogy az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság tevékenységeiről értesítette valamennyi érintett harmadik ország hatóságát, és vállalja az egyes érintett harmadik országok hatóságai által vele szemben támasztott jogi követelmények betartását;

| e) | azon internetes oldal címe, ahol az ellenőrzési rendszer hatálya alá tartozó gazdasági szereplők jegyzéke megtalálható, valamint egy olyan kapcsolattartó pont megadása, ahol az említett szereplők tanúsított státusára, az érintett termékkategóriákra, valamint a felfüggesztett és tanúsításától megfosztott gazdasági szereplőkre és termékekre vonatkozóan azonnali információ áll rendelkezésre; |
| --- | --- |

e)

azon internetes oldal címe, ahol az ellenőrzési rendszer hatálya alá tartozó gazdasági szereplők jegyzéke megtalálható, valamint egy olyan kapcsolattartó pont megadása, ahol az említett szereplők tanúsított státusára, az érintett termékkategóriákra, valamint a felfüggesztett és tanúsításától megfosztott gazdasági szereplőkre és termékekre vonatkozóan azonnali információ áll rendelkezésre;

| f) | a 12. cikkben meghatározott rendelkezéseknek való megfelelés vállalása; |
| --- | --- |

f)

a 12. cikkben meghatározott rendelkezéseknek való megfelelés vállalása;

| g) | az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság, illetve a Bizottság által lényegesnek tartott bármely egyéb információ. |
| --- | --- |

g)

az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság, illetve a Bizottság által lényegesnek tartott bármely egyéb információ.

(4)   Az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság jegyzékbe történő felvétel iránti kérelmének elbírálása során, és felvételét követően bármikor, a Bizottság további információkat kérhet, beleértve a független szakértők által végzett egy vagy több helyszíni vizsgálatról készített jelentés bemutatását. A Bizottság továbbá, kockázatértékelés alapján és szabálytalanságok gyanúja esetén, az általa kijelölt szakértők vezetésével helyszíni vizsgálatot szervezhet.

(5)   A Bizottság megvizsgálja, hogy a (2) bekezdésben említett technikai dokumentáció és a (3) bekezdésben említett információk kielégítők-e, és ezek után határozhat egy ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság jegyzékbe történő felvételéről. A Bizottság határozatát a 834/2007/EK rendelet 37. cikkének (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően hozza meg.

12. cikk

Az egyenértékűség tekintetében elismert ellenőrző szervek és ellenőrző hatóságok jegyzékének kezelése és felülvizsgálata

(1)   Egy adott ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság csak akkor kerülhet be a 10. cikkben említett jegyzékbe, ha eleget tesz a következő követelményeknek:

| a) | amennyiben, valamely ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság jegyzékbe történő felvételét követően, az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság által alkalmazott intézkedések tekintetében változás történik, az adott ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság értesíti a Bizottságot; a 10. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrző szervre vagy ellenőrző hatóságra vonatkozó információk módosítására irányuló kérelmekről szintén értesíteni kell a Bizottságot; |
| --- | --- |

a)

amennyiben, valamely ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság jegyzékbe történő felvételét követően, az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság által alkalmazott intézkedések tekintetében változás történik, az adott ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság értesíti a Bizottságot; a 10. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrző szervre vagy ellenőrző hatóságra vonatkozó információk módosítására irányuló kérelmekről szintén értesíteni kell a Bizottságot;

| b) | az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság, minden év március 31-ig, éves jelentést küld a Bizottságnak. Az éves jelentésben a 11. cikk (3) bekezdésében említett technikai dokumentációban szereplő adatok frissítése szerepel; a jelentés elsősorban a harmadik országban működő ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság előző év során végzett tevékenységeit, azok eredményét, az észlelt szabálytalanságokat és jogsértéseket, illetve a megtett korrekciós intézkedéseket ismerteti. Tartalmazza továbbá a legújabb értékelési jelentést, vagy egy értékelési jelentés frissített változatát, a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (3) bekezdésében említett rendszeres helyszíni értékelés, felügyelet és többéves újraértékelés eredményének ismertetésével; a Bizottság bármilyen egyéb, általa szükségesnek vélt információt bekérhet; |
| --- | --- |

b)

az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság, minden év március 31-ig, éves jelentést küld a Bizottságnak. Az éves jelentésben a 11. cikk (3) bekezdésében említett technikai dokumentációban szereplő adatok frissítése szerepel; a jelentés elsősorban a harmadik országban működő ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság előző év során végzett tevékenységeit, azok eredményét, az észlelt szabálytalanságokat és jogsértéseket, illetve a megtett korrekciós intézkedéseket ismerteti. Tartalmazza továbbá a legújabb értékelési jelentést, vagy egy értékelési jelentés frissített változatát, a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (3) bekezdésében említett rendszeres helyszíni értékelés, felügyelet és többéves újraértékelés eredményének ismertetésével; a Bizottság bármilyen egyéb, általa szükségesnek vélt információt bekérhet;

| c) | a Bizottság, a kapott információk alapján bármikor módosíthatja az ellenőrző szervre vagy ellenőrző hatóságra vonatkozó adatokat, és felfüggesztheti az adott szerv vagy hatóság bejegyzését a 10. cikkben említett jegyzékben; hasonló döntést hozhat akkor is, ha valamely ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság nem bocsátja rendelkezésre az előírt információkat, vagy ha nem hagyja jóvá egy helyszíni vizsgálat lefolytatását; |
| --- | --- |

c)

a Bizottság, a kapott információk alapján bármikor módosíthatja az ellenőrző szervre vagy ellenőrző hatóságra vonatkozó adatokat, és felfüggesztheti az adott szerv vagy hatóság bejegyzését a 10. cikkben említett jegyzékben; hasonló döntést hozhat akkor is, ha valamely ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság nem bocsátja rendelkezésre az előírt információkat, vagy ha nem hagyja jóvá egy helyszíni vizsgálat lefolytatását;

| d) | az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság elektronikus úton az érdekelt felek rendelkezésére bocsátja a tanúsítvánnyal rendelkező gazdasági szereplők és ökológiai termékek naprakész jegyzékét. |
| --- | --- |

d)

az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság elektronikus úton az érdekelt felek rendelkezésére bocsátja a tanúsítvánnyal rendelkező gazdasági szereplők és ökológiai termékek naprakész jegyzékét.

(2)   Amennyiben valamely ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság, a Bizottság kérése ellenére elmulasztja elküldeni az (1) bekezdés b) pontjában említett éves jelentést, nem teszi elérhetővé vagy nem közli a technikai dokumentációjával, ellenőrzési rendszerével vagy a tanúsítvánnyal rendelkező gazdasági szereplők és ökológiai termékek naprakész jegyzékével kapcsolatos információkat, valamint ha nem hagyja jóvá egy helyszíni vizsgálat lefolytatását, a Bizottság által a probléma súlyossága szerint megállapított, és általában 30 napnál nem rövidebb határidőn belül, az adott ellenőrző szervet vagy ellenőrző hatóságot, a 834/2007/EK rendelet 37. cikkének (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően törölhetik az ellenőrző szervek és ellenőrző hatóságok jegyzékéből.

Amennyiben valamely ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság nem tesz megfelelő helyreigazító intézkedéseket, a Bizottság haladéktalanul törli a jegyzékből.

3.   FEJEZET

A 834/2007/EK rendelet 33. cikkének megfelelően behozott termékek szabad forgalomba bocsátása

13. cikk

Ellenőrzési tanúsítvány

(1)   A 834/2007/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett és ugyanazon rendelet 33. cikkének megfelelően behozott termékekből álló szállítmányok Közösségen belüli szabad forgalomba bocsátásához a következők szükségesek:

| a) | eredeti ellenőrzési tanúsítvány benyújtása az érintett tagállami hatósághoz; továbbá |
| --- | --- |

a)

eredeti ellenőrzési tanúsítvány benyújtása az érintett tagállami hatósághoz; továbbá

| b) | a szállítmánynak az érintett tagállami hatóság általi vizsgálata, valamint az ellenőrzési tanúsítványnak az e cikk (8) bekezdésével összhangban történő hitelesítése. |
| --- | --- |

b)

a szállítmánynak az érintett tagállami hatóság általi vizsgálata, valamint az ellenőrzési tanúsítványnak az e cikk (8) bekezdésével összhangban történő hitelesítése.

(2)   Az eredeti ellenőrzési tanúsítványt a 17. cikk (2) bekezdése és e cikk (3)–(7) bekezdése alapján kell kiállítani az V. mellékletben szereplő mintának és megjegyzéseknek megfelelően. A mintára vonatkozó megjegyzéseket, valamint a 17. cikk (2) bekezdésében említett útmutatásokat a Bizottság a 17. cikkben említett dokumentumok elektronikus úton történő cseréjét lehetővé tevő számítógépes rendszer segítségével bocsátja rendelkezésre.

(3)   Az ellenőrzési tanúsítvány elfogadásához, azt a következők valamelyikének kell kibocsátania:

| a) | a 8. cikk (4) bekezdése alapján elismert harmadik országban lévő, a 7. cikk (2) bekezdése szerint ellenőrzési tanúsítvány kibocsátására elfogadott ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv; vagy |
| --- | --- |

a)

a 8. cikk (4) bekezdése alapján elismert harmadik országban lévő, a 7. cikk (2) bekezdése szerint ellenőrzési tanúsítvány kibocsátására elfogadott ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv; vagy

| b) | a 11. cikk (5) bekezdése alapján elismert harmadik ország illetékes ellenőrző hatósága vagy ellenőrző szerve. |
| --- | --- |

b)

a 11. cikk (5) bekezdése alapján elismert harmadik ország illetékes ellenőrző hatósága vagy ellenőrző szerve.

(4)   Az ellenőrzési tanúsítványt kiállító hatóság vagy szerv csak akkor bocsátja ki az ellenőrzési tanúsítványt és hitelesíti a tanúsítvány 15. rovatában szereplő nyilatkozatot:

| a) | miután minden vonatkozó ellenőrzési dokumentum tekintetében elvégezte az iratellenőrzést, ideértve különösen az érintett termékek termelési tervét, szállítási és kereskedelmi okmányait; továbbá |
| --- | --- |

a)

miután minden vonatkozó ellenőrzési dokumentum tekintetében elvégezte az iratellenőrzést, ideértve különösen az érintett termékek termelési tervét, szállítási és kereskedelmi okmányait; továbbá

| b) | miután a hatóság vagy szerv elvégezte a szállítmány fizikai vizsgálatát, vagy olyan kifejezett nyilatkozatot kapott az exportőrtől, amely szerint az érintett szállítmányt a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének megfelelően állították elő, illetve dolgozták fel; a hatóság vagy szerv kockázatorientált ellenőrzést végez az említett nyilatkozat hitelességét illetően. |
| --- | --- |

b)

miután a hatóság vagy szerv elvégezte a szállítmány fizikai vizsgálatát, vagy olyan kifejezett nyilatkozatot kapott az exportőrtől, amely szerint az érintett szállítmányt a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének megfelelően állították elő, illetve dolgozták fel; a hatóság vagy szerv kockázatorientált ellenőrzést végez az említett nyilatkozat hitelességét illetően.

A hatóság vagy szerv továbbá minden kibocsátott tanúsítványt sorszámmal lát el, és időrend szerinti nyilvántartást vezet a kiadott tanúsítványokról.

(5)   Az ellenőrzési tanúsítványt a Közösség valamelyik hivatalos nyelvén kell megszövegezni, és – a bélyegzőket és aláírásokat kivéve – kizárólag nagybetűkkel vagy nyomtatva kell kitölteni.

Az ellenőrzési tanúsítványt a rendeltetési hely szerinti tagállam valamelyik hivatalos nyelvén kell kitölteni. Az érintett tagállami hatóságok szükség esetén kérhetik az ellenőrzési tanúsítvány lefordítását a tagállam valamely hivatalos nyelvére.

A nem hitelesített változtatások, illetve törlések érvénytelenítik a tanúsítványt.

(6)   Az ellenőrzési tanúsítványt egyetlen eredeti példányban kell kiadni.

Az első címzett, vagy adott esetben az importőr az ellenőrző hatóságnak vagy ellenőrző szervnek a 889/2008/EK rendelet 83. cikkével összhangban történő tájékoztatása céljából a tanúsítványról másolatot készíthet. Minden ilyen másolaton nyomtatva vagy pecséttel fel kell tüntetni a „MÁSOLAT” vagy a „MÁSODLAT” jelölést.

(7)   Az e rendelet 19. cikkében meghatározott átmeneti szabályok alapján behozott termékek tekintetében a következőket kell alkalmazni:

| a) | a (3) bekezdés b) pontjában szereplő ellenőrzési tanúsítvány – az (1) bekezdésnek megfelelően történő benyújtásakor – 16. rovatában tartalmazza a tagállam azon illetékes hatóságának nyilatkozatát, amely az engedélyt a 19. cikkben meghatározott eljárás szerint megadta; |
| --- | --- |

a)

a (3) bekezdés b) pontjában szereplő ellenőrzési tanúsítvány – az (1) bekezdésnek megfelelően történő benyújtásakor – 16. rovatában tartalmazza a tagállam azon illetékes hatóságának nyilatkozatát, amely az engedélyt a 19. cikkben meghatározott eljárás szerint megadta;

| b) | a tagállam engedélyt megadó, illetékes hatósága a 16. rovatban szereplő nyilatkozat megtételére vonatkozó hatáskörét átruházhatja arra az ellenőrző hatóságra vagy ellenőrző szervre, amely a 834/2007/EK rendelet V. címében meghatározott ellenőrzési intézkedésekkel összhangban az importőr ellenőrzését végzi, vagy pedig az érintett tagállami hatóságokként meghatározott hatóságokra; |
| --- | --- |

b)

a tagállam engedélyt megadó, illetékes hatósága a 16. rovatban szereplő nyilatkozat megtételére vonatkozó hatáskörét átruházhatja arra az ellenőrző hatóságra vagy ellenőrző szervre, amely a 834/2007/EK rendelet V. címében meghatározott ellenőrzési intézkedésekkel összhangban az importőr ellenőrzését végzi, vagy pedig az érintett tagállami hatóságokként meghatározott hatóságokra;

| c) | nem kell nyilatkozatot tenni a 16. rovatban:






  i. | amennyiben az importőr a tagállam engedélyt megadó illetékes hatósága által az e rendelet 19. cikkének megfelelően kibocsátott, eredeti okiratot mutat be, és bizonyítja, hogy az említett engedély a szállítmányra vonatkozik; vagy |
| --- | --- | --- |

c)

nem kell nyilatkozatot tenni a 16. rovatban:

i.

amennyiben az importőr a tagállam engedélyt megadó illetékes hatósága által az e rendelet 19. cikkének megfelelően kibocsátott, eredeti okiratot mutat be, és bizonyítja, hogy az említett engedély a szállítmányra vonatkozik; vagy

| ii. | amennyiben az engedélyt a 19. cikk szerint megadó tagállami hatóság közvetlenül a szállítmány vizsgálatáért felelős hatóságnak kielégítő bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy a szállítmányra az említett engedély vonatkozik; a közvetlen tájékoztatásnak ez a módja az engedélyt megadó tagállam számára szabadon választható; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben az engedélyt a 19. cikk szerint megadó tagállami hatóság közvetlenül a szállítmány vizsgálatáért felelős hatóságnak kielégítő bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy a szállítmányra az említett engedély vonatkozik; a közvetlen tájékoztatásnak ez a módja az engedélyt megadó tagállam számára szabadon választható;

| d) | a c) pont i. és ii. alpontjában megkövetelt bizonyítékot tartalmazó dokumentumnak a következőket kell tartalmaznia:






  i. | a behozatali engedély referenciaszáma, valamint az engedély érvényességének határideje; |
| --- | --- | --- |

d)

a c) pont i. és ii. alpontjában megkövetelt bizonyítékot tartalmazó dokumentumnak a következőket kell tartalmaznia:

i.

a behozatali engedély referenciaszáma, valamint az engedély érvényességének határideje;

| ii. | az importőr neve és címe; |
| --- | --- |

ii.

az importőr neve és címe;

| iii. | a származás szerinti harmadik ország; |
| --- | --- |

iii.

a származás szerinti harmadik ország;

| iv. | a kiállító szerv vagy hatóság adatai, és – amennyiben ez eltér – a harmadik országbeli ellenőrző szerv vagy hatóság adatai; |
| --- | --- |

iv.

a kiállító szerv vagy hatóság adatai, és – amennyiben ez eltér – a harmadik országbeli ellenőrző szerv vagy hatóság adatai;

| v. | az érintett termékek neve. |
| --- | --- |

v.

az érintett termékek neve.

(8)   A szállítmány vizsgálatakor az érintett tagállami hatóságok a 17. rovatban hitelesítik az eredeti ellenőrzési tanúsítványt, és visszaküldik a tanúsítványt benyújtó személynek.

(9)   Az első címzett a szállítmány átvételekor kitölti az ellenőrzési tanúsítvány eredetijének 18. rovatát annak tanúsítására, hogy a szállítmány átvétele a 889/2008/EK rendelet 34. cikkével összhangban történt.

A 834/2007/EK rendelet 33. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében megállapított követelmény teljesítése céljából az első címzett ezt követően megküldi a tanúsítvány eredeti példányát a 11. rovatban említett importőrnek, kivéve, ha a tanúsítványnak tovább kell kísérnie a szállítmányt az e cikk (1) bekezdése szerint.

(10)   Az ellenőrzési tanúsítvány elektronikus úton is kibocsátható, az érintett tagállam által az ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek számára rendelkezésre bocsátott módszer segítségével. A tagállamok illetékes hatóságai előírhatják, hogy az elektronikus úton kibocsátott ellenőrzési tanúsítványokat az 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 2. cikkének (2) bekezdése értelmében vett fokozott biztonságú elektronikus aláírás kíséretében kell kiadni. Minden egyéb esetben az illetékes hatóságok olyan elektronikus aláírást kérnek, amely a 2004/563/EK, Euratom bizottsági határozatban (8) meghatározott elektronikus és digitalizált dokumentumokról szóló bizottsági rendelkezésekben megállapítottakkal azonos szabályok és feltételek alkalmazásával, egyenértékű biztosítékokkal szolgál az aláíráshoz rendelt funkcionalitások tekintetében.

14. cikk

Különleges vámeljárások

(1)   Amennyiben a harmadik országból érkező szállítmányt a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (9) szerinti felfüggesztő eljárás formájában vámraktározásra vagy aktív feldolgozásra jelölték ki, és a 834/2007/EK rendelet 2. cikkének i) pontjában meghatározottak szerinti, egy vagy több előkészítésnek vetik alá, a szállítmányt az első előkészítés elvégzése előtt az e rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében említett intézkedéseknek kell alávetni.

A feldolgozás a következő műveleteket foglalhatja magában:

| a) | csomagolás és újracsomagolás; vagy |
| --- | --- |

a)

csomagolás és újracsomagolás; vagy

| b) | az ökológiai termelési módszerre utaló címkézés. |
| --- | --- |

b)

az ökológiai termelési módszerre utaló címkézés.

Ez után az előkészítés után az ellenőrzési tanúsítvány hitelesített eredetijét csatolni kell a szállítmányhoz, és be kell mutatni az érintett tagállami hatóságnak, amelynek ellenőriznie kell a szállítmányt annak szabad forgalomba bocsátása céljából.

Ezt az eljárást követően az ellenőrzési tanúsítvány eredeti példányát – a 834/2007/EK rendelet 33. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében megállapított követelmény teljesítése céljából – szükség szerint vissza kell küldeni a szállítmánynak a tanúsítvány 11. rovatában említett importőre részére.

(2)   Amennyiben a 2913/92/EGK rendelet szerinti felfüggesztő eljárás keretében egy harmadik országból érkező szállítmányt – annak a Közösségben történő szabad forgalomba bocsátását megelőzően – valamely tagállamban különböző árutételekre kívánnak bontani, a szállítmányra e szétbontás elvégzését megelőzően alkalmazni kell az e rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében említett intézkedéseket.

Az ellenőrzési tanúsítvány kivonatát a VI. mellékletben szereplő mintának és megjegyzéseknek megfelelően a szétbontásból származó valamennyi tételre vonatkozóan be kell nyújtani az érintett tagállami hatóságnak. Az ellenőrzési tanúsítvány kivonatát az érintett tagállami hatóságok a 14. rovatban hitelesítik.

A szállítmány eredeti importőreként azonosított és az ellenőrzési tanúsítvány 11. rovatában megjelölt személy köteles az ellenőrzési tanúsítvány minden egyes hitelesített kivonatának másolatát az eredeti ellenőrzési tanúsítvánnyal együtt megőrizni. Ezeken a másolatokon nyomtatva vagy bélyegzővel fel kell tüntetni a „MÁSOLAT” vagy a „MÁSODLAT” jelölést.

A szétbontást követően az ellenőrzési tanúsítvány minden kivonatának hitelesített eredetijét az érintett tételhez kell csatolni, és be kell mutatni az érintett tagállami hatóságnak, amelynek ellenőriznie kell az érintett tételt annak szabad forgalomba bocsátása céljából.

A tétel átvételekor annak címzettje kitölti az ellenőrzési tanúsítvány kivonata eredetijének 15. rovatát annak tanúsítására, hogy a tétel átvétele a 889/2008/EK rendelet 34. cikkével összhangban történt.

A tétel címzettje az ellenőrzési tanúsítvány kivonatát legalább két évig az ellenőrző hatóságok és/vagy az ellenőrző szervek rendelkezésére megőrzi.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdésben említett előkészítési és szétbontási műveleteket a 834/2007/EK rendelet V. címének, valamint a 889/2008/EK rendelet IV. címének vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kell elvégezni.

15. cikk

Meg nem felelő termékek

A 834/2007/EK rendelet 30. cikkének és/vagy a 889/2008/EK rendelet 85. cikkének megfelelően megtett intézkedések, illetve fellépések sérelme nélkül, az említett rendelet követelményeinek meg nem felelő termékek azzal a feltétellel bocsáthatók szabad forgalomba a Közösségen belül, hogy a címkékről, a reklámanyagokból és a kísérő dokumentumokból eltávolították az ökológiai termelési módszerre való utalást.

IV.   CÍM

KÖZÖS SZABÁLYOK

16. cikk

A kérelmek elbírálása és a jegyzékek közzététele

(1)   A Bizottság a 4., 8. és 11. cikkel összhangban, a 834/2007/EK rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében említett ökológiai termeléssel foglalkozó bizottság (a továbbiakban: a bizottság) segítségével elbírálja a beérkezett kérelmeket. E célból a bizottság különleges belső eljárási szabályokat fogad el.

A Bizottság kormányzati és civil szakértőkből álló szakértői csoportot hoz létre, amely a kérelmek elbírálásában, valamint a jegyzékek kezelésében és felülvizsgálatában segíti a Bizottság munkáját.

(2)   Minden egyes beérkezett kérelemhez, és a speciális belső eljárási szabályokkal összhangban a tagállamokkal folytatott megfelelő konzultációt követően, a Bizottság két-két tagállamot jelöl ki jelentéskészítésre. A kérelmeket a Bizottság az egyes tagállamoknak az ökológiai termeléssel foglalkozó bizottságban érvényes szavazatainak számával arányosan osztja szét a tagállamok között. A jelentéskészítésre kijelölt tagállamok megvizsgálják a 4., 8. és 11. cikkben említett, kérelmekre vonatkozó dokumentációt és információt, és jelentést készítenek. A jegyzékek kezelése és felülvizsgálata keretében ugyancsak megvizsgálják az éves jelentéseket és az 5., 9. és 12. cikkben említett, a jegyzékek bejegyzéseihez kapcsolódó bármely egyéb információt.

(3)   A jelentéseket készítő tagállamok által végzett vizsgálatok eredményének figyelembevételével a Bizottság a 834/2007/EK rendelet 37. cikkének (2) bekezdésével összhangban határoz a harmadik országok, ellenőrző szervek vagy ellenőrző hatóságok elismeréséről, azok jegyzékbe történő felvételéről, illetve a jegyzékek bármely módosításáról, beleértve az e szerveknek vagy hatóságoknak kódszámmal való ellátását is. A határozatokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszik.

(4)   A Bizottság a jegyzékeket minden elérhető technikai eszköz segítségével nyilvánosan hozzáférhetővé teszi, ideértve az interneten való közzétételt is.

17. cikk

Tájékoztatás

(1)   A 834/2007/EK rendelet 32. és 33. cikkében, valamint az e rendeletben említett dokumentumokat és egyéb információkat a harmadik országok illetékes hatóságai, az ellenőrző hatóságok vagy az ellenőrző szervek elektronikus úton továbbítják a Bizottság vagy a tagállamok felé. Amennyiben a Bizottság vagy a tagállamok speciális elektronikus átviteli rendszereket tesznek elérhetővé, azokat kell használni. A Bizottság és a tagállamok egymás között is e rendszeren keresztül továbbítják az érintett dokumentumokat.

(2)   A 834/2007/EK rendelet 32. és 33. cikkében, valamint az e rendeletben említett dokumentumokra és egyéb információkra vonatkozó formai és tartalmi követelmények tekintetében a Bizottság szükség szerint útmutatásokat, mintákat és kérdőíveket határoz meg és tesz közzé az e cikk (1) bekezdésében említett számítógépes rendszerben. Az említett útmutatásokat, mintákat és kérdőíveket a Bizottság a tagállamok és a harmadik országok illetékes hatóságai, valamint az e rendeletnek megfelelően elismert ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek tájékoztatása után módosítja és frissíti.

(3)   Az (1) bekezdésben meghatározott számítógépes rendszernek alkalmasnak kell lennie az e rendeletben említett kérelmek, dokumentumok és információk begyűjtésére, ideértve adott esetben a 19. cikk szerinti engedélyeket.

(4)   A 834/2007/EK rendelet 32. és 33. cikkében és e rendeletben, különösen a 4., 8. és 11. cikkben említett alátámasztó dokumentumokat a harmadik országok illetékes hatóságai, az ellenőrző hatóságok vagy ellenőrző szervek, az ellenőrzés elvégzésének, illetve az ellenőrzési tanúsítvány és az írásbeli igazolások kiadásának évétől számított legalább három évig a Bizottság és a tagállamok rendelkezésére megőrzik.

(5)   Amennyiben a 834/2007/EK rendelet 32. és 33. cikkében említett dokumentumokhoz vagy eljárásokban, illetve az azok alkalmazására vonatkozó részletes szabályokban egy megfelelő felhatalmazással rendelkező személy aláírására, vagy az eljárás egy vagy több szakaszában egy személy jóváhagyására van szükség, az említett dokumentumok közlésére létrehozott számítógépes rendszernek lehetővé kell tennie valamennyi személy egyértelmű azonosítását, és megfelelő biztosítékot kell nyújtania arra vonatkozóan, hogy a dokumentumok tartalmát, beleértve az egyes eljárási szakaszokat is, a közösségi jogszabályoknak és különösen a 2004/563/EK, Euratom bizottsági határozatnak megfelelően nem lehet megváltoztatni.

V.   CÍM

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

18. cikk

A harmadik országok jegyzékére vonatkozó átmeneti szabályok

A harmadik országok által a 345/2008/EK rendelet 2. cikkével összhangban, a 2009. január 1-je előtt benyújtott felvétel iránti kérelmeket az e rendelet 8. cikke szerinti kérelemként kell kezelni.

Az elismert országok első jegyzékében Argentína, Ausztrália, Costa Rica, India, Izrael, Új-Zéland és Svájc szerepel. A jegyzék az e rendelet 7. cikke (2) bekezdésének f) pontjában említett kódszámokat nem tartalmazza. A kódszámok hozzáadására 2010. július 1-je előtt kerül sor, a jegyzéknek a 17. cikk (2) bekezdésével összhangban történő frissítése révén.

19. cikk

A jegyzékben nem szereplő harmadik országokból származó termékek egyenértékű behozatalára vonatkozó átmeneti szabályok

(1)   A 834/2007/EK rendelet 40. cikkével összhangban, egy tagállam illetékes hatósága engedélyezheti az adott tagállamban működő importőrök számára, hogy – amennyiben az importőr az említett rendelet 28. cikkének megfelelően bejelentette tevékenységét – az e rendelet 33. cikkének (2) bekezdésében említett jegyzékben nem szereplő harmadik országokból behozott termékeket forgalomba hozzanak, feltéve, hogy az importőr kielégítő bizonyítékkal szolgál arra vonatkozóan, hogy a termékek eleget tesznek az említett rendelet 33. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett feltételeknek.

Amennyiben a tagállam, az adott importőr vagy bármely más személy meghallgatása után, úgy ítéli meg, hogy az említett feltételek mégsem teljesülnek, az engedélyt visszavonja.

Az engedélyek az e rendelet 10. cikkével összhangban elismert ellenőrző szervek és ellenőrző hatóságok első jegyzékének kiadását követően legkésőbb 24 hónap elteltével érvényüket vesztik.

Az importált termékeknek a 13. cikkben említett ellenőrzési tanúsítvánnyal kell rendelkezniük, amelyet az engedélyt adó tagállam illetékes hatósága által az ellenőrzési tanúsítvány kibocsátására elfogadott ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv adott ki. A tanúsítvány eredeti példányát az áru mellett kell tartani az első címzett létesítményéig. Ezt követően az importőr a tanúsítványt az ellenőrző szerv és, adott esetben, az ellenőrző hatóság rendelkezésére legalább két évig megőrzi.

(2)   Az egyes tagállamok az e cikkel összhangban kiadott valamennyi engedélyről, köztük a termelési szabványokra és az érintett ellenőrzési előírásokra vonatkozó információról, tájékoztatják a többi tagállamot és a Bizottságot.

(3)   Bármely tagállam kérésére, illetve a Bizottság kezdeményezésére az ökológiai termeléssel foglalkozó bizottság megvizsgálja az e cikkel összhangban kiadott engedélyeket. Amennyiben a vizsgálat megállapítja, hogy a 834/2007/EK rendelet 33. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett feltételek nem teljesülnek, a Bizottság az engedély visszavonására kötelezi az azt kiadó tagállamot.

(4)   Az ellenőrző szervek és ellenőrző hatóságok 11. cikk (5) bekezdésében említett első jegyzékének közzététele után 12 hónappal a tagállamok már nem adhatnak ki az e cikk (1) bekezdése szerinti engedélyt, kivéve akkor, ha az adott importtermék olyan áru, amelynek harmadik országban történő termelését a 10. cikkel összhangban összeállított jegyzékben nem szereplő ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság vizsgálta.

(5)   2013. január 1-jétől kezdődően a tagállamok nem adhatnak ki az (1) bekezdés szerinti engedélyeket.

(6)   A 2092/91/EGK rendelet 11. cikkének (6) bekezdése alapján egy tagállam illetékes hatósága által egy importőr számára harmadik országból behozott termékek forgalomba hozatalára 2008. december 31. előtt kiadott engedélyek legkésőbb 2009. december 31-én érvényüket veszítik.

20. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 345/2008/EK rendelet és a 605/2008/EK rendelet hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletekre való hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásként és a VII. mellékletben szereplő megfelelési táblázat szerint kell értelmezni.

21. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2009. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 8-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 189., 2007.7.20., 1. o.

1

(2)  HL L 108., 2008.4.18., 8. o.

2

(3)  HL L 114., 2002.4.30., 132. o.

3

(4)  HL L 114., 2002.4.30., 1. o.

4

(5)  HL L 166., 2008.6.27., 3. o.

5

(6)  HL L 250., 2008.9.18., 1. o.

6

(7)  HL L 13., 2000.1.19., 12. o.

7

(8)  HL L 251., 2004.7.27., 9. o.

8

(9)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

9

---

I. MELLÉKLET

A MEGFELELŐSÉG TEKINTETÉBEN ELISMERT ELLENŐRZŐ SZERVEK ÉS ELLENŐRZŐ HATÓSÁGOK JEGYZÉKE, VALAMINT A 3. CIKKBEN EMLÍTETT VONATKOZÓ ADATOK

---

II. MELLÉKLET

Image

---

III. MELLÉKLET

HARMADIK ORSZÁGOK JEGYZÉKE ÉS A 7. CIKKBEN EMLÍTETT VONATKOZÓ ADATOK

ARGENTÍNA

1.   Termékkategóriák:

| a) | élő vagy feldolgozatlan mezőgazdasági termékek, illetve termesztésre szánt vegetatív szaporítóanyagok és vetőmagvak, a következők kivételével:






  — | haszonállatok és állati termékek, amelyek átállásra utaló jelöléssel vannak ellátva, illetve amelyeket ilyen jelöléssel kívánnak ellátni; |
| --- | --- | --- |

a)

élő vagy feldolgozatlan mezőgazdasági termékek, illetve termesztésre szánt vegetatív szaporítóanyagok és vetőmagvak, a következők kivételével:

—

haszonállatok és állati termékek, amelyek átállásra utaló jelöléssel vannak ellátva, illetve amelyeket ilyen jelöléssel kívánnak ellátni;

| b) | feldolgozott mezőgazdasági termékek élelmiszerként való felhasználásra, a következők kivételével:






  — | állati termékek, amelyek átállásra utaló jelöléssel vannak ellátva, illetve amelyeket ilyen jelöléssel kívánnak ellátni. |
| --- | --- | --- |

b)

feldolgozott mezőgazdasági termékek élelmiszerként való felhasználásra, a következők kivételével:

—

állati termékek, amelyek átállásra utaló jelöléssel vannak ellátva, illetve amelyeket ilyen jelöléssel kívánnak ellátni.

2.   Származás: az 1. a) kategória termékei és az 1. b) kategóriába tartozó termékek ökológiai termeléssel előállított összetevői, amelyeket Argentínában állítottak elő.

3.   Termelési szabványok: Ley 25 127 sobre „Producción ecológica, biológica y orgánica”.

4.   Illetékes hatóság: Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria SENASA, www.senasa.gov.ar

5.   Ellenőrző szervek:

| — | Food Safety SA, www.foodsafety.com.ar |
| --- | --- |

—

Food Safety SA, www.foodsafety.com.ar

| — | Instituto Argentino para la Certificación y Promoción de Productos Agropecuarios Orgánicos SRL (Argencert), www.argencert.com |
| --- | --- |

—

Instituto Argentino para la Certificación y Promoción de Productos Agropecuarios Orgánicos SRL (Argencert), www.argencert.com

| — | Letis SA, www.letis.com.ar |
| --- | --- |

—

Letis SA, www.letis.com.ar

| — | Organización Internacional Agropecuaria (OIA), www.oia.com.ar |
| --- | --- |

—

Organización Internacional Agropecuaria (OIA), www.oia.com.ar

6.   Tanúsítványt kibocsátó szervek: az 5. pontban szereplő szervek.

7.   A jegyzékben való feltüntetés érvényességének határideje:

AUSZTRÁLIA

1.   Termékkategóriák:

| a) | feldolgozatlan növényi termékek és termesztésre szánt vegetatív szaporítóanyagok és vetőmagvak; |
| --- | --- |

a)

feldolgozatlan növényi termékek és termesztésre szánt vegetatív szaporítóanyagok és vetőmagvak;

| b) | alapvetően egy vagy több növényi eredetű összetevőből álló feldolgozott mezőgazdasági termékek élelmiszerként való felhasználásra. |
| --- | --- |

b)

alapvetően egy vagy több növényi eredetű összetevőből álló feldolgozott mezőgazdasági termékek élelmiszerként való felhasználásra.

2.   Származás: az 1. a) kategória termékei és az 1. b) kategóriába tartozó termékek ökológiai termeléssel előállított összetevői, amelyeket Ausztráliában állítottak elő.

3.   Termelési szabványok: ökológiai és biodinamikus termelésre vonatkozó nemzeti szabvány.

4.   Illetékes hatóság: Australian Quarantine and Inspection Service AQIS, www.aqis.gov.au

5.   Ellenőrző szervek és hatóságok:

| — | Australian Certified Organic Pty. Ltd., www.australianorganic.com.au |
| --- | --- |

—

Australian Certified Organic Pty. Ltd., www.australianorganic.com.au

| — | Australian Quarantine and Inspection Service (AQIS), www.aqis.gov.au |
| --- | --- |

—

Australian Quarantine and Inspection Service (AQIS), www.aqis.gov.au

| — | Bio-dynamic Research Institute (BDRI), www.demeter.org.au |
| --- | --- |

—

Bio-dynamic Research Institute (BDRI), www.demeter.org.au

| — | National Association of Sustainable Agriculture, Australia (NASAA), www.nasaa.com.au |
| --- | --- |

—

National Association of Sustainable Agriculture, Australia (NASAA), www.nasaa.com.au

| — | Organic Food Chain Pty Ltd (OFC), www.organicfoodchain.com.au |
| --- | --- |

—

Organic Food Chain Pty Ltd (OFC), www.organicfoodchain.com.au

6.   Tanúsítványt kibocsátó szervek és hatóságok: az 5. pontban szereplő szervek.

7.   A jegyzékben való feltüntetés érvényességének határideje:

COSTA RICA

1.   Termékkategóriák:

| a) | feldolgozatlan növényi termékek és termesztésre szánt vegetatív szaporítóanyagok és vetőmagvak; |
| --- | --- |

a)

feldolgozatlan növényi termékek és termesztésre szánt vegetatív szaporítóanyagok és vetőmagvak;

| b) | feldolgozott növényi termékek élelmiszerként való felhasználásra. |
| --- | --- |

b)

feldolgozott növényi termékek élelmiszerként való felhasználásra.

2.   Származás: Az 1. a) kategória termékei és az 1. b) kategóriába tartozó termékek ökológiai termeléssel előállított összetevői, amelyeket Costa Ricán állítottak elő.

3.   Termelési szabványok: Reglamento sobre la agricultura orgánica

4.   Illetékes hatóság: Servicio Fitosanitario del Estado, Ministerio de Agricultura y Ganadería, www.protecnet.go.cr/SFE/Organica.htm

5.   Ellenőrző szervek:

| — | BCS Oko-Garantie, www.bcs-oeko.com |
| --- | --- |

—

BCS Oko-Garantie, www.bcs-oeko.com

| — | Eco-LOGICA, www.eco-logica.com |
| --- | --- |

—

Eco-LOGICA, www.eco-logica.com

6.   Tanúsítványt kibocsátó hatóság: Ministerio de Agricultura y Ganadería.

7.   A jegyzékben való feltüntetés érvényességének határideje:

INDIA

1.   Termékkategóriák:

| a) | feldolgozatlan növényi termékek és termesztésre szánt vegetatív szaporítóanyagok és vetőmagvak; |
| --- | --- |

a)

feldolgozatlan növényi termékek és termesztésre szánt vegetatív szaporítóanyagok és vetőmagvak;

| b) | alapvetően egy vagy több növényi eredetű összetevőből álló feldolgozott mezőgazdasági termékek élelmiszerként való felhasználásra. |
| --- | --- |

b)

alapvetően egy vagy több növényi eredetű összetevőből álló feldolgozott mezőgazdasági termékek élelmiszerként való felhasználásra.

2.   Származás: az 1. a) kategória termékei és az 1. b) kategóriába tartozó termékek ökológiai termeléssel előállított összetevői, amelyeket Indiában állítottak elő.

3.   Termelési szabványok: Ökológiai termelésre vonatkozó nemzeti program.

4.   Illetékes hatóság: Agricultural and Processed Food Export Development Authority APEDA, www.apeda.com/organic

5.   Ellenőrző szervek és hatóságok:

| — | APOF Organic Certification Agency (AOCA), www.aoca.in |
| --- | --- |

—

APOF Organic Certification Agency (AOCA), www.aoca.in

| — | Bureau Veritas Certification India Pvt. Ltd, www.bureauveritas.co.in |
| --- | --- |

—

Bureau Veritas Certification India Pvt. Ltd, www.bureauveritas.co.in

| — | Control Union Certifications, www.controlunion.com |
| --- | --- |

—

Control Union Certifications, www.controlunion.com

| — | Ecocert SA (India Branch Office), www.ecocert.in |
| --- | --- |

—

Ecocert SA (India Branch Office), www.ecocert.in

| — | IMO Control Private Limited, www.imo.ch |
| --- | --- |

—

IMO Control Private Limited, www.imo.ch

| — | Indian Organic Certification Agency (Indocert), www.indocert.org |
| --- | --- |

—

Indian Organic Certification Agency (Indocert), www.indocert.org

| — | Lacon Quality Certification Pvt. Ltd, www.laconindia.com |
| --- | --- |

—

Lacon Quality Certification Pvt. Ltd, www.laconindia.com

| — | Natural Organic Certification Association, www.nocaindia.com |
| --- | --- |

—

Natural Organic Certification Association, www.nocaindia.com

| — | OneCert Asia Agri Certification private Limited, www.onecertasia.in |
| --- | --- |

—

OneCert Asia Agri Certification private Limited, www.onecertasia.in

| — | SGS India Pvt. Ltd, www.in.sgs.com |
| --- | --- |

—

SGS India Pvt. Ltd, www.in.sgs.com

| — | Uttaranchal State Organic Certification Agency (USOCA), www.organicuttarakhand.org/products_certification.htm |
| --- | --- |

—

Uttaranchal State Organic Certification Agency (USOCA), www.organicuttarakhand.org/products_certification.htm

| — | Rajasthan Organic Certification Agency (ROCA), http://www.rajasthankrishi.gov.in/Departments/SeedCert/index_eng.asp |
| --- | --- |

—

Rajasthan Organic Certification Agency (ROCA), http://www.rajasthankrishi.gov.in/Departments/SeedCert/index_eng.asp

6.   Tanúsítványt kibocsátó szervek és hatóságok: az 5. pontban szereplő szervek.

7.   A jegyzékben való feltüntetés érvényességének határideje:

IZRAEL

1.   Termékkategóriák:

| a) | feldolgozatlan növényi termékek és termesztésre szánt vegetatív szaporítóanyagok és vetőmagvak; |
| --- | --- |

a)

feldolgozatlan növényi termékek és termesztésre szánt vegetatív szaporítóanyagok és vetőmagvak;

| b) | alapvetően egy vagy több növényi eredetű összetevőből álló feldolgozott mezőgazdasági termékek élelmiszerként való felhasználásra. |
| --- | --- |

b)

alapvetően egy vagy több növényi eredetű összetevőből álló feldolgozott mezőgazdasági termékek élelmiszerként való felhasználásra.

2.   Származás: az 1. a) kategória termékei és az 1. b) kategóriába tartozó termékek ökológiai termeléssel előállított összetevői, amelyeket Izraelben állítottak elő vagy amelyeket Izraelbe importáltak:

vagy a Közösségből,

vagy harmadik országból egy olyan rendszer keretében, amelyet a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (2) bekezdése szerint egyenértékűnek ismertek el.

3.   Termelési szabványok: Ökológiai termeléssel előállított növényekre és az azokból származó termékekre vonatkozó nemzeti szabvány.

4.   Illetékes hatóság: Plant Protection and Inspection Services (PPIS), www.ppis.moag.gov.il

5.   Ellenőrző szervek és hatóságok:

| — | AGRIOR Ltd. – Organic Inspection & Certification, www.agrior.co.il |
| --- | --- |

—

AGRIOR Ltd. – Organic Inspection & Certification, www.agrior.co.il

| — | IQC Institute of Quality & Control, www.iqc.co.il |
| --- | --- |

—

IQC Institute of Quality & Control, www.iqc.co.il

| — | Plant Protection and Inspection Services (PPIS), www.ppis.moag.gov.il |
| --- | --- |

—

Plant Protection and Inspection Services (PPIS), www.ppis.moag.gov.il

| — | Skal Israel Inspection & Certification, www.skal.co.il |
| --- | --- |

—

Skal Israel Inspection & Certification, www.skal.co.il

6.   Tanúsítványt kibocsátó szervek és hatóságok: az 5. pontban szereplő szervek.

7.   A jegyzékbe való feltüntetés érvényességének határideje:

SVÁJC

1.   Termékkategóriák: élő vagy feldolgozatlan mezőgazdasági termékek és vegetatív szaporítóanyagok, feldolgozott mezőgazdasági termékek élelmiszerként való felhasználásra, termesztésre szánt takarmányok és vetőmagvak, a következők kivételével:

az átállási időszakban előállított termékek és az átállási időszakban előállított mezőgazdasági eredetű összetevőt tartalmazó termékek.

2.   Származás: termékek és ökológiai termeléssel előállított összetevők, amelyeket Svájcban állítottak elő, vagy amelyeket Svájcba importáltak:

vagy a Közösségből,

vagy olyan harmadik országból, amely tekintetében Svájc elismerte, hogy az ott előállított termékeket a svájci jogszabályokban meghatározottakkal egyenértékű szabályok alapján állították elő és ellenőrizték.

3.   Termelési szabványok: az ökológiai termelésre és az ökológiai termeléssel előállított növényi termékek és élelmiszerek címkézésére vonatkozó rendelet.

4.   Illetékes hatóság: Federal Office for Agriculture FOAG, http://www.blw.admin.ch/themen/00013/00085/00092/index.html?lang=en

5.   Ellenőrző szervek:

| — | Bio Test Agro (BTA), www.bio-test-agro.ch |
| --- | --- |

—

Bio Test Agro (BTA), www.bio-test-agro.ch

| — | bio.inspecta AG, www.bio-inspecta.ch |
| --- | --- |

—

bio.inspecta AG, www.bio-inspecta.ch

| — | Institut für Marktökologie (IMO); www.imo.ch |
| --- | --- |

—

Institut für Marktökologie (IMO); www.imo.ch

| — | ProCert Safety AG, www.procert.ch |
| --- | --- |

—

ProCert Safety AG, www.procert.ch

6.   Tanúsítványt kibocsátó szervek: az 5. pontban szereplő szervek.

7.   A jegyzékben való feltüntetés érvényességének határideje:

ÚJ-ZÉLAND

1.   Termékkategóriák:

| a) | élő vagy feldolgozatlan mezőgazdasági termékek és termesztésre szánt vegetatív szaporítóanyagok és vetőmagok, a következők kivételével:






  — | haszonállatok és állati termékek, amelyek átállásra utaló jelöléssel vannak ellátva, illetve amelyeket ilyen jelöléssel kívánnak ellátni, |
| --- | --- | --- |

a)

élő vagy feldolgozatlan mezőgazdasági termékek és termesztésre szánt vegetatív szaporítóanyagok és vetőmagok, a következők kivételével:

—

haszonállatok és állati termékek, amelyek átállásra utaló jelöléssel vannak ellátva, illetve amelyeket ilyen jelöléssel kívánnak ellátni,

| — | akvakultúra-termékek; |
| --- | --- |

—

akvakultúra-termékek;

| b) | feldolgozott mezőgazdasági termékek élelmiszerként való felhasználásra, a következők kivételével:






  — | állati termékek, amelyek átállásra utaló jelöléssel vannak ellátva, illetve amelyeket ilyen jelöléssel kívánnak ellátni, |
| --- | --- | --- |

b)

feldolgozott mezőgazdasági termékek élelmiszerként való felhasználásra, a következők kivételével:

—

állati termékek, amelyek átállásra utaló jelöléssel vannak ellátva, illetve amelyeket ilyen jelöléssel kívánnak ellátni,

| — | akvakultúra-termékeket tartalmazó termékek. |
| --- | --- |

—

akvakultúra-termékeket tartalmazó termékek.

2.   Származás: az 1. a) kategória termékei és az 1. b) kategóriába tartozó termékek ökológiai termeléssel előállított összetevői, amelyeket Új-Zélandon állítottak elő vagy amelyeket Új-Zélandra importáltak

vagy a Közösségből,

vagy harmadik országból egy olyan rendszer keretében, amelyet a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (2) bekezdése szerint egyenértékűnek ismertek el,

vagy egy olyan harmadik országból, amelynek termelési előírásait és ellenőrzési rendszerét – a MAF által megállapított rendelkezéseknek megfelelően ezen ország illetékes hatósága által benyújtott garanciák és adatok alapján – a MAF biogazdálkodásból származó élelmiszerek hatósági minőségbiztosítására vonatkozó programjával („Food Official Organic Assurance Programme”) egyenértékűnek ismerték el, és feltéve, hogy csak az Új-Zélandon előállított, az 1. b) kategóriába tartozó – maximum 5 % mezőgazdasági eredetű terméket tartalmazó – termékekbe történő bedolgozásra szánt, ökológiai termeléssel előállított összetevők kerülnek behozatalra.

3.   Termelési szabványok: NZFSA Technical Rules for Organic Production.

4.   Illetékes hatóság: New Zealand Food Safety Authority NZFSA, http://www.nzfsa.govt.nz/organics/

5.   Ellenőrző szervek:

| — | AsureQuality, www.organiccertification.co.nz |
| --- | --- |

—

AsureQuality, www.organiccertification.co.nz

| — | BIO-GRO New Zealand, www.bio-gro.co.nz |
| --- | --- |

—

BIO-GRO New Zealand, www.bio-gro.co.nz

6.   Tanúsítványt kibocsátó hatóság: Ministry of Agriculture and Forestry (MAF) – New Zealand Food Safety Authority (NZFSA).

7.   A jegyzékben való feltüntetés érvényességének határideje:

---

IV. MELLÉKLET

AZ EGYENÉRTÉKŰSÉG TEKINTETÉBEN ELISMERT ELLENŐRZŐ SZERVEK ÉS ELLENŐRZŐ HATÓSÁGOK JEGYZÉKE, ILLETVE A 10. CIKKBEN EMLÍTETT VONATKOZÓ ADATOK

---

V. MELLÉKLET

A 13. cikkben említett ellenőrzési tanúsítvány mintadokumentuma az ökológiai termelésből származó termékek Európai Közösségbe történő behozatalához

A tanúsítványmintát a következő szempontok szerint kell követni:

| — | szövegében, |
| --- | --- |

—

szövegében,

| — | a formátumban, egyetlen lapon, |
| --- | --- |

—

a formátumban, egyetlen lapon,

| — | a táblázat rovatainak elrendezésében, illetve méreteiben. |
| --- | --- |

—

a táblázat rovatainak elrendezésében, illetve méreteiben.

Image

Image

Image

---

VI. MELLÉKLET

A 14. cikkben említett ellenőrzési tanúsítvány kivonatának mintadokumentuma

A kivonatmintát a következő szempontok szerint kell követni:

| — | szövegében, |
| --- | --- |

—

szövegében,

| — | formai elemeiben, |
| --- | --- |

—

formai elemeiben,

| — | a táblázat rovatainak elrendezésében, illetve méreteiben. |
| --- | --- |

—

a táblázat rovatainak elrendezésében, illetve méreteiben.

Image

Image

---

VII. MELLÉKLET

A 20. cikkben említett megfelelési táblázat

| 345/2008/EK rendelet | 605/2008/EK rendelet | E rendelet |
| --- | --- | --- |
| — | 1. cikk (1) bekezdés | 1. cikk |
| — | 1. cikk (2) bekezdés | — |
| — | 2. cikk, bevezető szöveg és (1) pont | 2. cikk, bevezető szöveg és (1) pont |
| | — | 2. cikk, (2) pont |
| | 2. cikk, (2) pont | 2. cikk, (3) pont |
| | 2. cikk, (3) pont | 2. cikk, (4) pont |
| | 2. cikk, (4) pont | — |
| | 2. cikk, (5) pont | 2. cikk, (5) pont |
| — | — | 3. cikk |
| — | — | 4. cikk |
| — | — | 5. cikk |
| — | — | 6. cikk |
| 1. cikk | — | 7. cikk |
| 2. cikk (1) bekezdés | — | 8. cikk (1) bekezdés |
| 2. cikk (2) bekezdés | — | 8. cikk (2) bekezdés |
| 2. cikk (3) bekezdés | — | 8. cikk (3) bekezdés |
| 2. cikk (4) bekezdés | — | 8. cikk (3) bekezdés és 9. cikk (2) bekezdés |
| — | — | 8. cikk (4) bekezdés |
| 2. cikk (5) bekezdés | | 9. cikk (1) bekezdés |
| 2. cikk (6) bekezdés | | 9. cikk (3) bekezdés és 9. cikk (4) bekezdés |
| — | — | 10. cikk |
| — | — | 11. cikk |
| — | — | 12. cikk |
| — | 3. és 4. cikk | 13. cikk |
| — | 5. cikk | 14. cikk |
| — | 6. cikk | 15. cikk |
| — | — | 16. cikk |
| — | — | 17. cikk |
| — | 7. cikk (1) bekezdés | — |
| — | 7. cikk (2) bekezdés | — |
| — | — | 18. cikk |
| — | — | 19. cikk |
| 3. cikk | 8. cikk | 20. cikk |
| 4. cikk | 9. cikk | 21. cikk |
| II. melléklet | — | — |
| — | — | I. melléklet |
| — | — | II. melléklet |
| I. melléklet | — | III. melléklet |
| — | — | IV. melléklet |
| — | I. melléklet | V. melléklet |
| — | II. melléklet | VI. melléklet |
| III. melléklet | IV. melléklet | VII. melléklet |

345/2008/EK rendelet

605/2008/EK rendelet

E rendelet

—

1. cikk (1) bekezdés

1. cikk

—

1. cikk (2) bekezdés

—

—

2. cikk, bevezető szöveg és (1) pont

2. cikk, bevezető szöveg és (1) pont

—

2. cikk, (2) pont

2. cikk, (2) pont

2. cikk, (3) pont

2. cikk, (3) pont

2. cikk, (4) pont

2. cikk, (4) pont

—

2. cikk, (5) pont

2. cikk, (5) pont

—

—

3. cikk

—

—

4. cikk

—

—

5. cikk

—

—

6. cikk

1. cikk

—

7. cikk

2. cikk (1) bekezdés

—

8. cikk (1) bekezdés

2. cikk (2) bekezdés

—

8. cikk (2) bekezdés

2. cikk (3) bekezdés

—

8. cikk (3) bekezdés

2. cikk (4) bekezdés

—

8. cikk (3) bekezdés és 9. cikk (2) bekezdés

—

—

8. cikk (4) bekezdés

2. cikk (5) bekezdés

9. cikk (1) bekezdés

2. cikk (6) bekezdés

9. cikk (3) bekezdés és 9. cikk (4) bekezdés

—

—

10. cikk

—

—

11. cikk

—

—

12. cikk

—

3. és 4. cikk

13. cikk

—

5. cikk

14. cikk

—

6. cikk

15. cikk

—

—

16. cikk

—

—

17. cikk

—

7. cikk (1) bekezdés

—

—

7. cikk (2) bekezdés

—

—

—

18. cikk

—

—

19. cikk

3. cikk

8. cikk

20. cikk

4. cikk

9. cikk

21. cikk

II. melléklet

—

—

—

—

I. melléklet

—

—

II. melléklet

I. melléklet

—

III. melléklet

—

—

IV. melléklet

—

I. melléklet

V. melléklet

—

II. melléklet

VI. melléklet

III. melléklet

IV. melléklet

VII. melléklet

---

| 12.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/53 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/53

---

A BIZOTTSÁG 1236/2008/EK RENDELETE

(2008. december 11.)

a bizonyos textiltermékeknek a Közösségbe történő kivitelénél Laosz különleges helyzetének figyelembevétele érdekében a 2454/93/EGK rendeletben foglalt és az általános preferenciális rendszer keretében használt „származó termék” fogalom meghatározásától történő eltérésről szóló 1613/2000/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 247. cikkére,

tekintettel a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 76. cikkére,

mivel:

| (1) | A tarifális preferenciák általános rendszerének alkalmazásáról szóló, 2005. június 27-i 980/2005/EK tanácsi rendelettel (3) a Közösség általános tarifális kedvezményeket nyújtott Laosznak. A 980/2005/EK rendelet 2008. december 31-én hatályát veszti, azonban helyette 2009. január 1-jétől a 732/2008/EK tanácsi rendelet (4) alkalmazandó, amely megerősíti a Közösség részéről Laosznak nyújtott tarifális kedvezmények fenntartását. |
| --- | --- |

(1)

A tarifális preferenciák általános rendszerének alkalmazásáról szóló, 2005. június 27-i 980/2005/EK tanácsi rendelettel (3) a Közösség általános tarifális kedvezményeket nyújtott Laosznak. A 980/2005/EK rendelet 2008. december 31-én hatályát veszti, azonban helyette 2009. január 1-jétől a 732/2008/EK tanácsi rendelet (4) alkalmazandó, amely megerősíti a Közösség részéről Laosznak nyújtott tarifális kedvezmények fenntartását.

| (2) | A 2454/93/EGK rendelet meghatározza az általános preferenciális rendszer alkalmazásában használandó „származó termék” fogalmát. A 2454/93/EGK rendelet e meghatározástól való eltérésről is rendelkezik azon legkevésbé fejlett, az általános preferenciarendszer (GSP) által kedvezményezett országok esetében, amelyek erre vonatkozóan megfelelő kérelmet nyújtanak be a Közösséghez. |
| --- | --- |

(2)

A 2454/93/EGK rendelet meghatározza az általános preferenciális rendszer alkalmazásában használandó „származó termék” fogalmát. A 2454/93/EGK rendelet e meghatározástól való eltérésről is rendelkezik azon legkevésbé fejlett, az általános preferenciarendszer (GSP) által kedvezményezett országok esetében, amelyek erre vonatkozóan megfelelő kérelmet nyújtanak be a Közösséghez.

| (3) | Laosz egyes textiltermékek esetében élt az 1613/2000/EK bizottsági rendelet (5) szerinti eltérés lehetőségével, amelyet több ízben meghosszabbítottak, és 2008. december 31-én jár le. |
| --- | --- |

(3)

Laosz egyes textiltermékek esetében élt az 1613/2000/EK bizottsági rendelet (5) szerinti eltérés lehetőségével, amelyet több ízben meghosszabbítottak, és 2008. december 31-én jár le.

| (4) | Laosz 2008. október 9-i levelében kérvényezte az eltérés meghosszabbítását, összhangban a 2454/93/EGK rendelet 76. cikkével. |
| --- | --- |

(4)

Laosz 2008. október 9-i levelében kérvényezte az eltérés meghosszabbítását, összhangban a 2454/93/EGK rendelet 76. cikkével.

| (5) | Az 1613/2000/EK rendelet időbeli hatályának az 1806/2006/EK bizottsági rendelettel (6) történő legutóbbi meghosszabbításakor arra számítottak, hogy az eltérés lejárta előtt már új és egyszerűbb, a fejlődést elősegítő származási GSP-szabályok lesznek alkalmazhatók. Azonban az új származási GSP-szabályokat még nem fogadták el, és a jelenlegi számítások szerint 2009 vége előtt nem is várható új származási szabályok bevezetése. |
| --- | --- |

(5)

Az 1613/2000/EK rendelet időbeli hatályának az 1806/2006/EK bizottsági rendelettel (6) történő legutóbbi meghosszabbításakor arra számítottak, hogy az eltérés lejárta előtt már új és egyszerűbb, a fejlődést elősegítő származási GSP-szabályok lesznek alkalmazhatók. Azonban az új származási GSP-szabályokat még nem fogadták el, és a jelenlegi számítások szerint 2009 vége előtt nem is várható új származási szabályok bevezetése.

| (6) | A kérelemből kitűnik, hogy a jelenlegi származási szabályoknak a kielégítő megmunkálására vagy feldolgozásra, illetve a regionális kumulációra való alkalmazása igen kedvezőtlen hatással lenne a közösségi piacra szánt laoszi ruhaexport jövőbeli lehetőségére és a beruházási kedvre. Ez további vállalkozások felszámolását és munkahelyek megszűnését eredményezné az országban. Továbbá úgy tűnik, hogy a jelenleg alkalmazandó származási GSP-szabályok akár rövid időre történő alkalmazása is vélhetően a fenti következménnyel járna. |
| --- | --- |

(6)

A kérelemből kitűnik, hogy a jelenlegi származási szabályoknak a kielégítő megmunkálására vagy feldolgozásra, illetve a regionális kumulációra való alkalmazása igen kedvezőtlen hatással lenne a közösségi piacra szánt laoszi ruhaexport jövőbeli lehetőségére és a beruházási kedvre. Ez további vállalkozások felszámolását és munkahelyek megszűnését eredményezné az országban. Továbbá úgy tűnik, hogy a jelenleg alkalmazandó származási GSP-szabályok akár rövid időre történő alkalmazása is vélhetően a fenti következménnyel járna.

| (7) | A meghosszabbítás időtartamát úgy kell megállapítani, hogy kellő idő maradjon az új származási GSP-szabályok elfogadásához és végrehajtásához. Mivel a laoszi ipar stabilitása és növekedése szempontjából az említett eltérés alapján hosszabb távra kötött szerződések különösen nagy jelentőséggel bírnak, az eltérést olyan mértékben célszerű meghosszabbítani, hogy a gazdasági szereplőknek lehetőségük legyen ilyen szerződések megkötésére. |
| --- | --- |

(7)

A meghosszabbítás időtartamát úgy kell megállapítani, hogy kellő idő maradjon az új származási GSP-szabályok elfogadásához és végrehajtásához. Mivel a laoszi ipar stabilitása és növekedése szempontjából az említett eltérés alapján hosszabb távra kötött szerződések különösen nagy jelentőséggel bírnak, az eltérést olyan mértékben célszerű meghosszabbítani, hogy a gazdasági szereplőknek lehetőségük legyen ilyen szerződések megkötésére.

| (8) | Az új származási szabályok alkalmazása révén az olyan laoszi termékek, amelyek jelenleg csak az eltérés alkalmazásán keresztül jogosultak kedvezményes elbánásra, automatikusan jogosultak lesznek erre. Az eltérés ebben a pillanatban értelmét veszti. A gazdasági szereplők általi érthetőség érdekében ezért az 1613/2000/EK rendeletet az új származási szabályok alkalmazásának időpontjától kezdődően hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(8)

Az új származási szabályok alkalmazása révén az olyan laoszi termékek, amelyek jelenleg csak az eltérés alkalmazásán keresztül jogosultak kedvezményes elbánásra, automatikusan jogosultak lesznek erre. Az eltérés ebben a pillanatban értelmét veszti. A gazdasági szereplők általi érthetőség érdekében ezért az 1613/2000/EK rendeletet az új származási szabályok alkalmazásának időpontjától kezdődően hatályon kívül kell helyezni.

| (9) | Ennek megfelelően az eltérést az új származási szabályok alkalmazásának a 2454/93/EGK rendeletben meghatározandó időpontjáig, de legfeljebb 2010. december 31-ig kell meghosszabbítani. |
| --- | --- |

(9)

Ennek megfelelően az eltérést az új származási szabályok alkalmazásának a 2454/93/EGK rendeletben meghatározandó időpontjáig, de legfeljebb 2010. december 31-ig kell meghosszabbítani.

| (10) | Az 1613/2000/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

Az 1613/2000/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1613/2000/EK rendelet 2. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

Az 1. cikkben meghatározott eltérést a 2000. július 15. és a 2454/93/EGK rendeletnek az általános preferenciális rendszer keretében használt »származó termék« fogalom meghatározása tekintetében történő módosítása alkalmazásának időpontja közötti időszakban közvetlenül Laoszból szállított és a Közösségbe importált termékekre kell alkalmazni az egyes termékekhez a mellékletben feltüntetett éves mennyiségeken belül; az említett eltérés azonban 2010. december 31-e után nem alkalmazható.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2009. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 11-én.

a Bizottság részéről

László KOVÁCS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

1

(2)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o.

2

(3)  HL L 169., 2005.6.30., 1. o.

3

(4)  HL L 211., 2008.8.6., 1. o.

4

(5)  HL L 185., 2000.7.25., 38. o.

5

(6)  HL L 343., 2006.12.8., 69. o.

6

---

| 12.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/55 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/55

---

A BIZOTTSÁG 1237/2008/EK RENDELETE

(2008. december 11.)

a 3448/93/EK tanácsi rendeletnek a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer és az ilyen visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében történő végrehajtásáról szóló 1043/2005/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról szóló, 1993. december 6-i 3448/93/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1043/2005/EK bizottsági rendelet (2) 5. cikkének (3) bekezdése szerint amennyiben az exportált árucikkek gyártása során árucikkeket használnak fel, az exportált árucikkek gyártása során felhasznált alaptermékek, az azok feldolgozásából nyert termékek, illetve e kategóriák valamelyikének megfeleltetett termékek mindegyikére vonatkozó összeg kiszámításához a figyelembe veendő visszatérítési mérték az a mérték, amely az említett árucikkek feldolgozatlan exportjára érvényes. |
| --- | --- |

(1)

Az 1043/2005/EK bizottsági rendelet (2) 5. cikkének (3) bekezdése szerint amennyiben az exportált árucikkek gyártása során árucikkeket használnak fel, az exportált árucikkek gyártása során felhasznált alaptermékek, az azok feldolgozásából nyert termékek, illetve e kategóriák valamelyikének megfeleltetett termékek mindegyikére vonatkozó összeg kiszámításához a figyelembe veendő visszatérítési mérték az a mérték, amely az említett árucikkek feldolgozatlan exportjára érvényes.

| (2) | Az 1043/2005/EK rendelet 19. cikke (1) bekezdésével összhangban, amennyiben a 3502 11 90 és a 3502 19 90 KN-kód alá tartozó ovalbumin világkereskedelmi helyzete vagy bizonyos piacok különleges követelményei úgy kívánják, az ezekre az árucikkekre vonatkozó visszatérítés a rendeltetési helytől függően különböző mértékben is megállapítható. |
| --- | --- |

(2)

Az 1043/2005/EK rendelet 19. cikke (1) bekezdésével összhangban, amennyiben a 3502 11 90 és a 3502 19 90 KN-kód alá tartozó ovalbumin világkereskedelmi helyzete vagy bizonyos piacok különleges követelményei úgy kívánják, az ezekre az árucikkekre vonatkozó visszatérítés a rendeltetési helytől függően különböző mértékben is megállapítható.

| (3) | Az 1043/2005/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdése és a 19. cikk (1) bekezdésének összevetése azt a helytelen értelmezést eredményezheti, miszerint az ovalbumin összetevőt tartalmazó árucikkek, amelyeket harmadik országokba, főként Dél-Koreába, Japánba, Malajziába, Thaiföldre, Tajvanra és a Fülöp-szigetekre exportálnak, abban a magasabb visszatérítési mértékben részesülhetnek, amelyeket az említett rendeltetési helyekre kizárólag változatlan állapotban exportált ovalbuminra állapítottak meg. |
| --- | --- |

(3)

Az 1043/2005/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdése és a 19. cikk (1) bekezdésének összevetése azt a helytelen értelmezést eredményezheti, miszerint az ovalbumin összetevőt tartalmazó árucikkek, amelyeket harmadik országokba, főként Dél-Koreába, Japánba, Malajziába, Thaiföldre, Tajvanra és a Fülöp-szigetekre exportálnak, abban a magasabb visszatérítési mértékben részesülhetnek, amelyeket az említett rendeltetési helyekre kizárólag változatlan állapotban exportált ovalbuminra állapítottak meg.

| (4) | Az egyértelműség és a Közösség pénzügyi érdekének védelmében ezért célszerű pontosítani, hogy csak a változatlan állapotban exportált ovalbumin részesülhet az említett rendeltetési helyekre az 1043/2005/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdésével összhangban megállapított magasabb visszatérítési mértékből. |
| --- | --- |

(4)

Az egyértelműség és a Közösség pénzügyi érdekének védelmében ezért célszerű pontosítani, hogy csak a változatlan állapotban exportált ovalbumin részesülhet az említett rendeltetési helyekre az 1043/2005/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdésével összhangban megállapított magasabb visszatérítési mértékből.

| (5) | Az 1043/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az 1043/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak az I. mellékletben nem szereplő feldolgozott mezőgazdasági termékek kereskedelmére vonatkozó horizontális kérdésekkel foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak az I. mellékletben nem szereplő feldolgozott mezőgazdasági termékek kereskedelmére vonatkozó horizontális kérdésekkel foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1043/2005/EK rendelet 19. cikke (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A változatlan állapotban exportált, a 3501 10 KN-kód alá tartozó kazeinra, a 3501 90 90 KN-kód alá tartozó kazeinátokra, illetve a 3502 11 90 és a 3502 19 90 KN-kód alá tartozó ovalbuminra vonatkozó visszatérítés rendeltetési helytől függően különböző mértékben is megállapítható amennyiben ezt megköveteli:

| a) | az említett árucikk világpiaci helyzete; vagy |
| --- | --- |

a)

az említett árucikk világpiaci helyzete; vagy

| b) | az egyes piacok sajátos követelményei.” |
| --- | --- |

b)

az egyes piacok sajátos követelményei.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 11-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 318., 1993.12.20., 18. o.

1

(2)  HL L 172., 2005.7.5., 24. o.

2

---

| 12.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/56 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/56

---

A BIZOTTSÁG 1238/2008/EK RENDELETE

(2008. december 10.)

a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES V, VI és VII övezet közösségi vizein és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizein folytatott, villás tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A közösségi halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó, 2007-es és 2008-as halászati lehetőségeinek rögzítéséről szóló, 2006. december 19-i 2015/2006/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2007. és a 2008. évre. |
| --- | --- |

(1)

A közösségi halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó, 2007-es és 2008-as halászati lehetőségeinek rögzítéséről szóló, 2006. december 19-i 2015/2006/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2007. és a 2008. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2008. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2008. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát.

| (3) | Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást, |
| --- | --- |

(3)

Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2008. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve az e hajók által fogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 10-én.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o.

2

(3)  HL L 384., 2006.12.29., 28. o.

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 10/DSS |
| --- | --- |
| Tagállam | Spanyolország |
| Állomány | GFB/567- |
| Faj | Villás tőkehal (Phycis blennoides) |
| Terület | Az ICES V, VI és VII övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei |
| Időpont | 2008.9.30. |

Szám

10/DSS

Tagállam

Spanyolország

Állomány

GFB/567-

Faj

Villás tőkehal (Phycis blennoides)

Terület

Az ICES V, VI és VII övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei

Időpont

2008.9.30.

---

| 12.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/58 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/58

---

A BIZOTTSÁG 1239/2008/EK RENDELETE

(2008. december 10.)

a Svédország lobogója alatt közlekedő hajók által a Kattegatban folytatott, közönséges tőkehalra irányuló halászat újbóli engedélyezéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. január 16-i 40/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2008. évre. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. január 16-i 40/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2008. évre.

| (2) | 2008. május 15-én Svédország a 2847/93/EGK rendelet 21. cikkének (2) bekezdése értelmében arról értesítette a Bizottságot, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók számára 2008. május 19-i hatállyal megtiltja a közönséges tőkehal halászatát a Kattegatban. |
| --- | --- |

(2)

2008. május 15-én Svédország a 2847/93/EGK rendelet 21. cikkének (2) bekezdése értelmében arról értesítette a Bizottságot, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók számára 2008. május 19-i hatállyal megtiltja a közönséges tőkehal halászatát a Kattegatban.

| (3) | 2008. június 19-én a Bizottság a 2847/93/EGK rendelet 21. cikkének (3) bekezdése és a 2371/2002/EK rendelet 26. cikkének (4) bekezdése értelmében ugyanezen időbeli hatállyal elfogadta a Svédország lobogója alatt közlekedő hajók által a Kattegatban folytatott közönségestőkehal-halászat tilalmáról szóló 585/2008/EK rendeletet (4). |
| --- | --- |

(3)

2008. június 19-én a Bizottság a 2847/93/EGK rendelet 21. cikkének (3) bekezdése és a 2371/2002/EK rendelet 26. cikkének (4) bekezdése értelmében ugyanezen időbeli hatállyal elfogadta a Svédország lobogója alatt közlekedő hajók által a Kattegatban folytatott közönségestőkehal-halászat tilalmáról szóló 585/2008/EK rendeletet (4).

| (4) | A Bizottsághoz a svéd hatóságok által eljutatott tájékoztatás szerint a Kattegatra vonatkozó svéd kvótán belül még rendelkezésre áll egy bizonyos közönségestőkehal-mennyiség. Következésképpen a Svédország lobogója alatt közlekedő vagy Svédországban lajstromozott hajók számára engedélyezni kell a közönséges tőkehal halászatát az említett övezetekben. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottsághoz a svéd hatóságok által eljutatott tájékoztatás szerint a Kattegatra vonatkozó svéd kvótán belül még rendelkezésre áll egy bizonyos közönségestőkehal-mennyiség. Következésképpen a Svédország lobogója alatt közlekedő vagy Svédországban lajstromozott hajók számára engedélyezni kell a közönséges tőkehal halászatát az említett övezetekben.

| (5) | Az engedély 2008. október 13-tól lép hatályba annak érdekében, hogy a kérdéses tőkehalmennyiséget még ez év vége előtt le lehessen halászni. |
| --- | --- |

(5)

Az engedély 2008. október 13-tól lép hatályba annak érdekében, hogy a kérdéses tőkehalmennyiséget még ez év vége előtt le lehessen halászni.

| (6) | Következésképpen az 585/2008/EK rendeletet 2008. október 13-ával hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(6)

Következésképpen az 585/2008/EK rendeletet 2008. október 13-ával hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 585/2008/EK rendelet hatályát veszti.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2008. október 13-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 10-én.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o.

2

(3)  HL L 19., 2008.1.23., 1. o.

3

(4)  HL L 162., 2008.6.21., 9. o.

4

---

MELLÉKLET

| Szám | 64 – a halászat újbóli engedélyezése |
| --- | --- |
| Tagállam | SVÉDORSZÁG |
| Állomány | COD/03AS. |
| Faj | Közönséges tőkehal |
| Terület | Kattegat |
| Időpont | 2008.10.13. |

Szám

64 – a halászat újbóli engedélyezése

Tagállam

SVÉDORSZÁG

Állomány

COD/03AS.

Faj

Közönséges tőkehal

Terület

Kattegat

Időpont

2008.10.13.

---

| 12.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/60 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/60

---

A BIZOTTSÁG 1240/2008/EK RENDELETE

(2008. december 10.)

az elefántcsontparti helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 560/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az elefántcsontparti helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 560/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2005/560/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a természetes és jogi személyeket, illetve szervezeteket, akikre és amelyekre az említett rendelet értelmében a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A 2005/560/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a természetes és jogi személyeket, illetve szervezeteket, akikre és amelyekre az említett rendelet értelmében a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

| (2) | 2006. december 18-án és 2008. október 21-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankciós bizottsága arról határozott, hogy módosítja azon személyek, csoportok és szervezetek listáját, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági források befagyasztását alkalmazni kell, azáltal, hogy kiegészíti a listán már szereplő személyekre vonatkozó információkat. Az I. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(2)

2006. december 18-án és 2008. október 21-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankciós bizottsága arról határozott, hogy módosítja azon személyek, csoportok és szervezetek listáját, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági források befagyasztását alkalmazni kell, azáltal, hogy kiegészíti a listán már szereplő személyekre vonatkozó információkat. Az I. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 560/2005/EK rendelet I. melléklete helyébe az e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 10-én.

a Bizottság részéről

Eneko LANDÁBURU

külkapcsolatokért felelős főigazgató

---

(1)  HL L 95., 2005.4.14., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

A 2., 4. és 7. cikkben említett természetes vagy jogi személyek, illetve szervezetek jegyzéke

| (1) | Charles Blé Goudé (alias Gbapé Zadi). Címe: Bloc P 170, Yopougon Selmer, Côte d’Ivoire, (b) Hotel Ivoire, Abidjan, Cocody, Elefántcsontpart. Születési idő:1972.1.1. Születési helye: (a) Guibéroua (Gagnoa), Côte d'Ivoire, (b) Niagbrahio/Guiberoua, Côte d'Ivoire, (c) Guiberoua, Côte d'Ivoire. Állampolgársága: Elefántcsontpart Útlevélszám: (a) 04LE66241 (Elefántcsontpart, kiállítva 2005. november 10-én, érvényes 2008. november 9-ig), (b) AE/088 DH 12 (diplomata útlevél Elefántcsontpart, kiállítva 2002. december 20-án, érvényes 2005. december 11-ig), (c) 98LC39292 (Elefántcsontpart, kiállítva 2000. november 24-én, érvényes 2003. november 23-ig). Útiokmány száma: C2310421 (Svájc, kiállítva 2005. november 15-én, érvényes 2005. december 31-ig).
  Egyéb információ: (1) Cím (a) 2001-ben, cím (b) lásd a C2310421 sz. útiokmányban szereplő címet; (2) lehetséges álnevek vagy címek: »Général« vagy »Génie de kpo«; (3) a COJEP vezetője (»Young Patriots«). Ismételten olyan nyilatkozatokat tett, melyekben szította az Egyesült Nemzetek intézményei és személyzete, valamint külföldiek elleni erőszakot; utcai milíciák által elkövetett erőszakos cselekmények vezetése és ezekben való részvétel, beleértve a verekedést, a nemi erőszakot és a bírósági eljárás nélküli kivégzéseket; az ENSZ, a nemzetközi munkacsoport (IWG), a politikai ellenzék és a független sajtó megfélemlítése; a nemzetközi rádióállomások szabotálása; az IWG tevékenységének, az ENSZ elefántcsontparti műveletének (UNOCI), a francia katonai erőknek, valamint az 1643 (2005) ENSZ BT-határozatban meghatározott békefolyamatnak az akadályozása, |
| --- | --- |

(1)

Charles Blé Goudé (alias Gbapé Zadi). Címe: Bloc P 170, Yopougon Selmer, Côte d’Ivoire, (b) Hotel Ivoire, Abidjan, Cocody, Elefántcsontpart. Születési idő:1972.1.1. Születési helye: (a) Guibéroua (Gagnoa), Côte d'Ivoire, (b) Niagbrahio/Guiberoua, Côte d'Ivoire, (c) Guiberoua, Côte d'Ivoire. Állampolgársága: Elefántcsontpart Útlevélszám: (a) 04LE66241 (Elefántcsontpart, kiállítva 2005. november 10-én, érvényes 2008. november 9-ig), (b) AE/088 DH 12 (diplomata útlevél Elefántcsontpart, kiállítva 2002. december 20-án, érvényes 2005. december 11-ig), (c) 98LC39292 (Elefántcsontpart, kiállítva 2000. november 24-én, érvényes 2003. november 23-ig). Útiokmány száma: C2310421 (Svájc, kiállítva 2005. november 15-én, érvényes 2005. december 31-ig).

Egyéb információ: (1) Cím (a) 2001-ben, cím (b) lásd a C2310421 sz. útiokmányban szereplő címet; (2) lehetséges álnevek vagy címek: »Général« vagy »Génie de kpo«; (3) a COJEP vezetője (»Young Patriots«). Ismételten olyan nyilatkozatokat tett, melyekben szította az Egyesült Nemzetek intézményei és személyzete, valamint külföldiek elleni erőszakot; utcai milíciák által elkövetett erőszakos cselekmények vezetése és ezekben való részvétel, beleértve a verekedést, a nemi erőszakot és a bírósági eljárás nélküli kivégzéseket; az ENSZ, a nemzetközi munkacsoport (IWG), a politikai ellenzék és a független sajtó megfélemlítése; a nemzetközi rádióállomások szabotálása; az IWG tevékenységének, az ENSZ elefántcsontparti műveletének (UNOCI), a francia katonai erőknek, valamint az 1643 (2005) ENSZ BT-határozatban meghatározott békefolyamatnak az akadályozása,

| (2) | Eugène N’goran Kouadio Djué. Születési idő: (a) 1966.1.1., (b) 1969.12.20. Állampolgársága: Elefántcsontpart Útlevélszám: 04LE017521 (kiállítva 2005. február 10-én, érvényes 2008. február 10-ig).
  Egyéb információ: Az »Union des Patriotes pour la Libération Totale de la Côte d’Ivoire (UPLTCI) vezetője«. Ismételten olyan nyilatkozatokat tett, melyekben szította az Egyesült Nemzetek intézményei és személyzete, valamint külföldiek elleni erőszakot; utcai milíciák által elkövetett erőszakos cselekmények vezetése és az ezekben való részvétel, beleértve a verekedést, a nemi erőszakot és a bírósági eljárás nélküli kivégzéseket; az IWG tevékenységének, az ENSZ elefántcsontparti műveletének (UNOCI), a francia katonai erők tevékenységének, valamint az 1643 (2005) ENSZ BT-határozatban meghatározott békefolyamatnak az akadályozása, |
| --- | --- |

(2)

Eugène N’goran Kouadio Djué. Születési idő: (a) 1966.1.1., (b) 1969.12.20. Állampolgársága: Elefántcsontpart Útlevélszám: 04LE017521 (kiállítva 2005. február 10-én, érvényes 2008. február 10-ig).

Egyéb információ: Az »Union des Patriotes pour la Libération Totale de la Côte d’Ivoire (UPLTCI) vezetője«. Ismételten olyan nyilatkozatokat tett, melyekben szította az Egyesült Nemzetek intézményei és személyzete, valamint külföldiek elleni erőszakot; utcai milíciák által elkövetett erőszakos cselekmények vezetése és az ezekben való részvétel, beleértve a verekedést, a nemi erőszakot és a bírósági eljárás nélküli kivégzéseket; az IWG tevékenységének, az ENSZ elefántcsontparti műveletének (UNOCI), a francia katonai erők tevékenységének, valamint az 1643 (2005) ENSZ BT-határozatban meghatározott békefolyamatnak az akadályozása,

| (3) | Martin Kouakou Fofié. Születési idő: 1968.1.1. Születési helye: Bohi, Elefántcsontpart. Állampolgársága: Elefántcsontpart Személyazonosító igazolvány száma: (a) 2096927 (Burkina Faso, kiállítva 2005. március 17-én), (b) 970860100249 (Elefántcsontpart, kiállítva 1997. augusztus 5-én, érvényes 2007. augusztus 5-ig).
  Egyéb információ: (a) Burkina Faso állampolgársági igazolás: CNB N.076 (2003.2.17.), Apja neve: Yao Koffi Fofié, Anyja neve: Ama Krouama Kossonou; (b) Új haderő szakaszvezető parancsnoka, Korhogo szektor. A parancsnoksága alatt álló erők részt vettek gyermekkatonák toborzásában, erőszakos emberrablásokban, kényszermunkára kényszerítésben, nők szexuális zaklatásában, önkényes letartóztatásokban és bírósági eljárás nélküli kivégzésekben, amelyek ellentétesek az emberi jogi egyezményekkel és a nemzetközi humanitárius joggal; az IWG tevékenységének, az ENSZ elefántcsontparti műveletének (UNOCI), a francia katonai erők tevékenységének, valamint az 1643 (2005) ENSZ BT-határozatban meghatározott békefolyamatnak az akadályozása.” |
| --- | --- |

(3)

Martin Kouakou Fofié. Születési idő: 1968.1.1. Születési helye: Bohi, Elefántcsontpart. Állampolgársága: Elefántcsontpart Személyazonosító igazolvány száma: (a) 2096927 (Burkina Faso, kiállítva 2005. március 17-én), (b) 970860100249 (Elefántcsontpart, kiállítva 1997. augusztus 5-én, érvényes 2007. augusztus 5-ig).

Egyéb információ: (a) Burkina Faso állampolgársági igazolás: CNB N.076 (2003.2.17.), Apja neve: Yao Koffi Fofié, Anyja neve: Ama Krouama Kossonou; (b) Új haderő szakaszvezető parancsnoka, Korhogo szektor. A parancsnoksága alatt álló erők részt vettek gyermekkatonák toborzásában, erőszakos emberrablásokban, kényszermunkára kényszerítésben, nők szexuális zaklatásában, önkényes letartóztatásokban és bírósági eljárás nélküli kivégzésekben, amelyek ellentétesek az emberi jogi egyezményekkel és a nemzetközi humanitárius joggal; az IWG tevékenységének, az ENSZ elefántcsontparti műveletének (UNOCI), a francia katonai erők tevékenységének, valamint az 1643 (2005) ENSZ BT-határozatban meghatározott békefolyamatnak az akadályozása.”

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 12.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/62 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/62

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. május 20.)

a Franciaország által a Fonds de prévention des aléas pêche nevű alap és a halászati vállalkozások részére nyújtott támogatásokról (C 9/06 számú állami támogatás)

(az értesítés a C(2007) 5636. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/936/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

miután felszólították az érdekelt harmadik feleket, hogy az említett cikknek megfelelően nyújtsák be észrevételeiket,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság különböző tájékoztatásokból értesült arról, hogy Franciaországban 2004 óta létezik egy, a halászati vállalkozások által az üzemanyagárak növekedése miatt elszenvedett károk kompenzálására szolgáló alap. A fenti tájékoztatások alapján a szóban forgó alap, amely a Fonds de prévention des aléas pêche (Halászati Kockázatmegelőzési Alap, a továbbiakban: FPAP) nevet viseli, hivatalosan a halászok által használt üzemanyagok áraiban bekövetkező rövid távú változások hatásainak enyhítését tűzte ki célul, de a gyakorlatban ezen alap révén a halászati vállalkozások a piaci árnál jóval alacsonyabb áron juthattak üzemanyaghoz. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság különböző tájékoztatásokból értesült arról, hogy Franciaországban 2004 óta létezik egy, a halászati vállalkozások által az üzemanyagárak növekedése miatt elszenvedett károk kompenzálására szolgáló alap. A fenti tájékoztatások alapján a szóban forgó alap, amely a Fonds de prévention des aléas pêche (Halászati Kockázatmegelőzési Alap, a továbbiakban: FPAP) nevet viseli, hivatalosan a halászok által használt üzemanyagok áraiban bekövetkező rövid távú változások hatásainak enyhítését tűzte ki célul, de a gyakorlatban ezen alap révén a halászati vállalkozások a piaci árnál jóval alacsonyabb áron juthattak üzemanyaghoz.

| (2) | Úgy tűnik, az eredeti elgondolás szerint az alap működését kizárólag a szakma szereplőinek hozzájárulásai garantálták volna. A működési elv egyszerű volt: az alap átvállalta volna az üzemanyagköltségnek a literenként meghatározott referenciaár fölé eső részét, cserébe pedig a vállalkozások hozzájárulást fizettek volna be az FPAP-ba, valahányszor az üzemanyagár ismét a referenciaár szintje alá süllyed. Így közpénzek bevonása nélkül is egyensúlyt lehetett volna tartani a rendszer finanszírozásában. |
| --- | --- |

(2)

Úgy tűnik, az eredeti elgondolás szerint az alap működését kizárólag a szakma szereplőinek hozzájárulásai garantálták volna. A működési elv egyszerű volt: az alap átvállalta volna az üzemanyagköltségnek a literenként meghatározott referenciaár fölé eső részét, cserébe pedig a vállalkozások hozzájárulást fizettek volna be az FPAP-ba, valahányszor az üzemanyagár ismét a referenciaár szintje alá süllyed. Így közpénzek bevonása nélkül is egyensúlyt lehetett volna tartani a rendszer finanszírozásában.

| (3) | Miután azonban az üzemanyagárak folyamatosan jelentős mértékben a referenciaár szintje fölött maradtak, a Bizottság feltételezte, hogy az FPAP a fenti működési elv alapján kizárólag az állam pénzügyi segítségével működhetett, illetve hogy ez a pénzügyi hozzájárulás az EK-szerződés 87. cikke szerinti állami támogatás volt. |
| --- | --- |

(3)

Miután azonban az üzemanyagárak folyamatosan jelentős mértékben a referenciaár szintje fölött maradtak, a Bizottság feltételezte, hogy az FPAP a fenti működési elv alapján kizárólag az állam pénzügyi segítségével működhetett, illetve hogy ez a pénzügyi hozzájárulás az EK-szerződés 87. cikke szerinti állami támogatás volt.

| (4) | 2005. augusztus 25-én a Bizottság felszólította Franciaországot, hogy 2005. szeptember 5-ig tájékoztassa arról, elfogadott-e, illetve tervez-e bármilyen konkrét intézkedést az üzemanyagár-növekedés kezelésére. A Bizottság továbbá emlékeztetett arra is, hogy amennyiben ezen intézkedések állami támogatásokat is magukba foglalnak, a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállam köteles értesíteni róluk a Bizottságot. |
| --- | --- |

(4)

2005. augusztus 25-én a Bizottság felszólította Franciaországot, hogy 2005. szeptember 5-ig tájékoztassa arról, elfogadott-e, illetve tervez-e bármilyen konkrét intézkedést az üzemanyagár-növekedés kezelésére. A Bizottság továbbá emlékeztetett arra is, hogy amennyiben ezen intézkedések állami támogatásokat is magukba foglalnak, a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállam köteles értesíteni róluk a Bizottságot.

| (5) | Miután nem kapott választ, a Bizottság az EK-Szerződés 93. (jelenlegi 88.) cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (1) 10. cikkének megfelelően 2005. szeptember 21-én felkérte Franciaországot, hogy három hetes határidőn belül juttassa el hozzá a szóban forgó alapra vonatkozó információkat, hogy megvizsgálhassa, ténylegesen megvalósult-e állami támogatás, illetve adott esetben ez az állami támogatás összeegyeztethető-e vagy sem a közös piaccal. |
| --- | --- |

(5)

Miután nem kapott választ, a Bizottság az EK-Szerződés 93. (jelenlegi 88.) cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (1) 10. cikkének megfelelően 2005. szeptember 21-én felkérte Franciaországot, hogy három hetes határidőn belül juttassa el hozzá a szóban forgó alapra vonatkozó információkat, hogy megvizsgálhassa, ténylegesen megvalósult-e állami támogatás, illetve adott esetben ez az állami támogatás összeegyeztethető-e vagy sem a közös piaccal.

| (6) | Franciaország 2005. október 7-én válaszolt a Bizottság 2005. augusztus 25-i felhívására, jelezve, hogy „Franciaország semmilyen, az állami támogatás körébe tartozó intézkedést nem hajtott végre az üzemanyagárak közelmúltbeli jelentős mértékű növekedésének kezelése érdekében”. Franciaország ugyanakkor jelezte, hogy támogatta a halászathoz kapcsolódó kockázatok megelőzésére szolgáló alap létrehozása érdekében „a szakma szereplői által kezdeményezett eljárást”. A levél nem tett említést az államkincstár által nyújtott esetleges előlegekről. Éppen ellenkezőleg, a francia hatóságok válaszából az tűnt ki, hogy a szakma által kezelt alap finanszírozása kizárólag a tagok pénzügyi kapacitásának egyesítésén alapul. |
| --- | --- |

(6)

Franciaország 2005. október 7-én válaszolt a Bizottság 2005. augusztus 25-i felhívására, jelezve, hogy „Franciaország semmilyen, az állami támogatás körébe tartozó intézkedést nem hajtott végre az üzemanyagárak közelmúltbeli jelentős mértékű növekedésének kezelése érdekében”. Franciaország ugyanakkor jelezte, hogy támogatta a halászathoz kapcsolódó kockázatok megelőzésére szolgáló alap létrehozása érdekében „a szakma szereplői által kezdeményezett eljárást”. A levél nem tett említést az államkincstár által nyújtott esetleges előlegekről. Éppen ellenkezőleg, a francia hatóságok válaszából az tűnt ki, hogy a szakma által kezelt alap finanszírozása kizárólag a tagok pénzügyi kapacitásának egyesítésén alapul.

| (7) | 2005. október 21-én a Bizottság emlékeztette a francia hatóságokat az FPAP-val kapcsolatos tájékoztatásra irányuló, 2005. szeptember 21-i hivatalos kérésre, újabb két hetes határidőt szabva meg számukra. |
| --- | --- |

(7)

2005. október 21-én a Bizottság emlékeztette a francia hatóságokat az FPAP-val kapcsolatos tájékoztatásra irányuló, 2005. szeptember 21-i hivatalos kérésre, újabb két hetes határidőt szabva meg számukra.

| (8) | Miután Franciaország a megadott határidőn belül nem válaszolt a kérésre, a Bizottság a fent említett 10. cikk (3) bekezdése alapján úgy határozott, hogy Franciaországot határozattal szólítja fel a vizsgálat lefolytatásához szükséges információk nyújtására. A 2005. december 5-én kelt felszólító határozatról szóló értesítés 2005. december 6-án került elküldésre, és három hetes válaszadási határidőt tartalmazott. |
| --- | --- |

(8)

Miután Franciaország a megadott határidőn belül nem válaszolt a kérésre, a Bizottság a fent említett 10. cikk (3) bekezdése alapján úgy határozott, hogy Franciaországot határozattal szólítja fel a vizsgálat lefolytatásához szükséges információk nyújtására. A 2005. december 5-én kelt felszólító határozatról szóló értesítés 2005. december 6-án került elküldésre, és három hetes válaszadási határidőt tartalmazott.

| (9) | Franciaország 2005. december 21-én kelt levélben válaszolt, amelyet a Bizottság 2005. december 27-én kapott kézhez. Ez a levél visszautalt egy korábbi, december 6-án kelt és december 8-án kézhez vett, a Bizottság 2005. szeptember 21-i levelére válaszul elküldött levélre (lásd e határozat (5) preambulumbekezdését). A két említett levélben Franciaország eljuttatta a Bizottságnak az FPAP alapszabályát, valamint az FPAP részére nyújtott visszatérítendő állami kölcsönökre vonatkozó három szerződést. |
| --- | --- |

(9)

Franciaország 2005. december 21-én kelt levélben válaszolt, amelyet a Bizottság 2005. december 27-én kapott kézhez. Ez a levél visszautalt egy korábbi, december 6-án kelt és december 8-án kézhez vett, a Bizottság 2005. szeptember 21-i levelére válaszul elküldött levélre (lásd e határozat (5) preambulumbekezdését). A két említett levélben Franciaország eljuttatta a Bizottságnak az FPAP alapszabályát, valamint az FPAP részére nyújtott visszatérítendő állami kölcsönökre vonatkozó három szerződést.

| (10) | A válaszok és a hozzájuk csatolt dokumentumok elemzését követően a Bizottság 2006. március 8-án tájékoztatta Franciaországot, hogy úgy határozott, megindítja az EK-szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében illetve a 659/1999/EK rendelet 6. cikkében említett hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(10)

A válaszok és a hozzájuk csatolt dokumentumok elemzését követően a Bizottság 2006. március 8-án tájékoztatta Franciaországot, hogy úgy határozott, megindítja az EK-szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében illetve a 659/1999/EK rendelet 6. cikkében említett hivatalos vizsgálati eljárást.

| (11) | A támogatás kivizsgálására irányuló hivatalos eljárást elrendelő bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának2006. április 19-i számában tették közzé (2). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket, hogy egy hónapos határidőn belül nyújtsák be a kérdéses intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(11)

A támogatás kivizsgálására irányuló hivatalos eljárást elrendelő bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának2006. április 19-i számában tették közzé (2). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket, hogy egy hónapos határidőn belül nyújtsák be a kérdéses intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeiket.

| (12) | Franciaország 2006. április 21-én kelt levelében ismertette észrevételeit a hatóságok által készített feljegyzés formájában. A feljegyzést egy érveket tartalmazó dokumentum kísérte, amely a jelek szerint eredetileg belső használatra készült; ez a dokumentum a Bizottság érveivel szemben kialakítandó álláspontot ismerteti. |
| --- | --- |

(12)

Franciaország 2006. április 21-én kelt levelében ismertette észrevételeit a hatóságok által készített feljegyzés formájában. A feljegyzést egy érveket tartalmazó dokumentum kísérte, amely a jelek szerint eredetileg belső használatra készült; ez a dokumentum a Bizottság érveivel szemben kialakítandó álláspontot ismerteti.

| (13) | 2006. május 17-én a Ménard, Quimbert és társai (a továbbiakban: MQA) nantes-i ügyvédi iroda faxon jelezte, hogy utólagosan észrevételeket kíván benyújtani az FPAP részéről, és ehhez megfelelő határidőt kért. A Bizottság jóváhagyta a határidő két hetes meghosszabbítását. Az MQA ügyvédi iroda ezt követően május 17-én kelt és a Bizottság által május 23-án kézhez kapott közönséges postai levelében elküldte a Coopération Maritime fejlécével ellátott, és De Feuardent úr, az FPAP főtitkára által aláírt, május 18-i keltezésű beadványt. Az MQA iroda harmadik, szintén május 17-én kelt és a Bizottság által június 14-én kézhez vett levelében elküldte „észrevételei új, néhány fogalmazói hiba kijavítását tartalmazó változatát”; a valóságban ebben a Bizottsággal korábban nem közölt, és a De Feuardent úr említett beadványát kiegészítő új észrevételekhez kapcsolódó dokumentumok szerepeltek, az FPAP működésére vonatkozó további dokumentumokkal kiegészítve (alapító okirat, működési szabályzat, tájékoztató feljegyzések, a tagdíjak adóelszámolása, a Pénzügyi Főfelügyelet és a Mezőgazdasági és Halászati Főfelügyelet közös megbízólevele). Végezetül az MQA ügyvédi iroda utolsó, 2006. június 12-én kelt és ugyanazon a napon faxon a Bizottságnak eljuttatott levele, amely a május 19-i, „tévedésből május 17-ére keltezett, De Feuardent úr, a Confédération de la coopération, de la mutualité et du crédit maritimes főtitkára 2006. május 18-i észrevételeit tartalmazó” levélhez kapcsolódott, ugyanazokat a kiegészítő észrevételeket tartalmazta, mint a harmadik, május 17-i levél, csak ezúttal a csatolt dokumentumok nélkül. |
| --- | --- |

(13)

2006. május 17-én a Ménard, Quimbert és társai (a továbbiakban: MQA) nantes-i ügyvédi iroda faxon jelezte, hogy utólagosan észrevételeket kíván benyújtani az FPAP részéről, és ehhez megfelelő határidőt kért. A Bizottság jóváhagyta a határidő két hetes meghosszabbítását. Az MQA ügyvédi iroda ezt követően május 17-én kelt és a Bizottság által május 23-án kézhez kapott közönséges postai levelében elküldte a Coopération Maritime fejlécével ellátott, és De Feuardent úr, az FPAP főtitkára által aláírt, május 18-i keltezésű beadványt. Az MQA iroda harmadik, szintén május 17-én kelt és a Bizottság által június 14-én kézhez vett levelében elküldte „észrevételei új, néhány fogalmazói hiba kijavítását tartalmazó változatát”; a valóságban ebben a Bizottsággal korábban nem közölt, és a De Feuardent úr említett beadványát kiegészítő új észrevételekhez kapcsolódó dokumentumok szerepeltek, az FPAP működésére vonatkozó további dokumentumokkal kiegészítve (alapító okirat, működési szabályzat, tájékoztató feljegyzések, a tagdíjak adóelszámolása, a Pénzügyi Főfelügyelet és a Mezőgazdasági és Halászati Főfelügyelet közös megbízólevele). Végezetül az MQA ügyvédi iroda utolsó, 2006. június 12-én kelt és ugyanazon a napon faxon a Bizottságnak eljuttatott levele, amely a május 19-i, „tévedésből május 17-ére keltezett, De Feuardent úr, a Confédération de la coopération, de la mutualité et du crédit maritimes főtitkára 2006. május 18-i észrevételeit tartalmazó” levélhez kapcsolódott, ugyanazokat a kiegészítő észrevételeket tartalmazta, mint a harmadik, május 17-i levél, csak ezúttal a csatolt dokumentumok nélkül.

| (14) | 2006. június 14-én a Bizottság továbbította Franciaországnak az MQA ügyvédi iroda harmadik, 2006. május 17-i levelét (a levél szerint a fogalmazói hibák kijavítását tartalmazó változatot), illetve az MQA utolsó, 2006. június 12-i levelét, azt kérve, hogy Franciaország egy hónapon belül juttassa el hozzá ezzel kapcsolatos észrevételeit. 2006. július 12-én Franciaország a határidő meghosszabbítását kérte szeptember 1-jéig. 2006. július 18-án a Bizottság további egy hónap határidőt engedélyezett. 2006. szeptember 26-án Franciaország válaszában közölte, hogy nem kíván különösebb észrevételt fűzni a korábbiakhoz, de megjegyezte, hogy az MQA 2006. május 17/19-i levele nem felel meg a De Feuardent úr által benyújtott észrevételeknek. 2006. október 9-én a Bizottság közölte Franciaországgal az MQA-tól kapott levelek részleteit, arra kérve a francia hatóságokat, hogy tíz napon belül igazolják vissza, hogy valóban megismerték De Feuardent úr beadványát. Franciaország 2006. október 23-án azt válaszolta, hogy nincs a birtokában a beadvány, és arról korábban csak azért tett említést, mert szerepelt a június 12-i (az MQA által írt) levélben. Mivel Franciaország kijelentette, hogy nem kapta meg a szóban forgó levelet, a Bizottság 2006. október 27-én hivatalosan is eljuttatta azt a francia hatóságoknak, azt kérve tőlük, hogy esetleges észrevételeiket legkésőbb november 15-ig juttassák el hozzá. |
| --- | --- |

(14)

2006. június 14-én a Bizottság továbbította Franciaországnak az MQA ügyvédi iroda harmadik, 2006. május 17-i levelét (a levél szerint a fogalmazói hibák kijavítását tartalmazó változatot), illetve az MQA utolsó, 2006. június 12-i levelét, azt kérve, hogy Franciaország egy hónapon belül juttassa el hozzá ezzel kapcsolatos észrevételeit. 2006. július 12-én Franciaország a határidő meghosszabbítását kérte szeptember 1-jéig. 2006. július 18-án a Bizottság további egy hónap határidőt engedélyezett. 2006. szeptember 26-án Franciaország válaszában közölte, hogy nem kíván különösebb észrevételt fűzni a korábbiakhoz, de megjegyezte, hogy az MQA 2006. május 17/19-i levele nem felel meg a De Feuardent úr által benyújtott észrevételeknek. 2006. október 9-én a Bizottság közölte Franciaországgal az MQA-tól kapott levelek részleteit, arra kérve a francia hatóságokat, hogy tíz napon belül igazolják vissza, hogy valóban megismerték De Feuardent úr beadványát. Franciaország 2006. október 23-án azt válaszolta, hogy nincs a birtokában a beadvány, és arról korábban csak azért tett említést, mert szerepelt a június 12-i (az MQA által írt) levélben. Mivel Franciaország kijelentette, hogy nem kapta meg a szóban forgó levelet, a Bizottság 2006. október 27-én hivatalosan is eljuttatta azt a francia hatóságoknak, azt kérve tőlük, hogy esetleges észrevételeiket legkésőbb november 15-ig juttassák el hozzá.

| (15) | 2006. november 27-én Franciaország tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván semmilyen konkrét észrevételt fűzni a szóban forgó dokumentumhoz. |
| --- | --- |

(15)

2006. november 27-én Franciaország tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván semmilyen konkrét észrevételt fűzni a szóban forgó dokumentumhoz.

2.   A TÁMOGATÁS LEÍRÁSA

2.1.   Az FPAP és tevékenységeinek ismertetése

| (16) | Az FPAP az 1920. március 12-i törvénnyel módosított 1884. március 21-i törvény szerinti szakmai érdekképviseletként alakult meg. Az alapító okirat tervezetét a 2004. február 10-én tartott alakuló gyűlés hagyta jóvá, maga az alapító okirat a 2004. április 9-i keltezésű. |
| --- | --- |

(16)

Az FPAP az 1920. március 12-i törvénnyel módosított 1884. március 21-i törvény szerinti szakmai érdekképviseletként alakult meg. Az alapító okirat tervezetét a 2004. február 10-én tartott alakuló gyűlés hagyta jóvá, maga az alapító okirat a 2004. április 9-i keltezésű.

| (17) | Az alapító okirat szerint (4. cikk) az érdekképviselet 99 éves időtartamra alakult. Székhelye Párizsban a Rue du Rocher 24-es szám alatt található, ugyanazon a címen, ahol a Confédération de la coopération, de la mutualité et du crédit maritimes (tengerhasznosító vállalkozások társadalombiztosítási és hitelszövetkezete, a továbbiakban: Coopération Maritime) is be van jegyezve. |
| --- | --- |

(17)

Az alapító okirat szerint (4. cikk) az érdekképviselet 99 éves időtartamra alakult. Székhelye Párizsban a Rue du Rocher 24-es szám alatt található, ugyanazon a címen, ahol a Confédération de la coopération, de la mutualité et du crédit maritimes (tengerhasznosító vállalkozások társadalombiztosítási és hitelszövetkezete, a továbbiakban: Coopération Maritime) is be van jegyezve.

| (18) | A 7. cikk szerint az alapító tagok a Coopération Maritime; a Centrale d’achats et de développement CECOMER (CECOMER felvásárló és fejlesztési központ, a továbbiakban: CECOMER) elnevezésű kiskereskedői szövetkezet, amely valójában a halászati vállalkozások alapanyag- és halászati kellékellátásával foglalkozó tengerhasznosító szövetkezetek felvásárló központja; a Centre de gestion de la pêche artisanale (kisipari halászat irányító központja); valamint a halászat két ismert személyisége. A 2004. február 10-i alakuló gyűlés öt alapító tagot nevezett ki az FPAP ügyvivőinek a 2007 folyamán tartandó rendes közgyűlésig. Mindebből kitűnik, hogy az FPAP a halászati ágazat és a hozzá gazdaságilag kötődő szervezetek (tengerhasznosító szövetkezetek, felvásárló központok, a halászati vállalkozások irányítási központjai) érdekszövetsége. |
| --- | --- |

(18)

A 7. cikk szerint az alapító tagok a Coopération Maritime; a Centrale d’achats et de développement CECOMER (CECOMER felvásárló és fejlesztési központ, a továbbiakban: CECOMER) elnevezésű kiskereskedői szövetkezet, amely valójában a halászati vállalkozások alapanyag- és halászati kellékellátásával foglalkozó tengerhasznosító szövetkezetek felvásárló központja; a Centre de gestion de la pêche artisanale (kisipari halászat irányító központja); valamint a halászat két ismert személyisége. A 2004. február 10-i alakuló gyűlés öt alapító tagot nevezett ki az FPAP ügyvivőinek a 2007 folyamán tartandó rendes közgyűlésig. Mindebből kitűnik, hogy az FPAP a halászati ágazat és a hozzá gazdaságilag kötődő szervezetek (tengerhasznosító szövetkezetek, felvásárló központok, a halászati vállalkozások irányítási központjai) érdekszövetsége.

| (19) | A tagságra pályázóknak bizonyítaniuk kell, hogy a tevékenységük a halászathoz kapcsolódik; ugyanakkor az érdekképviselet tagjai közé fogadhat „bármely olyan személyt, aki készen áll erkölcsi támogatást nyújtani az érdekképviseletnek”, feltéve hogy az e kategóriába tartozó tagság létszáma nem haladja meg az érdekképviselet teljes tagságának 5 %-át. Franciaország 2005. december 6-i levelében pontosította, hogy az FPAP 2 013 tagot és 2 385 hajót számlál, ami a francia flotta 30 %-át képviseli. |
| --- | --- |

(19)

A tagságra pályázóknak bizonyítaniuk kell, hogy a tevékenységük a halászathoz kapcsolódik; ugyanakkor az érdekképviselet tagjai közé fogadhat „bármely olyan személyt, aki készen áll erkölcsi támogatást nyújtani az érdekképviseletnek”, feltéve hogy az e kategóriába tartozó tagság létszáma nem haladja meg az érdekképviselet teljes tagságának 5 %-át. Franciaország 2005. december 6-i levelében pontosította, hogy az FPAP 2 013 tagot és 2 385 hajót számlál, ami a francia flotta 30 %-át képviseli.

| (20) | Az alapító okirat 2. cikke szerint: „Az érdekképviselet célja olyan termékek fejlesztése, amelyek segítik a halászati vállalkozókat a következő kockázatok kezelésében: a gázolaj árának ingadozásai, tengeri szennyezés, illetve a szennyezéshez kapcsolódó egészségügyi kockázatok, kvóták lezárása vagy a halászati lehetőségek jelentős mértékű csökkentése, a piachoz kapcsolódó kockázatok. Az érdekképviselet a Fonds de prévention des aléas pêche nevet veszi fel”. Az FPAP tehát kölcsönbiztosítási szervezetként alakult meg, a tagdíj fejében számos szolgáltatást kínálva a tagoknak. |
| --- | --- |

(20)

Az alapító okirat 2. cikke szerint: „Az érdekképviselet célja olyan termékek fejlesztése, amelyek segítik a halászati vállalkozókat a következő kockázatok kezelésében: a gázolaj árának ingadozásai, tengeri szennyezés, illetve a szennyezéshez kapcsolódó egészségügyi kockázatok, kvóták lezárása vagy a halászati lehetőségek jelentős mértékű csökkentése, a piachoz kapcsolódó kockázatok. Az érdekképviselet a Fonds de prévention des aléas pêche nevet veszi fel”. Az FPAP tehát kölcsönbiztosítási szervezetként alakult meg, a tagdíj fejében számos szolgáltatást kínálva a tagoknak.

| (21) | Franciaország átadta az állam és az FPAP között megkötött három szerződés másolatát is, amelyek az alapnak nyújtott visszatérítendő állami előlegekre vonatkoznak. Ezeket az előlegeket az Office national interprofessionnel des produits de la mer et de l’aquaculture nevű hivatalon (tengeri és akvakultúra-termékekkel foglalkozó országos szakmaközi hivatal, OFIMER) keresztül folyósították. Az első, 2004. november 12-én kelt szerződés 15 millió EUR-ra vonatkozik; a második, 2005. május 27-én kelt szerződésben foglalt összeg 10 millió EUR; a harmadik, 2005. október 11-i szerződés pedig 40 millió EUR-ra vonatkozik. A három szerződés szerint tehát az FPAP összesen 65 millió EUR összegű előlegben részesült. |
| --- | --- |

(21)

Franciaország átadta az állam és az FPAP között megkötött három szerződés másolatát is, amelyek az alapnak nyújtott visszatérítendő állami előlegekre vonatkoznak. Ezeket az előlegeket az Office national interprofessionnel des produits de la mer et de l’aquaculture nevű hivatalon (tengeri és akvakultúra-termékekkel foglalkozó országos szakmaközi hivatal, OFIMER) keresztül folyósították. Az első, 2004. november 12-én kelt szerződés 15 millió EUR-ra vonatkozik; a második, 2005. május 27-én kelt szerződésben foglalt összeg 10 millió EUR; a harmadik, 2005. október 11-i szerződés pedig 40 millió EUR-ra vonatkozik. A három szerződés szerint tehát az FPAP összesen 65 millió EUR összegű előlegben részesült.

| (22) | A Franciaország 2006. április 21-i jegyzékéhez csatolt dokumentum alapján (lásd e határozat (12) preambulumbekezdését) elképzelhető, hogy még egy további, 12 millió EUR összegű előleg is folyósításra került az FPAP részére (lásd e határozat (40) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(22)

A Franciaország 2006. április 21-i jegyzékéhez csatolt dokumentum alapján (lásd e határozat (12) preambulumbekezdését) elképzelhető, hogy még egy további, 12 millió EUR összegű előleg is folyósításra került az FPAP részére (lásd e határozat (40) preambulumbekezdését).

| (23) | A fenti szerződések 1. cikke szerint „Az FPAP a tagok által befizetett tagdíjakból finanszírozza működését, ezekből fedezve a kőolajár-ingadozásból eredő kockázatok elleni pénzügyi biztosítékokat, illetve az ehhez kapcsolódó kezelési költségeket”. A szerződések azt bizonyítják, hogy jóllehet a szervezet hivatalosan az általa nyújtandó szolgáltatásokat illetően – az alapító okiratból következően – meglehetősen tág célt hivatott szolgálni (lásd e határozat (20) preambulumbekezdését), a valóságban az FPAP tevékenysége a halászati vállalkozásoknak az üzemanyagárak növekedése ellen történő pénzügyi biztosítására korlátozódik. |
| --- | --- |

(23)

A fenti szerződések 1. cikke szerint „Az FPAP a tagok által befizetett tagdíjakból finanszírozza működését, ezekből fedezve a kőolajár-ingadozásból eredő kockázatok elleni pénzügyi biztosítékokat, illetve az ehhez kapcsolódó kezelési költségeket”. A szerződések azt bizonyítják, hogy jóllehet a szervezet hivatalosan az általa nyújtandó szolgáltatásokat illetően – az alapító okiratból következően – meglehetősen tág célt hivatott szolgálni (lásd e határozat (20) preambulumbekezdését), a valóságban az FPAP tevékenysége a halászati vállalkozásoknak az üzemanyagárak növekedése ellen történő pénzügyi biztosítására korlátozódik.

| (24) | A 2004. november 12-i szerződés 2. cikke szerint „az államkincstári előleg célja a nemzetközi kőolaj-árfolyamok ingadozása elleni biztosítási mechanizmus kialakítása 2004. november 1-jétől kezdődően; az előleg lehetővé teszi pénzügyi opciók vásárlását a határidős piacokon. Az alaphoz csatlakozó tagoknak nyújtott kompenzációnak a maximális fedezett ár és az adott hónapra vonatkozó referenciaindex átlagára közötti árkülönbözetnek kell megfelelnie”. A 2005. május 27-i szerződés 2. cikkének megszövegezése igen hasonló: a biztosítási mechanizmus „kialakítása” helyett e mechanizmus „folytatásáról” beszél, és 2005. március 1-jét jelzi kezdő időpontnak, amelytől kezdve a szerződés keretében folyósított előlegből a biztosítás életbe léphet. Hasonló a helyzet a 2005. október 11-i szerződéssel is; ennek 2. cikke szerint az érintett előlegből az alap „2005. július 1-jétől legalább 2005. december 31-ig” folytatja biztosítási tevékenységét, „17 eurocent/l összegig vásárolva pénzügyi opciókat a határidős piacokon”. A szerződés pontosítja: „az alaphoz csatlakozó tagoknak nyújtott kompenzációknak a 30 eurocent/l-es ár és az adott hónapra vonatkozó referenciaindex átlagára közötti árkülönbözetnek kell megfelelnie, amennyiben ez utóbbi meghaladja a 30 eurocent/l-t”. |
| --- | --- |

(24)

A 2004. november 12-i szerződés 2. cikke szerint „az államkincstári előleg célja a nemzetközi kőolaj-árfolyamok ingadozása elleni biztosítási mechanizmus kialakítása 2004. november 1-jétől kezdődően; az előleg lehetővé teszi pénzügyi opciók vásárlását a határidős piacokon. Az alaphoz csatlakozó tagoknak nyújtott kompenzációnak a maximális fedezett ár és az adott hónapra vonatkozó referenciaindex átlagára közötti árkülönbözetnek kell megfelelnie”. A 2005. május 27-i szerződés 2. cikkének megszövegezése igen hasonló: a biztosítási mechanizmus „kialakítása” helyett e mechanizmus „folytatásáról” beszél, és 2005. március 1-jét jelzi kezdő időpontnak, amelytől kezdve a szerződés keretében folyósított előlegből a biztosítás életbe léphet. Hasonló a helyzet a 2005. október 11-i szerződéssel is; ennek 2. cikke szerint az érintett előlegből az alap „2005. július 1-jétől legalább 2005. december 31-ig” folytatja biztosítási tevékenységét, „17 eurocent/l összegig vásárolva pénzügyi opciókat a határidős piacokon”. A szerződés pontosítja: „az alaphoz csatlakozó tagoknak nyújtott kompenzációknak a 30 eurocent/l-es ár és az adott hónapra vonatkozó referenciaindex átlagára közötti árkülönbözetnek kell megfelelnie, amennyiben ez utóbbi meghaladja a 30 eurocent/l-t”.

| (25) | Az FPAP részletes működési szabályzatából az következik, hogy a biztosítási mechanizmus az FPAP és a tagságot alkotó vállalkozások között létrejött garanciaszerződéseken keresztül működik. A tagok 150 EUR tagfelvételi díjat, majd a literben kifejezett becsült üzemanyag mennyiség alapján megállapított, üzemanyag literenként 0,035 eurocentes biztosítási tagdíjat fizetnek. Cserébe a halászati vállalkozások a fogyasztott mennyiség alapján meghatározott kárpótlást kapnak, a biztosított mennyiség erejéig, melynek kiszámítási módját a működési szabályzat részletesen ismerteti. |
| --- | --- |

(25)

Az FPAP részletes működési szabályzatából az következik, hogy a biztosítási mechanizmus az FPAP és a tagságot alkotó vállalkozások között létrejött garanciaszerződéseken keresztül működik. A tagok 150 EUR tagfelvételi díjat, majd a literben kifejezett becsült üzemanyag mennyiség alapján megállapított, üzemanyag literenként 0,035 eurocentes biztosítási tagdíjat fizetnek. Cserébe a halászati vállalkozások a fogyasztott mennyiség alapján meghatározott kárpótlást kapnak, a biztosított mennyiség erejéig, melynek kiszámítási módját a működési szabályzat részletesen ismerteti.

| (26) | A (21) preambulumbekezdésben említett szerződések 3. cikke jelzi, hogy az előlegeket az OFIMER kizárólag bizonyos igazolások benyújtását követően folyósíthatja. Az igazolások között szerepelnie kell az FPAP döntéshozó szerve által felvett jegyzőkönyvnek, amely engedélyezi az állami előleg kezelését, illetve az első két szerződés esetében részletezi az előleg lehetséges felhasználásait, valamint egy előzetes költségvetést. 2005. december 6-án kelt feljegyzésében Franciaország megerősítette, hogy az említett – összesen 65 millió EUR – összegek ténylegesen az FPAP rendelkezésére állnak. A dokumentum pontosítja, hogy az előlegek „az FPAP működésének mihamarabbi biztosítására szolgálnak a 2004. novembertől 2005. december végéig tartó időszakra”. |
| --- | --- |

(26)

A (21) preambulumbekezdésben említett szerződések 3. cikke jelzi, hogy az előlegeket az OFIMER kizárólag bizonyos igazolások benyújtását követően folyósíthatja. Az igazolások között szerepelnie kell az FPAP döntéshozó szerve által felvett jegyzőkönyvnek, amely engedélyezi az állami előleg kezelését, illetve az első két szerződés esetében részletezi az előleg lehetséges felhasználásait, valamint egy előzetes költségvetést. 2005. december 6-án kelt feljegyzésében Franciaország megerősítette, hogy az említett – összesen 65 millió EUR – összegek ténylegesen az FPAP rendelkezésére állnak. A dokumentum pontosítja, hogy az előlegek „az FPAP működésének mihamarabbi biztosítására szolgálnak a 2004. novembertől 2005. december végéig tartó időszakra”.

| (27) | Az FPAP továbbá vállalja, hogy olyan könyvelést vezet, amely alapján kérésre megismerhető az előlegek felhasználásának módja, illetve a források és a költségek elosztása. A könyvelési iratokat tíz éven keresztül meg kell őrizni, és kérésre az állam különböző testületeinek rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

(27)

Az FPAP továbbá vállalja, hogy olyan könyvelést vezet, amely alapján kérésre megismerhető az előlegek felhasználásának módja, illetve a források és a költségek elosztása. A könyvelési iratokat tíz éven keresztül meg kell őrizni, és kérésre az állam különböző testületeinek rendelkezésére kell bocsátani.

| (28) | A 4. cikk a kamatlábat 4,45 %-ban rögzíti az előlegek FPAP által az OFIMER részére történő visszafizetésére vonatkozóan. A 2004. november 12-i szerződés tárgyát képező 15 millió EUR-t legkésőbb 2006. november 1-jéig; a 2005. május 27-i szerződésben foglalt 10 millió EUR előleget legkésőbb 2007. november 1-jéig, míg a 2005. október 11-i szerződésben foglalt 40 millió EUR-t legkésőbb 2007. július 1-jéig kell visszatéríteni. |
| --- | --- |

(28)

A 4. cikk a kamatlábat 4,45 %-ban rögzíti az előlegek FPAP által az OFIMER részére történő visszafizetésére vonatkozóan. A 2004. november 12-i szerződés tárgyát képező 15 millió EUR-t legkésőbb 2006. november 1-jéig; a 2005. május 27-i szerződésben foglalt 10 millió EUR előleget legkésőbb 2007. november 1-jéig, míg a 2005. október 11-i szerződésben foglalt 40 millió EUR-t legkésőbb 2007. július 1-jéig kell visszatéríteni.

| (29) | A francia állam és az alap között létrejött három (esetlegesen négy) szerződésre figyelemmel az FPAP az alapító okirat 2. cikkében leírt első célkitűzés keretében (a gázolaj árának ingadozásához kapcsolódó kockázatok kezelésének lehetővé tétele a halászati vállalkozások számára) tehát kettős tevékenységet folytat:






  a) | a kőolajárak ingadozásának kezelése a kőolajipari termékek ágazatában működő határidős piacokon vásárolt opciók segítségével; valamint |
| --- | --- | --- |

(29)

A francia állam és az alap között létrejött három (esetlegesen négy) szerződésre figyelemmel az FPAP az alapító okirat 2. cikkében leírt első célkitűzés keretében (a gázolaj árának ingadozásához kapcsolódó kockázatok kezelésének lehetővé tétele a halászati vállalkozások számára) tehát kettős tevékenységet folytat:

a)

a kőolajárak ingadozásának kezelése a kőolajipari termékek ágazatában működő határidős piacokon vásárolt opciók segítségével; valamint

| b) | a magas kőolajárak következtében az alap tagsága által fenntartott hajók számára keletkező többletköltségek részleges kompenzálása, valahányszor az üzemanyag ára meghalad egy bizonyos küszöböt. |
| --- | --- |

b)

a magas kőolajárak következtében az alap tagsága által fenntartott hajók számára keletkező többletköltségek részleges kompenzálása, valahányszor az üzemanyag ára meghalad egy bizonyos küszöböt.

| (30) | Ami az állami támogatást illeti, az alapot a fenti két aspektusból kell megvizsgálni: egyrészről mint a határidős piacokon gazdasági szereplőként fellépő szervezetet, másrészről mint olyan érdekképviseletet, amely kárpótolja a halászati vállalkozásokat az üzemanyagárak miatt elszenvedett költségek egy része után, csökkentve működési költségeiket. |
| --- | --- |

(30)

Ami az állami támogatást illeti, az alapot a fenti két aspektusból kell megvizsgálni: egyrészről mint a határidős piacokon gazdasági szereplőként fellépő szervezetet, másrészről mint olyan érdekképviseletet, amely kárpótolja a halászati vállalkozásokat az üzemanyagárak miatt elszenvedett költségek egy része után, csökkentve működési költségeiket.

2.2.   A hivatalos vizsgálati eljárás elrendelésének indokolása

| (31) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításának indokai a következők voltak. |
| --- | --- |

(31)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításának indokai a következők voltak.

2.2.1.   A határidős piacokon vásárolt opciók kérdése

| (32) | Az FPAP-nak nyújtott előleg 4,45 %-os kamattal nyújtott rövid távú hitelnek tekinthető. A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy az alap semmilyen ingatlan vagyonnal nem rendelkezik, és hogy saját tőkéje rendkívül csekély, mivel kizárólag a tagok által fizetett tagdíjakból származik. Éppen ezért egy bankintézet soha nem nyújtott volna hasonló kölcsönt a számára. |
| --- | --- |

(32)

Az FPAP-nak nyújtott előleg 4,45 %-os kamattal nyújtott rövid távú hitelnek tekinthető. A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy az alap semmilyen ingatlan vagyonnal nem rendelkezik, és hogy saját tőkéje rendkívül csekély, mivel kizárólag a tagok által fizetett tagdíjakból származik. Éppen ezért egy bankintézet soha nem nyújtott volna hasonló kölcsönt a számára.

| (33) | Az alap következésképpen pénzügyi előnyben részesült a többi – ugyanezen határidős piacokon tevékenykedő – vállalkozáshoz képest. Ez az előny az alapnak nyújtott állami támogatásnak minősül. Ez a támogatás az EK-szerződés 87. cikkében, illetve a Bizottság által az állami támogatások elemzésével kapcsolatban elfogadott iránymutatásokban foglalt egyik rendelkezés alapján sem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(33)

Az alap következésképpen pénzügyi előnyben részesült a többi – ugyanezen határidős piacokon tevékenykedő – vállalkozáshoz képest. Ez az előny az alapnak nyújtott állami támogatásnak minősül. Ez a támogatás az EK-szerződés 87. cikkében, illetve a Bizottság által az állami támogatások elemzésével kapcsolatban elfogadott iránymutatásokban foglalt egyik rendelkezés alapján sem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek.

| (34) | Másrészről a fenti tevékenységnek köszönhetően az FPAP tagságát alkotó halászati vállalkozások csökkentett áron vásárolhatnak üzemanyagot. Ez azt jelenti, hogy a támogatás nyomán csökkennek az alapból részesülő vállalkozások működési költségei. Márpedig a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások felülvizsgálatához elfogadott iránymutatások (3) 3.7. bekezdése alapján az ilyen típusú működési támogatást, amely semmilyen kötelezettséggel nem jár, rendes esetben a közös piaccal összeegyeztethetetlennek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(34)

Másrészről a fenti tevékenységnek köszönhetően az FPAP tagságát alkotó halászati vállalkozások csökkentett áron vásárolhatnak üzemanyagot. Ez azt jelenti, hogy a támogatás nyomán csökkennek az alapból részesülő vállalkozások működési költségei. Márpedig a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások felülvizsgálatához elfogadott iránymutatások (3) 3.7. bekezdése alapján az ilyen típusú működési támogatást, amely semmilyen kötelezettséggel nem jár, rendes esetben a közös piaccal összeegyeztethetetlennek kell tekinteni.

2.2.2.   A halászati vállalkozások részére az üzemanyag-vásárláshoz kapcsolódó költségek egy része után nyújtott kompenzáció kérdése

| (35) | E szempontból is olyan támogatással van dolgunk, amely csökkenti az FPAP tagságát alkotó vállalkozások termelési költségeit. A támogatás tehát az EK-szerződés 87. cikkében, illetve a Bizottság által az állami támogatások elemzésével kapcsolatban elfogadott iránymutatásokban foglalt egyik rendelkezés alapján sem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek. A halászati ágazattal kapcsolódó egyedi iránymutatások 3.7. bekezdése szerint az ilyen típusú, semmilyen kötelezettséggel nem járó működési támogatásokat a közös piaccal összeegyeztethetetlennek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(35)

E szempontból is olyan támogatással van dolgunk, amely csökkenti az FPAP tagságát alkotó vállalkozások termelési költségeit. A támogatás tehát az EK-szerződés 87. cikkében, illetve a Bizottság által az állami támogatások elemzésével kapcsolatban elfogadott iránymutatásokban foglalt egyik rendelkezés alapján sem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek. A halászati ágazattal kapcsolódó egyedi iránymutatások 3.7. bekezdése szerint az ilyen típusú, semmilyen kötelezettséggel nem járó működési támogatásokat a közös piaccal összeegyeztethetetlennek kell tekinteni.

2.2.3.   Következtetés

| (36) | A rendelkezésére álló információk összességére figyelemmel a Bizottság arra az álláspontra jutott, hogy komoly kétségek merülnek fel a szóban forgó támogatási intézkedésnek a közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban, amely egyszerre nyújt előnyt az FPAP-nak és a tagságát alkotó halászati vállalkozásoknak. |
| --- | --- |

(36)

A rendelkezésére álló információk összességére figyelemmel a Bizottság arra az álláspontra jutott, hogy komoly kétségek merülnek fel a szóban forgó támogatási intézkedésnek a közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban, amely egyszerre nyújt előnyt az FPAP-nak és a tagságát alkotó halászati vállalkozásoknak.

3.   FRANCIAORSZÁG ÉS AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

3.1.   Franciaország észrevételei

| (37) | Franciaország 2006. április 21-én kelt válaszában ismertette észrevételeit. A későbbiek során a francia hatóságok semmilyen kiegészítő észrevételt nem fogalmaztak meg az FPAP, illetve az MQA ügyvédi iroda által kifejtett érvekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(37)

Franciaország 2006. április 21-én kelt válaszában ismertette észrevételeit. A későbbiek során a francia hatóságok semmilyen kiegészítő észrevételt nem fogalmaztak meg az FPAP, illetve az MQA ügyvédi iroda által kifejtett érvekkel kapcsolatban.

| (38) | Franciaország azzal érvel, hogy a Bizottság elemzésének az állam által nyújtott előleg természetére és nyújtásának körülményeire, nem pedig az FPAP tevékenységére kellene összpontosítania. |
| --- | --- |

(38)

Franciaország azzal érvel, hogy a Bizottság elemzésének az állam által nyújtott előleg természetére és nyújtásának körülményeire, nem pedig az FPAP tevékenységére kellene összpontosítania.

| (39) | Ezzel kapcsolatban a francia hatóságok a következőket jegyzik meg:






  — | az alkalmazandó kamatlábak magasabbak a Bizottság által a kedvezményes kölcsönben rejlő állami támogatás meghatározásához megjelölt referencia-kamatlábaknál; |
| --- | --- | --- |

(39)

Ezzel kapcsolatban a francia hatóságok a következőket jegyzik meg:

—

az alkalmazandó kamatlábak magasabbak a Bizottság által a kedvezményes kölcsönben rejlő állami támogatás meghatározásához megjelölt referencia-kamatlábaknál;

| — | az intézkedés nem minősíthető állami támogatásnak mindaddig, amíg a visszafizetési határidő nem járt le. Franciaország ezzel kapcsolatban emlékeztet rá, hogy ezeket a határidőket 2006. november 1-jében, 2007. május 1-jében, illetve 2007. július 1-jében jelölték meg, |
| --- | --- |

—

az intézkedés nem minősíthető állami támogatásnak mindaddig, amíg a visszafizetési határidő nem járt le. Franciaország ezzel kapcsolatban emlékeztet rá, hogy ezeket a határidőket 2006. november 1-jében, 2007. május 1-jében, illetve 2007. július 1-jében jelölték meg,

| — | a Bizottság azon érve, amely szerint egyetlen bankintézet sem adott volna hasonló előleget az FPAP-nak, nem megalapozott, mivel sajátos biztosítéki mechanizmusokat lehetett volna kialakítani. Továbbá Franciaország hangsúlyozza azt is, hogy az FPAP a halászati vállalkozásokat összefogó francia szakmai struktúra, melynek célja a kőolajipari határidős piacokon tevékenykedni, és hogy az alaphoz való csatlakozás szabad választás kérdése. |
| --- | --- |

—

a Bizottság azon érve, amely szerint egyetlen bankintézet sem adott volna hasonló előleget az FPAP-nak, nem megalapozott, mivel sajátos biztosítéki mechanizmusokat lehetett volna kialakítani. Továbbá Franciaország hangsúlyozza azt is, hogy az FPAP a halászati vállalkozásokat összefogó francia szakmai struktúra, melynek célja a kőolajipari határidős piacokon tevékenykedni, és hogy az alaphoz való csatlakozás szabad választás kérdése.

| (40) | A Bizottság végezetül megjegyzi: Franciaország a válaszához csatolt indokolásban (lásd e határozat (12) preambulumbekezdését) jelzi, hogy „nem látszik szükségesnek bejelenteni a 12 millió EUR összegű előleg nyújtásáról született határozatot, mivel a jelen pillanatig a szerződés nem került aláírásra, de ugyanakkor el kell kerülni azt is, hogy a vizsgálat zsákutcába jusson. Azt javasoljuk, hogy jelezni kell a kialakulóban lévő elgondolást”. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság végezetül megjegyzi: Franciaország a válaszához csatolt indokolásban (lásd e határozat (12) preambulumbekezdését) jelzi, hogy „nem látszik szükségesnek bejelenteni a 12 millió EUR összegű előleg nyújtásáról született határozatot, mivel a jelen pillanatig a szerződés nem került aláírásra, de ugyanakkor el kell kerülni azt is, hogy a vizsgálat zsákutcába jusson. Azt javasoljuk, hogy jelezni kell a kialakulóban lévő elgondolást”.

3.2.   Az FPAP észrevételei

| (41) | A Bizottság az MQA ügyvédi irodától több, különböző tartalmú és rendszertelenül elküldött levelet kapott (a részleteket lásd e határozat (13) preambulumbekezdésében), amelyek így foglalhatóak össze: egy, a Coopération Maritime fejlécével ellátott, 2006. május 18-i keltezésű beadvány az FPAP főtitkárának aláírásával; illetve az MQA kiegészítő észrevételei az FPAP részéről, amelyeket egy sor, az FPAP működésére vonatkozó dokumentum kísért (alapító okirat, működési szabályzat, tájékoztató feljegyzések, a tagdíjak adóelszámolása, a Pénzügyi Főfelügyelet és a Mezőgazdasági és Halászati Főfelügyelet közös megbízólevele). |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság az MQA ügyvédi irodától több, különböző tartalmú és rendszertelenül elküldött levelet kapott (a részleteket lásd e határozat (13) preambulumbekezdésében), amelyek így foglalhatóak össze: egy, a Coopération Maritime fejlécével ellátott, 2006. május 18-i keltezésű beadvány az FPAP főtitkárának aláírásával; illetve az MQA kiegészítő észrevételei az FPAP részéről, amelyeket egy sor, az FPAP működésére vonatkozó dokumentum kísért (alapító okirat, működési szabályzat, tájékoztató feljegyzések, a tagdíjak adóelszámolása, a Pénzügyi Főfelügyelet és a Mezőgazdasági és Halászati Főfelügyelet közös megbízólevele).

| (42) | Az MQA-tól kapott dokumentumok elemzéséből az derül ki, hogy az FPAP csatlakozik Franciaország érveihez, jelezve, hogy nem lehet előzetesen megjósolni „a határidő lejáratakor az adósság egyszerű eltörlését” mindaddig, amíg a visszafizetésben semmilyen hiányosság nem tapasztalható. Egyebekben Franciaországgal ellentétben az FPAP érvelése nem a támogatás természetére vagy nyújtásának körülményeire, hanem az alap státuszára és tevékenységére összpontosít. |
| --- | --- |

(42)

Az MQA-tól kapott dokumentumok elemzéséből az derül ki, hogy az FPAP csatlakozik Franciaország érveihez, jelezve, hogy nem lehet előzetesen megjósolni „a határidő lejáratakor az adósság egyszerű eltörlését” mindaddig, amíg a visszafizetésben semmilyen hiányosság nem tapasztalható. Egyebekben Franciaországgal ellentétben az FPAP érvelése nem a támogatás természetére vagy nyújtásának körülményeire, hanem az alap státuszára és tevékenységére összpontosít.

| (43) | Az állami támogatás, illetve a közös piaccal való összeegyeztethetetlenség cáfolása tekintetében a francia állam által nyújtott előlegekkel kapcsolatban az FPAP érveinek központi elemei a következőképpen foglalhatók össze:






  — | az FPAP nem közönséges gazdasági szereplő, hiszen olyan szakmai érdekképviseletről van szó, amely a tagok kizárólagos érdekeit tartja szem előtt a profitszerzés törekvése nélkül, és amely „kockázatmegelőzési csoportosulásként” jött létre. Amikor tehát az FPAP egy referenciaárhoz képest kialakított kompenzációs rendszerrel megszervezi a kockázatok biztosítását, nem közönséges gazdasági szereplőként cselekszik, „hanem olyan kőolajtermék-fogyasztók szövetségeként, amelyek védekezni kívánnak a piac ellen, nem pedig piaci szereplőként fellépni”. Az érdekképviselet eredetileg elvileg azért alakult, hogy önellátó legyen, mivel a befizetett, de fel nem használt tagdíjak esetleges visszatérítése is tervbe volt véve. Az FPAP továbbá hangsúlyozza gazdálkodásának teljes átláthatóságát; e tekintetben, mivel saját célra semmilyen gazdasági tevékenységet nem végez, állítólag nem lehet hatással az érintett határidős piacra. Az FPAP ezen túlmenően a Pénzügyi Főfelügyelet és a Mezőgazdasági és Halászati Főfelügyelet által elvégzett közös auditról is említést tesz, |
| --- | --- | --- |

(43)

Az állami támogatás, illetve a közös piaccal való összeegyeztethetetlenség cáfolása tekintetében a francia állam által nyújtott előlegekkel kapcsolatban az FPAP érveinek központi elemei a következőképpen foglalhatók össze:

—

az FPAP nem közönséges gazdasági szereplő, hiszen olyan szakmai érdekképviseletről van szó, amely a tagok kizárólagos érdekeit tartja szem előtt a profitszerzés törekvése nélkül, és amely „kockázatmegelőzési csoportosulásként” jött létre. Amikor tehát az FPAP egy referenciaárhoz képest kialakított kompenzációs rendszerrel megszervezi a kockázatok biztosítását, nem közönséges gazdasági szereplőként cselekszik, „hanem olyan kőolajtermék-fogyasztók szövetségeként, amelyek védekezni kívánnak a piac ellen, nem pedig piaci szereplőként fellépni”. Az érdekképviselet eredetileg elvileg azért alakult, hogy önellátó legyen, mivel a befizetett, de fel nem használt tagdíjak esetleges visszatérítése is tervbe volt véve. Az FPAP továbbá hangsúlyozza gazdálkodásának teljes átláthatóságát; e tekintetben, mivel saját célra semmilyen gazdasági tevékenységet nem végez, állítólag nem lehet hatással az érintett határidős piacra. Az FPAP ezen túlmenően a Pénzügyi Főfelügyelet és a Mezőgazdasági és Halászati Főfelügyelet által elvégzett közös auditról is említést tesz,

| — | az FPAP állítólag nem egyetlen releváns piacon tevékenykedik, hiszen a halászati termékek piaca számos egyéb – a közös halászati politika végrehajtását jelentő nemzeti politikákból adódó – versenytorzító hatásnak van kitéve. A piacot tehát „a regionális mikropiacok mozaikjaként” kellene elemezni. Az intézkedés ezért nem változtatja meg a kereskedelem körülményeit. Az FPAP ezen túlmenően jelzi, hogy a versenyelemzésnek elővigyázatosnak kell lennie, mert a halászat által elszenvedett költségnövekedés, illetve a torzulások egy része „vámokból” és „bírságokból” adódik, nevezetesen a közösségi intézkedések eredményeképpen, ami egyáltalán nem felel meg a nagyméretű, nyitott piac perspektívájának. |
| --- | --- |

—

az FPAP állítólag nem egyetlen releváns piacon tevékenykedik, hiszen a halászati termékek piaca számos egyéb – a közös halászati politika végrehajtását jelentő nemzeti politikákból adódó – versenytorzító hatásnak van kitéve. A piacot tehát „a regionális mikropiacok mozaikjaként” kellene elemezni. Az intézkedés ezért nem változtatja meg a kereskedelem körülményeit. Az FPAP ezen túlmenően jelzi, hogy a versenyelemzésnek elővigyázatosnak kell lennie, mert a halászat által elszenvedett költségnövekedés, illetve a torzulások egy része „vámokból” és „bírságokból” adódik, nevezetesen a közösségi intézkedések eredményeképpen, ami egyáltalán nem felel meg a nagyméretű, nyitott piac perspektívájának.

| (44) | Az FPAP közbelépése valójában a halászat regionális keretek között történő fennmaradását kívánja elősegíteni, és meg kívánja akadályozni azt, hogy a nyílt tengeri hajók visszavonuljanak a közelebbi, elérhetőbb vizekre, illetve hogy a zsákhálós halászhajók specifikusabb és kevésbé energiaigényes állományok felé orientálódjanak. A végcél a halászati erőforrások védelme, az ökoszisztéma egyensúlyának és sokféleségének megóvása, egy alkalmazkodási időszak beiktatásával. Az FPAP így kívánta megelőzni a felszámolási és szerkezetátalakítási terveket, illetve a de minimis támogatások plafonjának tervezett megemelését. Az FPAP a fentiekre hivatkozva a következő érvekkel állt elő:






  — | nem volna pontos úgy fogalmazni, hogy az állam által nyújtott előlegek nem voltak feltételekhez kötve, mivel éppen ellenkezőleg, a támogatás „egy azonnali átlátható gazdálkodás (és) főként egy fenntartható politika meghatározásának feltételéhez kötött, mely utóbbit általános ellenőrzés keretében felügyelik”, |
| --- | --- | --- |

(44)

Az FPAP közbelépése valójában a halászat regionális keretek között történő fennmaradását kívánja elősegíteni, és meg kívánja akadályozni azt, hogy a nyílt tengeri hajók visszavonuljanak a közelebbi, elérhetőbb vizekre, illetve hogy a zsákhálós halászhajók specifikusabb és kevésbé energiaigényes állományok felé orientálódjanak. A végcél a halászati erőforrások védelme, az ökoszisztéma egyensúlyának és sokféleségének megóvása, egy alkalmazkodási időszak beiktatásával. Az FPAP így kívánta megelőzni a felszámolási és szerkezetátalakítási terveket, illetve a de minimis támogatások plafonjának tervezett megemelését. Az FPAP a fentiekre hivatkozva a következő érvekkel állt elő:

—

nem volna pontos úgy fogalmazni, hogy az állam által nyújtott előlegek nem voltak feltételekhez kötve, mivel éppen ellenkezőleg, a támogatás „egy azonnali átlátható gazdálkodás (és) főként egy fenntartható politika meghatározásának feltételéhez kötött, mely utóbbit általános ellenőrzés keretében felügyelik”,

| — | az intézkedés több mint egyharmad része (25 millió a 65 millió EUR-ból) közvetlenül a munkavállalóknak nyújtott előlegeket érint, ezért közvetlen szociális támogatásként elemezhető, |
| --- | --- |

—

az intézkedés több mint egyharmad része (25 millió a 65 millió EUR-ból) közvetlenül a munkavállalóknak nyújtott előlegeket érint, ezért közvetlen szociális támogatásként elemezhető,

| — | a támogatás rendkívüli helyzet nyomán valósult meg, mivel maga a Bizottság is elismeri az ágazat kivételes gazdasági és szociális nehézségeit, |
| --- | --- |

—

a támogatás rendkívüli helyzet nyomán valósult meg, mivel maga a Bizottság is elismeri az ágazat kivételes gazdasági és szociális nehézségeit,

| — | az FPAP megjegyzi, hogy a francia jog szerinti polgári felelősséget visel, és hogy ez a felelősség korlátlan. Éppen ezért, amennyiben nem adódik probléma az előleg visszafizetésével, a Bizottság által megjelölt kritérium, amely alapján az intézkedés állami támogatásnak minősülhet, nem kielégítő. |
| --- | --- |

—

az FPAP megjegyzi, hogy a francia jog szerinti polgári felelősséget visel, és hogy ez a felelősség korlátlan. Éppen ezért, amennyiben nem adódik probléma az előleg visszafizetésével, a Bizottság által megjelölt kritérium, amely alapján az intézkedés állami támogatásnak minősülhet, nem kielégítő.

| (45) | Végezetül az MQA észrevételei keretében átadta a költségvetési miniszter által az FPAP-hoz intézett két levél másolatát, amelyekből kiderül, hogy az FPAP és valamennyi tagja adóügyi könnyítésekben részesültek. Ezek az intézkedések az FPAP esetében a társasági adó alóli mentességet jelentik, illetve minden bizonnyal az iparűzési adó alóli mentességet is, míg a halászhajó-tulajdonosok számára azt a lehetőséget, hogy az érdekképviseletnek befizetett tagdíjakat levonhatják adóköteles jövedelmük adóalapjából. |
| --- | --- |

(45)

Végezetül az MQA észrevételei keretében átadta a költségvetési miniszter által az FPAP-hoz intézett két levél másolatát, amelyekből kiderül, hogy az FPAP és valamennyi tagja adóügyi könnyítésekben részesültek. Ezek az intézkedések az FPAP esetében a társasági adó alóli mentességet jelentik, illetve minden bizonnyal az iparűzési adó alóli mentességet is, míg a halászhajó-tulajdonosok számára azt a lehetőséget, hogy az érdekképviseletnek befizetett tagdíjakat levonhatják adóköteles jövedelmük adóalapjából.

4.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

| (46) | Ez a határozat nem érinti a (45) preambulumbekezdésben említett adókedvezményeket. A Bizottságnak ugyanis a hivatalos vizsgálati eljárás megindításának pillanatában nem volt tudomása ezekről. Ezek az adókedvezmények külön specifikus elemzés tárgyát képezik az NN 38/2007 számú ügy keretében, annak meghatározása érdekében, hogy állami támogatásnak felelnek-e meg, illetve ha igen, összeegyeztethetők-e a közös piaccal. |
| --- | --- |

(46)

Ez a határozat nem érinti a (45) preambulumbekezdésben említett adókedvezményeket. A Bizottságnak ugyanis a hivatalos vizsgálati eljárás megindításának pillanatában nem volt tudomása ezekről. Ezek az adókedvezmények külön specifikus elemzés tárgyát képezik az NN 38/2007 számú ügy keretében, annak meghatározása érdekében, hogy állami támogatásnak felelnek-e meg, illetve ha igen, összeegyeztethetők-e a közös piaccal.

| (47) | Az FPAP tevékenységének célját az állami támogatások tekintetében kettős aspektusból kell megvizsgálni:






  — | egyrészről az FPAP célja pénzügyi opciók vásárlása a határidős piacokon. Bár a dokumentumok nem mondják ki konkrétan, de a szóban forgó határidős piacok nyilvánvalóan a kőolaj és a kőolajszármazékok határidős piacai. Ebből tehát arra következtethetünk, hogy az FPAP – miközben szakmai érdekképviselet formájában alakult meg – valójában a határidős piacokon opciók vásárlásával foglalkozik, éppúgy, ahogyan bármely, a hasonló piacokon tevékenykedő közönséges magánvállalkozás tenné, a piacgazdaság törvényei szerint működve. A határidős piacokon megszerzett opciók vásárlásához nyújtott támogatást az e határozat alábbi, 4.1. pontjában elemezzük részletesen, |
| --- | --- | --- |

(47)

Az FPAP tevékenységének célját az állami támogatások tekintetében kettős aspektusból kell megvizsgálni:

—

egyrészről az FPAP célja pénzügyi opciók vásárlása a határidős piacokon. Bár a dokumentumok nem mondják ki konkrétan, de a szóban forgó határidős piacok nyilvánvalóan a kőolaj és a kőolajszármazékok határidős piacai. Ebből tehát arra következtethetünk, hogy az FPAP – miközben szakmai érdekképviselet formájában alakult meg – valójában a határidős piacokon opciók vásárlásával foglalkozik, éppúgy, ahogyan bármely, a hasonló piacokon tevékenykedő közönséges magánvállalkozás tenné, a piacgazdaság törvényei szerint működve. A határidős piacokon megszerzett opciók vásárlásához nyújtott támogatást az e határozat alábbi, 4.1. pontjában elemezzük részletesen,

| — | másodsorban az FPAP célja, hogy kifizesse a halászati vállalkozásoknak az átlagos havi referenciaár és – a 2004. november 12-i, illetve a 2005. május 27-i szerződés szerint – a „maximális fedezett ár”; avagy – a 2005. október 11-i szerződés szerint – a literenkénti 30 eurocent közötti árkülönbözetet. Az átlagos havi referenciaárat az FPAP állapítja meg. Az FPAP által a halászati vállalkozásoknak az üzemanyag-vásárláshoz folyósított kompenzációkat e határozat alábbi, 4.2 pontjában elemezzük. |
| --- | --- |

—

másodsorban az FPAP célja, hogy kifizesse a halászati vállalkozásoknak az átlagos havi referenciaár és – a 2004. november 12-i, illetve a 2005. május 27-i szerződés szerint – a „maximális fedezett ár”; avagy – a 2005. október 11-i szerződés szerint – a literenkénti 30 eurocent közötti árkülönbözetet. Az átlagos havi referenciaárat az FPAP állapítja meg. Az FPAP által a halászati vállalkozásoknak az üzemanyag-vásárláshoz folyósított kompenzációkat e határozat alábbi, 4.2 pontjában elemezzük.

4.1.   Az FPAP-nak nyújtott támogatás: a határidős piacokon pénzügyi opciók vásárlásához nyújtott támogatás

4.1.1.   Az állami támogatás megléte

4.1.1.1.   Az FPAP az EK-szerződés 87. cikke szerinti vállalkozás

| (48) | Először is fontos meghatározni, hogy az FPAP vállalkozásnak minősülhet-e. Amennyiben nem, a 87. cikk (1) bekezdése nem alkalmazható az FPAP-ra. E kérdéssel kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy a kialakult ítélkezési gyakorlat szerint a versenyjog kontextusában a „vállalkozás” fogalmába minden gazdasági tevékenységet folytató jogi személy beletartozik, függetlenül jogi státuszától, illetve finanszírozási módjától (4). Minden, egy adott piacon termékek és szolgáltatások nyújtásából álló tevékenység gazdasági tevékenységnek minősül (5). |
| --- | --- |

(48)

Először is fontos meghatározni, hogy az FPAP vállalkozásnak minősülhet-e. Amennyiben nem, a 87. cikk (1) bekezdése nem alkalmazható az FPAP-ra. E kérdéssel kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy a kialakult ítélkezési gyakorlat szerint a versenyjog kontextusában a „vállalkozás” fogalmába minden gazdasági tevékenységet folytató jogi személy beletartozik, függetlenül jogi státuszától, illetve finanszírozási módjától (4). Minden, egy adott piacon termékek és szolgáltatások nyújtásából álló tevékenység gazdasági tevékenységnek minősül (5).

| (49) | A nyersanyag-kereskedelem határidős piacain tevékenykedő vállalkozások rendes esetben a piacgazdaság szabályainak megfelelően működő, magántulajdonban lévő vállalkozások. A szóban forgó piacokon bonyolított tranzakciók célja a szereplők szemszögéből annak a ténynek a kihasználása, hogy az adott termék felvásárlási ára – ha a jövőben a rendes piaci áron kellene azt beszerezni – eltér az opcióban foglalt ártól. A hasonló piacokon tevékenykedő szereplők tehát az árak alakulásának bizonytalanságából adódó kockázatot viselik. Jelen esetben az FPAP ténylegesen a kőolajtermékek határidős piacának szereplőjeként lépett fel. Ezzel egyúttal a halászati ágazat gazdasági szereplőjévé is vált, hiszen a CECOMER vállalat – az FPAP alapító tagja és ügyvezetője, illetve a halászati szövetkezetek felvásárlási központja – részére eltérő üzemanyagárat biztosít attól, mint ha a vállalat a rendes piaci áron vásárolna üzemanyagot. Ha az opciószerzésre irányuló tranzakció, amely természeténél fogva spekulatív jellegű művelet, sikeresnek bizonyul, a szövetkezeteknek tovább engedményezett üzemanyagár alacsonyabb a piaci árfolyamnál. Az FPAP tehát kockázatot vállal abban a reményben, hogy a kockázatvállalás pénzügyi szempontból előnyösnek bizonyul. A halászati szövetkezetek pedig a maguk részéről a szóban forgó üzemanyagot továbbértékesítik a halászati vállalkozásoknak, a CECOMER-től szerzett árnak megfelelő áron. Az FPAP által a CECOMER nevű kiskereskedői szövetkezettől beszerzett üzemanyag tulajdonának átruházásához kapcsolódó tranzakciók nem ismertek a Bizottság előtt; ugyanakkor azonban – jóllehet a CECOMER egyike az FPAP alapító tagjainak – két független jogi személy közötti tranzakciókról van szó. Ezeket az üzemanyag tulajdonának átruházásához kapcsolódó tranzakciókat szerződéses jellegű tranzakciókként kell elemezni; jóllehet minden valószínűség szerint vannak egyedi sajátosságaik, a tranzakciókat szabályozó szerződéseket ennek ellenére magánjogi egyezségeknek, vagyis magánjogi szerződéseknek kell tekinteni. Mivel az FPAP tevékenysége abban áll, hogy tranzakciókat bonyolít a kőolajtermékek határidős piacán, a vásárolt termékeket pedig később tovább engedményezi a CECOMER kereskedelmi vállalkozásra, ez a tevékenység egyértelműen gazdasági természetű. A hivatalos vizsgálati eljárást elrendelő határozatában egyébként a Bizottság megjegyezte: „Az FPAP működésének célja a határidős piacokon opciók vásárlását bonyolítani. Jóllehet a dokumentumok nem pontosítják, de a szóban forgó határidős piacok nyilvánvalóan a kőolaj és a kőolajszármazékok piacai. Mindez azt mutatja, hogy az FPAP – bár érdekképviselet formájában alakult meg – a szóban forgó határidős piacokon opciók adás-vételével foglalkozik, ahogy bármely, a hasonló piacokon és a piacgazdaság szabályai szerint működő rendes magánvállalkozás tenné”. Válaszaikban Franciaország és az FPAP nem vitatták, hogy az FPAP hasonló opcióvételi és -eladási tranzakciókat bonyolít. Franciaország nem kívánt észrevételt fűzni a kérdéshez; ami az FPAP-t illeti, megelégedett azzal, hogy kijelentse: „Az FPAP tranzakciókat bonyolított az áruk világpiacán brókerekkel és szakosodott pénzügyi intézményekkel közösen. Nehéz ennél élesebb versenyt produkáló, kiterjedtebb és ingadozóbb piacot elképzelni. Márpedig az alap semmilyen tarifális előnyben vagy egyedi feltételben nem részesült a piac többi szereplőjével szemben. (...) A kérdés tehát az alapnak megelőlegezett összegek eredetére korlátozódik”; az FPAP tehát nem vonja kétségbe a Bizottság azon állítását, amely szerint a határidős piacokon közönséges gazdasági szereplőként tevékenykedik. Megjegyzendő továbbá, hogy az FPAP szerepe egyáltalán nem feleltethető meg a közpénzek közérdekből történő kezelésének. Nem tekinthető továbbá az állam vagy valamely állami felügyelet alá tartozó szervezet által az állami hatáskörből adódóan élvezett előjog gyakorlásának sem. |
| --- | --- |

(49)

A nyersanyag-kereskedelem határidős piacain tevékenykedő vállalkozások rendes esetben a piacgazdaság szabályainak megfelelően működő, magántulajdonban lévő vállalkozások. A szóban forgó piacokon bonyolított tranzakciók célja a szereplők szemszögéből annak a ténynek a kihasználása, hogy az adott termék felvásárlási ára – ha a jövőben a rendes piaci áron kellene azt beszerezni – eltér az opcióban foglalt ártól. A hasonló piacokon tevékenykedő szereplők tehát az árak alakulásának bizonytalanságából adódó kockázatot viselik. Jelen esetben az FPAP ténylegesen a kőolajtermékek határidős piacának szereplőjeként lépett fel. Ezzel egyúttal a halászati ágazat gazdasági szereplőjévé is vált, hiszen a CECOMER vállalat – az FPAP alapító tagja és ügyvezetője, illetve a halászati szövetkezetek felvásárlási központja – részére eltérő üzemanyagárat biztosít attól, mint ha a vállalat a rendes piaci áron vásárolna üzemanyagot. Ha az opciószerzésre irányuló tranzakció, amely természeténél fogva spekulatív jellegű művelet, sikeresnek bizonyul, a szövetkezeteknek tovább engedményezett üzemanyagár alacsonyabb a piaci árfolyamnál. Az FPAP tehát kockázatot vállal abban a reményben, hogy a kockázatvállalás pénzügyi szempontból előnyösnek bizonyul. A halászati szövetkezetek pedig a maguk részéről a szóban forgó üzemanyagot továbbértékesítik a halászati vállalkozásoknak, a CECOMER-től szerzett árnak megfelelő áron. Az FPAP által a CECOMER nevű kiskereskedői szövetkezettől beszerzett üzemanyag tulajdonának átruházásához kapcsolódó tranzakciók nem ismertek a Bizottság előtt; ugyanakkor azonban – jóllehet a CECOMER egyike az FPAP alapító tagjainak – két független jogi személy közötti tranzakciókról van szó. Ezeket az üzemanyag tulajdonának átruházásához kapcsolódó tranzakciókat szerződéses jellegű tranzakciókként kell elemezni; jóllehet minden valószínűség szerint vannak egyedi sajátosságaik, a tranzakciókat szabályozó szerződéseket ennek ellenére magánjogi egyezségeknek, vagyis magánjogi szerződéseknek kell tekinteni. Mivel az FPAP tevékenysége abban áll, hogy tranzakciókat bonyolít a kőolajtermékek határidős piacán, a vásárolt termékeket pedig később tovább engedményezi a CECOMER kereskedelmi vállalkozásra, ez a tevékenység egyértelműen gazdasági természetű. A hivatalos vizsgálati eljárást elrendelő határozatában egyébként a Bizottság megjegyezte: „Az FPAP működésének célja a határidős piacokon opciók vásárlását bonyolítani. Jóllehet a dokumentumok nem pontosítják, de a szóban forgó határidős piacok nyilvánvalóan a kőolaj és a kőolajszármazékok piacai. Mindez azt mutatja, hogy az FPAP – bár érdekképviselet formájában alakult meg – a szóban forgó határidős piacokon opciók adás-vételével foglalkozik, ahogy bármely, a hasonló piacokon és a piacgazdaság szabályai szerint működő rendes magánvállalkozás tenné”. Válaszaikban Franciaország és az FPAP nem vitatták, hogy az FPAP hasonló opcióvételi és -eladási tranzakciókat bonyolít. Franciaország nem kívánt észrevételt fűzni a kérdéshez; ami az FPAP-t illeti, megelégedett azzal, hogy kijelentse: „Az FPAP tranzakciókat bonyolított az áruk világpiacán brókerekkel és szakosodott pénzügyi intézményekkel közösen. Nehéz ennél élesebb versenyt produkáló, kiterjedtebb és ingadozóbb piacot elképzelni. Márpedig az alap semmilyen tarifális előnyben vagy egyedi feltételben nem részesült a piac többi szereplőjével szemben. (...) A kérdés tehát az alapnak megelőlegezett összegek eredetére korlátozódik”; az FPAP tehát nem vonja kétségbe a Bizottság azon állítását, amely szerint a határidős piacokon közönséges gazdasági szereplőként tevékenykedik. Megjegyzendő továbbá, hogy az FPAP szerepe egyáltalán nem feleltethető meg a közpénzek közérdekből történő kezelésének. Nem tekinthető továbbá az állam vagy valamely állami felügyelet alá tartozó szervezet által az állami hatáskörből adódóan élvezett előjog gyakorlásának sem.

| (50) | Az FPAP-t tehát egyértelműen a közösségi versenyjog szerinti vállalkozásnak kell tekinteni. Nem szükséges tehát közelebbről megvizsgálni sem működésének jellegét, sem jogi státuszát. Nevezetesen az a tény, hogy adott esetben non-profit szervezetként működik, nem releváns a kérdésben. Amennyiben egyébként az FPAP-t saját szavaival „olyan kőolajtermék-fogyasztók szövetségének” tekintjük, „amelyek védekezni kívánnak a piac ellen, nem pedig piaci szereplőként fellépni”, e „fogyasztók” is valójában gazdasági szereplők (tengerhasznosító szövetkezetek és halászati vállalkozások), amelyek termelési költségeik csökkentésére törekednek. A fenti, gazdasági szereplők részéről tökéletesen logikus reakció miatt ugyanakkor e szereplőket nem lehet a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti egyéni fogyasztóknak tekinteni, amely cikk engedélyez bizonyos, egyéni fogyasztók részére nyújtott szociális jellegű támogatásokat. A Franciaország, illetve maga az FPAP által az utóbbi státuszára, működési módjára, célkitűzéseire, illetve a kőolajtermékek piacán elfoglalt specifikus helyzetére vonatkozóan felhozott érveket a Bizottság nem veheti figyelembe. |
| --- | --- |

(50)

Az FPAP-t tehát egyértelműen a közösségi versenyjog szerinti vállalkozásnak kell tekinteni. Nem szükséges tehát közelebbről megvizsgálni sem működésének jellegét, sem jogi státuszát. Nevezetesen az a tény, hogy adott esetben non-profit szervezetként működik, nem releváns a kérdésben. Amennyiben egyébként az FPAP-t saját szavaival „olyan kőolajtermék-fogyasztók szövetségének” tekintjük, „amelyek védekezni kívánnak a piac ellen, nem pedig piaci szereplőként fellépni”, e „fogyasztók” is valójában gazdasági szereplők (tengerhasznosító szövetkezetek és halászati vállalkozások), amelyek termelési költségeik csökkentésére törekednek. A fenti, gazdasági szereplők részéről tökéletesen logikus reakció miatt ugyanakkor e szereplőket nem lehet a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti egyéni fogyasztóknak tekinteni, amely cikk engedélyez bizonyos, egyéni fogyasztók részére nyújtott szociális jellegű támogatásokat. A Franciaország, illetve maga az FPAP által az utóbbi státuszára, működési módjára, célkitűzéseire, illetve a kőolajtermékek piacán elfoglalt specifikus helyzetére vonatkozóan felhozott érveket a Bizottság nem veheti figyelembe.

4.1.1.2.   A magánhitelező elve (6)

| (51) | A Bizottság megítélése szerint a vizsgált ügyben a magánhitelező elvének alkalmazása alapján megalapozottan feltételezhető az állami támogatás megléte. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság megítélése szerint a vizsgált ügyben a magánhitelező elvének alkalmazása alapján megalapozottan feltételezhető az állami támogatás megléte.

| (52) | A három, ismert feltételek mellett nyújtott előlegből származó összeget 4,45 %-os kamatláb alkalmazása mellett kell visszafizetni. Ami a lehetséges negyedik, 12 millió EUR összegű előleget illeti, feltételezhető, hogy ennek nyújtása a korábbiakkal azonos vagy azokhoz igen hasonló feltételek mellett történt. Az állam által biztosított tőke tehát a gyakorlatban a fenti kamatláb alkalmazása mellett nyújtott kölcsönnek felel meg. Ez a kamat valóban magasabb a Bizottság által a kedvezményes kölcsönökben meglévő állami támogatáselem meghatározására alkalmazott referencia-kamatlábnál, amely 2004-ben 4,43 %-ban (7), 2005. január 1-jétől pedig 4,08 %-ban került megállapításra (8). Következésképpen elvileg az állami előlegekben nem lehetne állami támogatást feltételezni, amennyiben ezeket az előlegeket a piacgazdaság rendes feltételei mellett nyújtották volna. |
| --- | --- |

(52)

A három, ismert feltételek mellett nyújtott előlegből származó összeget 4,45 %-os kamatláb alkalmazása mellett kell visszafizetni. Ami a lehetséges negyedik, 12 millió EUR összegű előleget illeti, feltételezhető, hogy ennek nyújtása a korábbiakkal azonos vagy azokhoz igen hasonló feltételek mellett történt. Az állam által biztosított tőke tehát a gyakorlatban a fenti kamatláb alkalmazása mellett nyújtott kölcsönnek felel meg. Ez a kamat valóban magasabb a Bizottság által a kedvezményes kölcsönökben meglévő állami támogatáselem meghatározására alkalmazott referencia-kamatlábnál, amely 2004-ben 4,43 %-ban (7), 2005. január 1-jétől pedig 4,08 %-ban került megállapításra (8). Következésképpen elvileg az állami előlegekben nem lehetne állami támogatást feltételezni, amennyiben ezeket az előlegeket a piacgazdaság rendes feltételei mellett nyújtották volna.

| (53) | A Bizottság szerint azonban ezeket az előlegeket nem a rendes piaci feltételek mellett nyújtották, mivel egyetlen magánhitelező sem lett volna hajlandó a szóban forgó összegeket meghitelezni, semmilyen garancia nem lévén az FPAP tevékenységének életképességére, illetve a határidőre történő visszafizetés valószínűségére nézve. |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság szerint azonban ezeket az előlegeket nem a rendes piaci feltételek mellett nyújtották, mivel egyetlen magánhitelező sem lett volna hajlandó a szóban forgó összegeket meghitelezni, semmilyen garancia nem lévén az FPAP tevékenységének életképességére, illetve a határidőre történő visszafizetés valószínűségére nézve.

| (54) | Az FPAP alaptőkéje a tagok tagdíjaiból képződött (lásd a (23) és (25) preambulumbekezdést). Sem Franciaország, sem az FPAP nem szolgált számszerű adatokkal az említett tagdíjakból származó forrásokra nézve. A 2006. április 21-i válaszhoz csatolt érvelés szerint a francia hatóságok úgy vélekednek, hogy „a 2005. december 6-i válasz kidolgozásakor ezeket az információkat a tervezet tartalmazta volna, de a minisztériumközi jóváhagyás során később törölték őket”, és hogy „jelenleg nem látszik szükségesnek válaszolni a kérdésre”. |
| --- | --- |

(54)

Az FPAP alaptőkéje a tagok tagdíjaiból képződött (lásd a (23) és (25) preambulumbekezdést). Sem Franciaország, sem az FPAP nem szolgált számszerű adatokkal az említett tagdíjakból származó forrásokra nézve. A 2006. április 21-i válaszhoz csatolt érvelés szerint a francia hatóságok úgy vélekednek, hogy „a 2005. december 6-i válasz kidolgozásakor ezeket az információkat a tervezet tartalmazta volna, de a minisztériumközi jóváhagyás során később törölték őket”, és hogy „jelenleg nem látszik szükségesnek válaszolni a kérdésre”.

| (55) | A Bizottság azonban feltételezi, hogy viszonylag szerény összegekről van szó, a költségek valószínű mértékéhez viszonyítva. Az FPAP főtitkárának aláírását viselő beadványban, az FPAP 2004 novemberi „részletes működési szabályzatában”, illetve az FPAP 2006 januári „tájékoztató feljegyzésében” szereplő utalások alapján ugyanis lehetőség nyílik nagyjából felbecsülni ezt az összeget: körülbelül 2 500 tag (az FPAP tagságának létszáma a francia hatóságok szerint) fizette be a 150 EUR tagdíjat, ami 375 000 EUR-nak felel meg, amihez hozzáadódnak a szoros értelemben vett kockázati garanciát fedező tagdíjak (lásd a (25) preambulumbekezdést). Feltételezve, hogy a garancia a teljes elfogyasztott gázolajmennyiségre vonatkozik, és az FPAP tájékoztatásának megfelelően egy 24 méteres fenékhálós halászhajó indikatív fogyasztását véve alapul (körülbelül heti 10 tonna üzemanyag), továbbá évente maximum 48 hetes tevékenység – vagyis 480 tonna összfogyasztás – feltételezése mellett (jóllehet a tevékeny hetek száma valószínűleg közelebb van a 38–40-hez, mint a 48-hoz), az FPAP hozzájárulásának egységértékével, azaz literenként 0,0035 EUR-ral számolva a 2 500 hajó viszonylatában összesen évi 4 200 000 EUR összeget kapunk. A tagdíjak harmadik forrása az alapító okiratban foglalt azon lehetőségből adódik, hogy az érdekképviselet – a tagság maximum 5 %-ának erejéig – tagjai közé fogadhat bármely olyan személyt, aki „készen áll erkölcsi támogatást nyújtani az érdekképviseletnek”. Ez minden bizonnyal jelentéktelen összeget jelent. Mivel az érdekképviseletnek erkölcsi támogatást nyújtó személyek számáról, illetve az általuk fizetett tagdíjról semmilyen adat nem áll rendelkezésre, feltételezzünk egy igen magas, 125 000 EUR nagyságrendű kiegészítő bevételt (125, a halászati tevékenységekhez nem kapcsolódó tag, vagyis az FPAP által engedélyezett maximális szám [a 2 500 fős tagság 5 %-a] × 1 000 EUR). |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság azonban feltételezi, hogy viszonylag szerény összegekről van szó, a költségek valószínű mértékéhez viszonyítva. Az FPAP főtitkárának aláírását viselő beadványban, az FPAP 2004 novemberi „részletes működési szabályzatában”, illetve az FPAP 2006 januári „tájékoztató feljegyzésében” szereplő utalások alapján ugyanis lehetőség nyílik nagyjából felbecsülni ezt az összeget: körülbelül 2 500 tag (az FPAP tagságának létszáma a francia hatóságok szerint) fizette be a 150 EUR tagdíjat, ami 375 000 EUR-nak felel meg, amihez hozzáadódnak a szoros értelemben vett kockázati garanciát fedező tagdíjak (lásd a (25) preambulumbekezdést). Feltételezve, hogy a garancia a teljes elfogyasztott gázolajmennyiségre vonatkozik, és az FPAP tájékoztatásának megfelelően egy 24 méteres fenékhálós halászhajó indikatív fogyasztását véve alapul (körülbelül heti 10 tonna üzemanyag), továbbá évente maximum 48 hetes tevékenység – vagyis 480 tonna összfogyasztás – feltételezése mellett (jóllehet a tevékeny hetek száma valószínűleg közelebb van a 38–40-hez, mint a 48-hoz), az FPAP hozzájárulásának egységértékével, azaz literenként 0,0035 EUR-ral számolva a 2 500 hajó viszonylatában összesen évi 4 200 000 EUR összeget kapunk. A tagdíjak harmadik forrása az alapító okiratban foglalt azon lehetőségből adódik, hogy az érdekképviselet – a tagság maximum 5 %-ának erejéig – tagjai közé fogadhat bármely olyan személyt, aki „készen áll erkölcsi támogatást nyújtani az érdekképviseletnek”. Ez minden bizonnyal jelentéktelen összeget jelent. Mivel az érdekképviseletnek erkölcsi támogatást nyújtó személyek számáról, illetve az általuk fizetett tagdíjról semmilyen adat nem áll rendelkezésre, feltételezzünk egy igen magas, 125 000 EUR nagyságrendű kiegészítő bevételt (125, a halászati tevékenységekhez nem kapcsolódó tag, vagyis az FPAP által engedélyezett maximális szám [a 2 500 fős tagság 5 %-a] × 1 000 EUR).

| (56) | A különböző tagdíjakból befolyó bevételek tehát összesen 4 200 000 + 375 000 + 125 000, azaz 4 700 000 EUR-ra rúghatnak évente. Ez egy rendkívül optimista feltételezés, amely egy 24 méteres, évente 48 héten keresztül tevékenykedő fenékhálós halászhajó indikatív fogyasztása alapján került kiszámításra, és amely a teljes elfogyasztott üzemanyag-mennyiséget biztosítottnak veszi. A Bizottság csak azért döntött e kalkuláció mellett, hogy meghatározhassa, mennyi lehetett elvileg az FPAP bevételeinek maximális összege. Ha azonban tekintetbe vesszük azt a tényt, hogy Franciaország közlése alapján a tagságot alkotó hajók száma 2 385, amelyek között nem elhanyagolható arányban találhatók 12 méternél rövidebb, part menti halászatot folytató hajók, melyek éves üzemanyag-fogyasztása közelebb áll a 200 tonnához, mint a fenti kalkulációban megjelölt 480 tonnához, valószínűsíthető, hogy a valós összeg a fentinél lényegesen alacsonyabb lehet. Mivel ugyanis a francia halászflotta mintegy 1 500 darab 12 méternél hosszabb halászhajót számlál, és az ilyen méretű hajók 95,3 %-a az FPAP által biztosítva van (9), ami mintegy 1 400 hajót jelent, arra a számításra juthatunk, hogy további mintegy 1 000 darab 12 méternél rövidebb hajó is igénybe veszi az FPAP szolgáltatásait. A szervezet éves bevételeinek végösszege tehát minden valószínűség szerint jóval alacsonyabb a megjelölt 4,7 millió EUR összegnél. |
| --- | --- |

(56)

A különböző tagdíjakból befolyó bevételek tehát összesen 4 200 000 + 375 000 + 125 000, azaz 4 700 000 EUR-ra rúghatnak évente. Ez egy rendkívül optimista feltételezés, amely egy 24 méteres, évente 48 héten keresztül tevékenykedő fenékhálós halászhajó indikatív fogyasztása alapján került kiszámításra, és amely a teljes elfogyasztott üzemanyag-mennyiséget biztosítottnak veszi. A Bizottság csak azért döntött e kalkuláció mellett, hogy meghatározhassa, mennyi lehetett elvileg az FPAP bevételeinek maximális összege. Ha azonban tekintetbe vesszük azt a tényt, hogy Franciaország közlése alapján a tagságot alkotó hajók száma 2 385, amelyek között nem elhanyagolható arányban találhatók 12 méternél rövidebb, part menti halászatot folytató hajók, melyek éves üzemanyag-fogyasztása közelebb áll a 200 tonnához, mint a fenti kalkulációban megjelölt 480 tonnához, valószínűsíthető, hogy a valós összeg a fentinél lényegesen alacsonyabb lehet. Mivel ugyanis a francia halászflotta mintegy 1 500 darab 12 méternél hosszabb halászhajót számlál, és az ilyen méretű hajók 95,3 %-a az FPAP által biztosítva van (9), ami mintegy 1 400 hajót jelent, arra a számításra juthatunk, hogy további mintegy 1 000 darab 12 méternél rövidebb hajó is igénybe veszi az FPAP szolgáltatásait. A szervezet éves bevételeinek végösszege tehát minden valószínűség szerint jóval alacsonyabb a megjelölt 4,7 millió EUR összegnél.

| (57) | A bevételekre vonatkozó fenti hipotetikus számítások ismertetését követően a Bizottság megjegyzi, hogy az FPAP egyrészről nyilvánvalóan nem rendelkezik ingatlan vagyonnal, másrészről a kizárólag a tagok tagdíjaiból összeadódó ingó vagyona is igen korlátozott. Ezért a Bizottság szerint a piacgazdaság rendes körülményei között egy – például az önmagát saját szavaival „a halászati ágazat természetes partnereként” hirdető Crédit Maritime-hoz hasonló – bank soha nem hitelezte (vagy az állam és az FPAP közötti szerződés terminusával élve „előlegezte”) volna meg a kérdéses összegeket (vagy akár csak azok egy részét) az FPAP-nak a határidős piacokon folytatott ügyletekhez anélkül, hogy előzetesen nem kapott volna ésszerű garanciákat a hitel határidőre történő visszafizetésének valószínűségére nézve. |
| --- | --- |

(57)

A bevételekre vonatkozó fenti hipotetikus számítások ismertetését követően a Bizottság megjegyzi, hogy az FPAP egyrészről nyilvánvalóan nem rendelkezik ingatlan vagyonnal, másrészről a kizárólag a tagok tagdíjaiból összeadódó ingó vagyona is igen korlátozott. Ezért a Bizottság szerint a piacgazdaság rendes körülményei között egy – például az önmagát saját szavaival „a halászati ágazat természetes partnereként” hirdető Crédit Maritime-hoz hasonló – bank soha nem hitelezte (vagy az állam és az FPAP közötti szerződés terminusával élve „előlegezte”) volna meg a kérdéses összegeket (vagy akár csak azok egy részét) az FPAP-nak a határidős piacokon folytatott ügyletekhez anélkül, hogy előzetesen nem kapott volna ésszerű garanciákat a hitel határidőre történő visszafizetésének valószínűségére nézve.

| (58) | Franciaország ellenvetése szerint ez a következtetés „a banki szervezeteknél lefolytatott bármiféle vizsgálat alapját nélkülöző puszta feltételezés”, illetve hogy „biztosítéki rendszerek kerülhettek volna kidolgozásra”. A Pénzügyi Tanácsadók és Szakértők Országos Kamarája által harmincöt bank körében elvégzett felmérés (10) azonban meglehetősen világos képet ad a francia bankintézetekben az ügyfeleknek nyújtott hitelekkel kapcsolatban alkalmazott normákról. Az ügyfelekhez kapcsolódó hitelkockázat csökkentésére irányuló törekvés jegyében a bankintézetek vezetői bizonyos mutatókon alapuló normaplafonok betartását írják elő, amelyek alapján elemezhető az adott vállalkozás pénzügyi állapota és a hitel visszafizetésére való képessége – ezek a normák különböző kritériumokra épülnek, mint például a saját tőke, a mérlegkimutatás, a határidős eladósodottság szintje, az üzleti forgalom és a pénzügyi költségek. Az elemzés alapján megállapítható, hogy ha a „saját tőkéhez viszonyított globális eladósodottsági” mutató 2,50 fölött van, olyan kockázati vészjelzés jelenik meg, amely ha véglegesen nem is akadályozza meg a hitelnyújtást, de a bankot fokozott garanciák követelésére készteti. Az FPAP esetében, ha a 65 milliós előleget a saját tőkére vonatkozó fenti optimista becsléshez viszonyítjuk (4,7 millió EUR, lásd az (56) preambulumbekezdést), a mutató 13,82 lesz, vagyis a kockázati plafon közel hatszorosa. Természetesen amennyiben az előlegek valós összege ennél magasabb (77 millió, tekintettel a (22) preambulumbekezdésben említett valószínűsíthető 12 milliós előlegre), vagy a saját tőke a valóságban jelentősen kevesebb, ez a hipotetikus mutató még ennél is magasabb lesz. Ilyen kockázati szint mellett egy banki intézmény még akkor sem lett volna hajlandó hitelnyújtáson gondolkodni, ha a tárgyi biztosítékok (például a vásárlási opciók vagy az FPAP által felhalmozott üzemanyagkészletek elzálogosítása) vagy a személyes biztosítékok (zálogbejegyzés a tagok személyes vagyonára vagy a hajóik elzálogosítása) bevonása ténylegesen része a fizetésképtelenségi kockázat minimalizálására szolgáló banki technikáknak. Megjegyzendő azonban, hogy amennyiben személyes vagyoni garanciákat követeltek volna a tagoktól, a halászati vállalkozások minden bizonnyal jobban vonakodtak volna belépni az FPAP-ba. Egyéb technikák is léteznek az ügyfélkockázat áthárítására, illetve megosztására, például a hitel több bank által történő társfinanszírozása, viszontbiztosító társaságok bevonása vagy regionális, illetve megyei garanciaalapok támogatása (melyeket magukat is viszontbiztosítók garantálnak), de garanciát minden esetben csak alapvetően egészséges és potenciálisan nyereséges vállalkozásoknak nyújtanak, és maximum az adósság 50 %-nak erejéig (azaz az FPAP esetében valamivel több mint 30 millió EUR-ig, ami még mindig a kockázati plafon közel háromszorosának megfelelő kockázatot hordoz magában). |
| --- | --- |

(58)

Franciaország ellenvetése szerint ez a következtetés „a banki szervezeteknél lefolytatott bármiféle vizsgálat alapját nélkülöző puszta feltételezés”, illetve hogy „biztosítéki rendszerek kerülhettek volna kidolgozásra”. A Pénzügyi Tanácsadók és Szakértők Országos Kamarája által harmincöt bank körében elvégzett felmérés (10) azonban meglehetősen világos képet ad a francia bankintézetekben az ügyfeleknek nyújtott hitelekkel kapcsolatban alkalmazott normákról. Az ügyfelekhez kapcsolódó hitelkockázat csökkentésére irányuló törekvés jegyében a bankintézetek vezetői bizonyos mutatókon alapuló normaplafonok betartását írják elő, amelyek alapján elemezhető az adott vállalkozás pénzügyi állapota és a hitel visszafizetésére való képessége – ezek a normák különböző kritériumokra épülnek, mint például a saját tőke, a mérlegkimutatás, a határidős eladósodottság szintje, az üzleti forgalom és a pénzügyi költségek. Az elemzés alapján megállapítható, hogy ha a „saját tőkéhez viszonyított globális eladósodottsági” mutató 2,50 fölött van, olyan kockázati vészjelzés jelenik meg, amely ha véglegesen nem is akadályozza meg a hitelnyújtást, de a bankot fokozott garanciák követelésére készteti. Az FPAP esetében, ha a 65 milliós előleget a saját tőkére vonatkozó fenti optimista becsléshez viszonyítjuk (4,7 millió EUR, lásd az (56) preambulumbekezdést), a mutató 13,82 lesz, vagyis a kockázati plafon közel hatszorosa. Természetesen amennyiben az előlegek valós összege ennél magasabb (77 millió, tekintettel a (22) preambulumbekezdésben említett valószínűsíthető 12 milliós előlegre), vagy a saját tőke a valóságban jelentősen kevesebb, ez a hipotetikus mutató még ennél is magasabb lesz. Ilyen kockázati szint mellett egy banki intézmény még akkor sem lett volna hajlandó hitelnyújtáson gondolkodni, ha a tárgyi biztosítékok (például a vásárlási opciók vagy az FPAP által felhalmozott üzemanyagkészletek elzálogosítása) vagy a személyes biztosítékok (zálogbejegyzés a tagok személyes vagyonára vagy a hajóik elzálogosítása) bevonása ténylegesen része a fizetésképtelenségi kockázat minimalizálására szolgáló banki technikáknak. Megjegyzendő azonban, hogy amennyiben személyes vagyoni garanciákat követeltek volna a tagoktól, a halászati vállalkozások minden bizonnyal jobban vonakodtak volna belépni az FPAP-ba. Egyéb technikák is léteznek az ügyfélkockázat áthárítására, illetve megosztására, például a hitel több bank által történő társfinanszírozása, viszontbiztosító társaságok bevonása vagy regionális, illetve megyei garanciaalapok támogatása (melyeket magukat is viszontbiztosítók garantálnak), de garanciát minden esetben csak alapvetően egészséges és potenciálisan nyereséges vállalkozásoknak nyújtanak, és maximum az adósság 50 %-nak erejéig (azaz az FPAP esetében valamivel több mint 30 millió EUR-ig, ami még mindig a kockázati plafon közel háromszorosának megfelelő kockázatot hordoz magában).

| (59) | Amikor Franciaország a fenti technikák kapcsán megjegyzi, hogy biztosítékrendszereket „lehetett volna” kialakítani, burkoltan elismeri, hogy jelen esetben ilyesmire nem kerül sor, és hogy az állam anélkül folyósította az előleget, hogy a bankintézményekben szokásoshoz hasonló garanciákra törekedett volna. Ilyen feltételek mellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Franciaország nem magánhitelezőként viselkedett, és nem kapott semmilyen garanciát arra nézve, hogy az FPAP képes lesz visszafizetni a rendelkezésére bocsátott pénzösszegeket. |
| --- | --- |

(59)

Amikor Franciaország a fenti technikák kapcsán megjegyzi, hogy biztosítékrendszereket „lehetett volna” kialakítani, burkoltan elismeri, hogy jelen esetben ilyesmire nem kerül sor, és hogy az állam anélkül folyósította az előleget, hogy a bankintézményekben szokásoshoz hasonló garanciákra törekedett volna. Ilyen feltételek mellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Franciaország nem magánhitelezőként viselkedett, és nem kapott semmilyen garanciát arra nézve, hogy az FPAP képes lesz visszafizetni a rendelkezésére bocsátott pénzösszegeket.

| (60) | Az FPAP egyébként az Igazgatótanács útján közölte, hogy a francia jog szerint polgári jogi felelősséget vállal, és hogy ez a felelősségvállalás korlátlan, hozzátéve, hogy az érdekképviselet jelentős összegű felelősségvállalást vonhat magával. A Bizottság megjegyzi, hogy igen jelentős összegek foroghatnak kockán az FPAP-hoz hasonló szervezetek esetében, és hogy a határidős piacokon bonyolított tranzakciók jelentős kockázattal bírnak, és komoly veszteségeket vonhatnak maguk után. Mindezek alapján semmi nem utal arra, hogy az FPAP jelentős veszteségek esetén a tagok részéről kellő garanciát kapna. A benyújtott dokumentumok (alapító okirat, működési szabályzat, tájékoztató feljegyzés) nem utalnak hasonló mechanizmus létezésére. A dokumentumokban szereplő egyetlen pénzügyi kitétel a tagdíjra vonatkozik, mellyel kapcsolatban annyit jelez, hogy az a tagok esetleges kilépése esetén az érdekképviselet tulajdonában marad (10. cikk). Másrészről a Bizottság megjegyzi, hogy az 1884. március 21-i törvény, amely az FPAP működését szabályozza, a Franciaországban szakmai érdekképviseletek alapítását lehetővé tévő jogszabály. Bizonyosan nem felel meg e törvény szellemének gazdasági, és ebből adódóan pénzügyi felelősség vállalására késztetni az érintett érdekképviselet tagjait. Következésképpen jelentős pénzügyi veszteség esetén a Bizottság nem érti, hogyan kompenzálhatnák e veszteséget az FPAP tagjai. |
| --- | --- |

(60)

Az FPAP egyébként az Igazgatótanács útján közölte, hogy a francia jog szerint polgári jogi felelősséget vállal, és hogy ez a felelősségvállalás korlátlan, hozzátéve, hogy az érdekképviselet jelentős összegű felelősségvállalást vonhat magával. A Bizottság megjegyzi, hogy igen jelentős összegek foroghatnak kockán az FPAP-hoz hasonló szervezetek esetében, és hogy a határidős piacokon bonyolított tranzakciók jelentős kockázattal bírnak, és komoly veszteségeket vonhatnak maguk után. Mindezek alapján semmi nem utal arra, hogy az FPAP jelentős veszteségek esetén a tagok részéről kellő garanciát kapna. A benyújtott dokumentumok (alapító okirat, működési szabályzat, tájékoztató feljegyzés) nem utalnak hasonló mechanizmus létezésére. A dokumentumokban szereplő egyetlen pénzügyi kitétel a tagdíjra vonatkozik, mellyel kapcsolatban annyit jelez, hogy az a tagok esetleges kilépése esetén az érdekképviselet tulajdonában marad (10. cikk). Másrészről a Bizottság megjegyzi, hogy az 1884. március 21-i törvény, amely az FPAP működését szabályozza, a Franciaországban szakmai érdekképviseletek alapítását lehetővé tévő jogszabály. Bizonyosan nem felel meg e törvény szellemének gazdasági, és ebből adódóan pénzügyi felelősség vállalására késztetni az érintett érdekképviselet tagjait. Következésképpen jelentős pénzügyi veszteség esetén a Bizottság nem érti, hogyan kompenzálhatnák e veszteséget az FPAP tagjai.

| (61) | Mindezen elemek figyelembevételével a Bizottság úgy véli, hogy a jelen esetben nem tartották tiszteletben a magánhitelező elvét. |
| --- | --- |

(61)

Mindezen elemek figyelembevételével a Bizottság úgy véli, hogy a jelen esetben nem tartották tiszteletben a magánhitelező elvét.

4.1.1.3.   Állami forrásból nyújtott pénzügyi előny megléte

| (62) | A Bizottság úgy véli, hogy a tagok különböző tagdíjaiból származó bevételek becsült összege – még a maximális becslés esetén is – soha nem tette volna lehetővé az FPAP számára, hogy külső finanszírozás bevonása nélkül tranzakciókat bonyolítson egy határidős piacon. Ezt a külső finanszírozást az állam biztosította az OFIMER-en keresztül minimum három kincstári előleg formájában, mely részletekben 2004 november és 2005 október között került kifizetésre, és összege a Franciaország által közölt információk alapján 65 millió EUR volt. Valószínűleg egy további 12 millió EUR összegű előleget is folyósítottak; a (22) preambulumbekezdésben említett dokumentum megfogalmazása alapján feltételezhető, hogy a dokumentum elkészítésének időpontjában a szerződés aláírása folyamatban volt. |
| --- | --- |

(62)

A Bizottság úgy véli, hogy a tagok különböző tagdíjaiból származó bevételek becsült összege – még a maximális becslés esetén is – soha nem tette volna lehetővé az FPAP számára, hogy külső finanszírozás bevonása nélkül tranzakciókat bonyolítson egy határidős piacon. Ezt a külső finanszírozást az állam biztosította az OFIMER-en keresztül minimum három kincstári előleg formájában, mely részletekben 2004 november és 2005 október között került kifizetésre, és összege a Franciaország által közölt információk alapján 65 millió EUR volt. Valószínűleg egy további 12 millió EUR összegű előleget is folyósítottak; a (22) preambulumbekezdésben említett dokumentum megfogalmazása alapján feltételezhető, hogy a dokumentum elkészítésének időpontjában a szerződés aláírása folyamatban volt.

| (63) | Franciaország nem szolgált olyan tényelemmel, amely ellentmondana ennek az elemzésnek. Az említett dokumentumban egyébként a következő olvasható: „az FPAP (a Bizottság véleménye szerint) az állam visszatérítendő előlege nélkül saját forrásaiból nem bonyolíthatott volna tranzakciókat. Ez ellen az érvelés ellen semmilyen ellenérv nem hozható fel”. A Bizottság szerint ezeket az előlegeket továbbá olyan feltételek mellett nyújtotta az állam, amelyek nem felelnek meg a rendes piaci körülményeknek (lásd e határozat (51)–(61) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(63)

Franciaország nem szolgált olyan tényelemmel, amely ellentmondana ennek az elemzésnek. Az említett dokumentumban egyébként a következő olvasható: „az FPAP (a Bizottság véleménye szerint) az állam visszatérítendő előlege nélkül saját forrásaiból nem bonyolíthatott volna tranzakciókat. Ez ellen az érvelés ellen semmilyen ellenérv nem hozható fel”. A Bizottság szerint ezeket az előlegeket továbbá olyan feltételek mellett nyújtotta az állam, amelyek nem felelnek meg a rendes piaci körülményeknek (lásd e határozat (51)–(61) preambulumbekezdését).

| (64) | A Bizottság egyebekben megjegyzi, hogy sem Franciaország, sem az FPAP nem közölt a Bizottsággal számadatokat az FPAP által a határidős piacokon befektetett összegekre, vagy a piacokon bonyolított tranzakciók eredményére vonatkozóan. A fent idézett érvelés szerint a francia hatóságok szánt szándékkal választották az információk visszatartását; a dokumentumban ugyanis a következő áll: „ezeket az elemeket közölni lehetne a Bizottsággal; ugyanakkor azonban helyénvaló mérlegelni, mennyire áll érdekünkben ezen elemek átadása a jelen szakaszban”. A Bizottság megállapítja, hogy ezeket az elemeket nem juttatták el hozzá, sem levélben, sem utólagos közlés formájában. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság egyebekben megjegyzi, hogy sem Franciaország, sem az FPAP nem közölt a Bizottsággal számadatokat az FPAP által a határidős piacokon befektetett összegekre, vagy a piacokon bonyolított tranzakciók eredményére vonatkozóan. A fent idézett érvelés szerint a francia hatóságok szánt szándékkal választották az információk visszatartását; a dokumentumban ugyanis a következő áll: „ezeket az elemeket közölni lehetne a Bizottsággal; ugyanakkor azonban helyénvaló mérlegelni, mennyire áll érdekünkben ezen elemek átadása a jelen szakaszban”. A Bizottság megállapítja, hogy ezeket az elemeket nem juttatták el hozzá, sem levélben, sem utólagos közlés formájában.

| (65) | Végezetül Franciaország, illetve az FPAP és Igazgatótanácsa úgy véli, hogy a Bizottság előzetesen mindaddig nem feltételezheti az állami támogatás meglétét, amíg a kölcsön visszafizetésében problémák nem merültek fel (Franciaország: „a visszatérítendő előleg nem minősíthető állami támogatásnak mindaddig, amíg a visszafizetési határidő nem járt le”; FPAP: „vajon ez az összeg vissza fog e térülni vagy sem? Ez a fő kérdés, amelyet a Bizottság feltesz magának”; MQA: „a Franciaország által az FPAP-nak nyújtott kölcsönök egyike sem járt le. A jelen szakaszban semmiféle visszafizetési probléma, és semmi olyan jelzés nem merült fel a francia állam részéről, amely arra utalna, hogy az adósságot a lejártakor egyszerűen törölni kívánják”). A Bizottság ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy az FPAP-nak nyújtott állami támogatás megítélése elsősorban Franciaország azon döntéséhez kapcsolódik, hogy olyan kölcsönt nyújt az FPAP-nak, amelyhez az egyébként nem juthatott volna hozzá, függetlenül attól, hogy a visszafizetési határidőket betartották-e. Éppen ezért, amikor a Bizottság kétségbe vonja az FPAP fizetőképességét a kölcsön lejártakor, annak elsődleges oka az, hogy az FPAP fizetőképessége a banki intézmények kölcsönnyújtási feltételeivel kapcsolatban elsődleges értékelési szempontot jelentettek, nem pedig az, hogy a Bizottság a kölcsön egyszerű pénzügyi támogatássá történő átalakítására gyanakodna. |
| --- | --- |

(65)

Végezetül Franciaország, illetve az FPAP és Igazgatótanácsa úgy véli, hogy a Bizottság előzetesen mindaddig nem feltételezheti az állami támogatás meglétét, amíg a kölcsön visszafizetésében problémák nem merültek fel (Franciaország: „a visszatérítendő előleg nem minősíthető állami támogatásnak mindaddig, amíg a visszafizetési határidő nem járt le”; FPAP: „vajon ez az összeg vissza fog e térülni vagy sem? Ez a fő kérdés, amelyet a Bizottság feltesz magának”; MQA: „a Franciaország által az FPAP-nak nyújtott kölcsönök egyike sem járt le. A jelen szakaszban semmiféle visszafizetési probléma, és semmi olyan jelzés nem merült fel a francia állam részéről, amely arra utalna, hogy az adósságot a lejártakor egyszerűen törölni kívánják”). A Bizottság ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy az FPAP-nak nyújtott állami támogatás megítélése elsősorban Franciaország azon döntéséhez kapcsolódik, hogy olyan kölcsönt nyújt az FPAP-nak, amelyhez az egyébként nem juthatott volna hozzá, függetlenül attól, hogy a visszafizetési határidőket betartották-e. Éppen ezért, amikor a Bizottság kétségbe vonja az FPAP fizetőképességét a kölcsön lejártakor, annak elsődleges oka az, hogy az FPAP fizetőképessége a banki intézmények kölcsönnyújtási feltételeivel kapcsolatban elsődleges értékelési szempontot jelentettek, nem pedig az, hogy a Bizottság a kölcsön egyszerű pénzügyi támogatássá történő átalakítására gyanakodna.

| (66) | Ebből a szempontból, ha kiderülne, hogy az előleg a megadott határidőn belül, vagy akár egyáltalán nem került visszafizetésre, ez egyszerre erősítené meg azt a tényt, hogy az FPAP nem képes külső pénzügyi hozzájárulás nélkül véghezvinni az alapító okiratban meghatározott tranzakciókat, illetve azt, hogy ezt a finanszírozást egy banki intézmény rendes piaci feltételek mellett nem biztosította volna számára. Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy Franciaország nem tájékoztatta az FPAP-nak nyújtott előlegek esetleges visszatérítéséről. Ezeket az előlegeket a 2004. november 12-i szerződésben lekötött 15 millió EUR összeg esetében 2006. november 1-jén, a 2005. május 27-i szerződésben szereplő 10 millió EUR összegű előleg esetében 2007. május 1-jén, a 2005. október 11-i szerződésben szereplő 40 millió EUR összegű előleg esetében pedig 2007. július 1-jén kellett (lásd a (21) preambulumbekezdést) visszafizetni. Ami az FPAP részére nyújtott esetleges negyedik előleget illeti (lásd a (22) preambulumbekezdést), sem a szerződéskötés, sem a lejárat időpontja nem ismert. |
| --- | --- |

(66)

Ebből a szempontból, ha kiderülne, hogy az előleg a megadott határidőn belül, vagy akár egyáltalán nem került visszafizetésre, ez egyszerre erősítené meg azt a tényt, hogy az FPAP nem képes külső pénzügyi hozzájárulás nélkül véghezvinni az alapító okiratban meghatározott tranzakciókat, illetve azt, hogy ezt a finanszírozást egy banki intézmény rendes piaci feltételek mellett nem biztosította volna számára. Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy Franciaország nem tájékoztatta az FPAP-nak nyújtott előlegek esetleges visszatérítéséről. Ezeket az előlegeket a 2004. november 12-i szerződésben lekötött 15 millió EUR összeg esetében 2006. november 1-jén, a 2005. május 27-i szerződésben szereplő 10 millió EUR összegű előleg esetében 2007. május 1-jén, a 2005. október 11-i szerződésben szereplő 40 millió EUR összegű előleg esetében pedig 2007. július 1-jén kellett (lásd a (21) preambulumbekezdést) visszafizetni. Ami az FPAP részére nyújtott esetleges negyedik előleget illeti (lásd a (22) preambulumbekezdést), sem a szerződéskötés, sem a lejárat időpontja nem ismert.

| (67) | A három ismert visszafizetési határidő mostanra lejárt. Az első szerződés már akkor lejárt, amikor Franciaország 2006. november 27-én, a hivatalos vizsgálati eljárást elrendelő határozatot követően elküldte legutóbbi levelét. A Bizottság úgy véli, hogy amennyiben ez az előleg ténylegesen visszafizetésre került volna, Franciaország vagy az FPAP késlekedés nélkül értesítette volna róla a Bizottságot, hiszen a Bizottság elemzésének cáfolatául felhozott egyik érv az volt, hogy ezeket az előlegeket nem lehet állami támogatásnak tekinteni mindaddig, amíg a visszafizetés határideje nem járt le. Semmi kétség, hogy amennyiben az első előleg visszafizetése megtörtént volna, Franciaország 2006. november 27-i levelében közölte volna ezt a tényt a Bizottsággal, és ugyanígy tett volna a 2007. május 1-jén, illetve július 1-jén lejárt második és harmadik, illetve az esetleges negyedik előleg esetében is. Egyébiránt a szaksajtóban megjelent visszhangok is arra látszanak utalni, hogy eddig nem történt visszafizetés. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az eredetileg előleg formájában nyújtott támogatás a későbbiekben közvetlen támogatássá alakult át. |
| --- | --- |

(67)

A három ismert visszafizetési határidő mostanra lejárt. Az első szerződés már akkor lejárt, amikor Franciaország 2006. november 27-én, a hivatalos vizsgálati eljárást elrendelő határozatot követően elküldte legutóbbi levelét. A Bizottság úgy véli, hogy amennyiben ez az előleg ténylegesen visszafizetésre került volna, Franciaország vagy az FPAP késlekedés nélkül értesítette volna róla a Bizottságot, hiszen a Bizottság elemzésének cáfolatául felhozott egyik érv az volt, hogy ezeket az előlegeket nem lehet állami támogatásnak tekinteni mindaddig, amíg a visszafizetés határideje nem járt le. Semmi kétség, hogy amennyiben az első előleg visszafizetése megtörtént volna, Franciaország 2006. november 27-i levelében közölte volna ezt a tényt a Bizottsággal, és ugyanígy tett volna a 2007. május 1-jén, illetve július 1-jén lejárt második és harmadik, illetve az esetleges negyedik előleg esetében is. Egyébiránt a szaksajtóban megjelent visszhangok is arra látszanak utalni, hogy eddig nem történt visszafizetés. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az eredetileg előleg formájában nyújtott támogatás a későbbiekben közvetlen támogatássá alakult át.

| (68) | Következésképpen a fentiekben felsorolt indokok alapján a Bizottság úgy véli, hogy az állam által nyújtott előlegek állami források felhasználásával nyújtott pénzügyi előnyöknek minősülnek. |
| --- | --- |

(68)

Következésképpen a fentiekben felsorolt indokok alapján a Bizottság úgy véli, hogy az állam által nyújtott előlegek állami források felhasználásával nyújtott pénzügyi előnyöknek minősülnek.

4.1.1.4.   A tagállam által nyújtott pénzügyi előny megléte

| (69) | A Bizottság megjegyzi, hogy az állam és az FPAP között létrejött három szerződés szerint a folyósított állami finanszírozás célja a nemzetközi kőolajárak ingadozásaival szemben való garancianyújtás mechanizmusainak kialakítása, és hogy e mechanizmus segítségével az FPAP pénzügyi opciókat szerezhet a határidős piacokon. Nyilvánvaló márpedig, hogy az FPAP induló tőkéje, amelyet kizárólag a tagok által befizetett tagdíjak biztosítottak, nem tette volna lehetővé számára hasonló tranzakciók lebonyolítását, legalábbis nem ilyen méretekben, mint ahogy végül sor került rájuk. Az első, 2004. november 12-i keltezésű szerződés jelzi, hogy a 15 millió EUR összegű előleg célja „a rendszer beindításának lehetővé tétele”. Az FPAP tehát valóban a szóban forgó előlegeknek köszönhetően tudott jelentős méretekben opciószerzési tranzakciókat bonyolítani a határidős piacokon. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság megjegyzi, hogy az állam és az FPAP között létrejött három szerződés szerint a folyósított állami finanszírozás célja a nemzetközi kőolajárak ingadozásaival szemben való garancianyújtás mechanizmusainak kialakítása, és hogy e mechanizmus segítségével az FPAP pénzügyi opciókat szerezhet a határidős piacokon. Nyilvánvaló márpedig, hogy az FPAP induló tőkéje, amelyet kizárólag a tagok által befizetett tagdíjak biztosítottak, nem tette volna lehetővé számára hasonló tranzakciók lebonyolítását, legalábbis nem ilyen méretekben, mint ahogy végül sor került rájuk. Az első, 2004. november 12-i keltezésű szerződés jelzi, hogy a 15 millió EUR összegű előleg célja „a rendszer beindításának lehetővé tétele”. Az FPAP tehát valóban a szóban forgó előlegeknek köszönhetően tudott jelentős méretekben opciószerzési tranzakciókat bonyolítani a határidős piacokon.

| (70) | Másként fogalmazva nyilvánvalóvá vált, hogy az állam konkrét intézkedéssel támogatta az érdekképviselet formájában létrejött FPAP megalakulását, illetve a kőolajtermékek piacán történő szerepvállalását, miközben e tevékenység nem felel meg egy érdekképviselet rendes tevékenységének, és az FPAP privát piaci szereplőkkel került versenyhelyzetbe – ami nem felel meg a rendes piaci körülményeknek. Franciaország egyébként 2005. október 7-től fogva elismerte, hogy „a kormány bátorította a halászathoz kapcsolódó kockázatok megelőzésére szolgáló alap létrehozására irányuló, a szakma szereplői által kezdeményezett eljárást. A szakma szereplői által kezelt alap lehetővé teszi a halászok számára (...) pénzügyi kapacitásaik egyesítését, hogy pénzügyi opciókat vásároljanak a határidős piacokon, így biztosítva magukat az üzemanyagárak ingadozásának kockázatai ellen”, de ugyanakkor elfelejtette pontosítani, hogy az említett halászok „pénzügyi kapacitásai” az állam által folyósított előlegeknek köszönhetőek, mivel abban az időpontban már két előleg kifizetésre került. Semmi kétség afelől, hogy az FPAP-nak ugyanakkor a rendelkezésére bocsátott pénzösszegek felhasználásakor figyelembe kellett vennie az állami szervek támasztotta követelményeket is. Minisztériumközi felügyeleti szerv alakult „az FPAP-mechanizmus aktuális működésének ellenőrzésére, illetve annak felügyeletére, hogy a kiadások körülményei megfelelnek a közpénzek felhasználására vonatkozó törvényeknek és szabályoknak, egyúttal eleget téve az alapkezelők kötelezettségvállalásainak is”, jól mutatva, hogy az állam ellenőrizni kívánta, vajon az FPAP-nak nyújtott összegek a szerződésekben megjelölt célra lettek-e felhasználva. |
| --- | --- |

(70)

Másként fogalmazva nyilvánvalóvá vált, hogy az állam konkrét intézkedéssel támogatta az érdekképviselet formájában létrejött FPAP megalakulását, illetve a kőolajtermékek piacán történő szerepvállalását, miközben e tevékenység nem felel meg egy érdekképviselet rendes tevékenységének, és az FPAP privát piaci szereplőkkel került versenyhelyzetbe – ami nem felel meg a rendes piaci körülményeknek. Franciaország egyébként 2005. október 7-től fogva elismerte, hogy „a kormány bátorította a halászathoz kapcsolódó kockázatok megelőzésére szolgáló alap létrehozására irányuló, a szakma szereplői által kezdeményezett eljárást. A szakma szereplői által kezelt alap lehetővé teszi a halászok számára (...) pénzügyi kapacitásaik egyesítését, hogy pénzügyi opciókat vásároljanak a határidős piacokon, így biztosítva magukat az üzemanyagárak ingadozásának kockázatai ellen”, de ugyanakkor elfelejtette pontosítani, hogy az említett halászok „pénzügyi kapacitásai” az állam által folyósított előlegeknek köszönhetőek, mivel abban az időpontban már két előleg kifizetésre került. Semmi kétség afelől, hogy az FPAP-nak ugyanakkor a rendelkezésére bocsátott pénzösszegek felhasználásakor figyelembe kellett vennie az állami szervek támasztotta követelményeket is. Minisztériumközi felügyeleti szerv alakult „az FPAP-mechanizmus aktuális működésének ellenőrzésére, illetve annak felügyeletére, hogy a kiadások körülményei megfelelnek a közpénzek felhasználására vonatkozó törvényeknek és szabályoknak, egyúttal eleget téve az alapkezelők kötelezettségvállalásainak is”, jól mutatva, hogy az állam ellenőrizni kívánta, vajon az FPAP-nak nyújtott összegek a szerződésekben megjelölt célra lettek-e felhasználva.

| (71) | A Bizottság mindezek után – a fenti jelzések összessége alapján – úgy véli, hogy az FPAP-nak a kőolaj határidős piacán opciók vásárlására nyújtott előlegek által képviselt pénzügyi előnyök az államnak tulajdoníthatók (11). |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság mindezek után – a fenti jelzések összessége alapján – úgy véli, hogy az FPAP-nak a kőolaj határidős piacán opciók vásárlására nyújtott előlegek által képviselt pénzügyi előnyök az államnak tulajdoníthatók (11).

4.1.1.5.   Versenytorzulást okozó, vagy a verseny torzításával fenyegető pénzügyi előny megléte

| (72) | Az FPAP pénzügyi előnyben részesült a határidős piacokon tevékenykedő többi vállalkozással szemben, akár az említett piacokon rendszeresen aktív vállalkozásokra, akár az FPAP-hoz hasonló módon szakmai érdekképviselet formájában – a többi tagállamban vagy akár magában Franciaországban – megalakult vagy potenciálisan megalakuló társaságokra gondolunk. |
| --- | --- |

(72)

Az FPAP pénzügyi előnyben részesült a határidős piacokon tevékenykedő többi vállalkozással szemben, akár az említett piacokon rendszeresen aktív vállalkozásokra, akár az FPAP-hoz hasonló módon szakmai érdekképviselet formájában – a többi tagállamban vagy akár magában Franciaországban – megalakult vagy potenciálisan megalakuló társaságokra gondolunk.

| (73) | Franciaország azzal érvel, hogy „az FPAP nem tekinthető úgy, mint az egyéb – potenciálisan ugyanezt a szerepet betöltő – magánszektorbeli struktúrákkal szemben előnyben részesített szervezet, hiszen ez az egyetlen francia szakmai struktúra, amely a halászati vállalkozásokat a határidős piacokon való opciók szerzése érdekében egyesíti”. A Bizottság erre válaszul megjegyzi, hogy az FPAP-nak a versenyszabályok fényében vizsgált helyzetét nem csak a többi – halászati vállalkozásokat egyesítő, ugyanilyen szerepet betöltő – francia struktúrához képest kell vizsgálni, hanem valamennyi, a kőolajtermékek európai határidős piacán potenciálisan tranzakciókat bonyolító francia és európai szereplőhöz képest. |
| --- | --- |

(73)

Franciaország azzal érvel, hogy „az FPAP nem tekinthető úgy, mint az egyéb – potenciálisan ugyanezt a szerepet betöltő – magánszektorbeli struktúrákkal szemben előnyben részesített szervezet, hiszen ez az egyetlen francia szakmai struktúra, amely a halászati vállalkozásokat a határidős piacokon való opciók szerzése érdekében egyesíti”. A Bizottság erre válaszul megjegyzi, hogy az FPAP-nak a versenyszabályok fényében vizsgált helyzetét nem csak a többi – halászati vállalkozásokat egyesítő, ugyanilyen szerepet betöltő – francia struktúrához képest kell vizsgálni, hanem valamennyi, a kőolajtermékek európai határidős piacán potenciálisan tranzakciókat bonyolító francia és európai szereplőhöz képest.

| (74) | Az FPAP vitatja továbbá azt a tényt is, hogy privilegizált feltételekben részesült volna a határidős piacokon végzett befektetési tevékenysége során: a szervezet saját szavai szerint „az FPAP brókerekkel és szakosodott pénzügyi intézményekkel közösen tranzakciókat bonyolított az áruk világpiacán. (...) Az alap semmilyen tarifális előnyben vagy egyedi feltételben nem részesült a piac többi szereplőjével szemben”. A Bizottság nem állítja, hogy az FPAP pénzügyi előnye annak köszönhető, hogy az FPAP privilegizált bánásmódban részesült volna a többi szereplővel szemben, hanem arra mutat rá, hogy az alap kizárólag azért léphetett fel a piacon, mert az állam által biztosított, az FPAP saját pénzügyi kapacitásait meghaladó pénzügyi manőverezési szabadsággal rendelkezett, míg az állam nem kínált hasonló feltételeket a többi olyan vállalkozásnak, amelyeknek ugyanígy érdekében állt az adott piacon megjelenni (például a növekvő kőolajárak által érintett más ágazatok vállalkozásainak), vagy amelyek gazdasági, illetve kereskedelmi stratégiájukhoz kapcsolódó okokból vannak jelen e piacon (például a kőolajipari társaságoknak). |
| --- | --- |

(74)

Az FPAP vitatja továbbá azt a tényt is, hogy privilegizált feltételekben részesült volna a határidős piacokon végzett befektetési tevékenysége során: a szervezet saját szavai szerint „az FPAP brókerekkel és szakosodott pénzügyi intézményekkel közösen tranzakciókat bonyolított az áruk világpiacán. (...) Az alap semmilyen tarifális előnyben vagy egyedi feltételben nem részesült a piac többi szereplőjével szemben”. A Bizottság nem állítja, hogy az FPAP pénzügyi előnye annak köszönhető, hogy az FPAP privilegizált bánásmódban részesült volna a többi szereplővel szemben, hanem arra mutat rá, hogy az alap kizárólag azért léphetett fel a piacon, mert az állam által biztosított, az FPAP saját pénzügyi kapacitásait meghaladó pénzügyi manőverezési szabadsággal rendelkezett, míg az állam nem kínált hasonló feltételeket a többi olyan vállalkozásnak, amelyeknek ugyanígy érdekében állt az adott piacon megjelenni (például a növekvő kőolajárak által érintett más ágazatok vállalkozásainak), vagy amelyek gazdasági, illetve kereskedelmi stratégiájukhoz kapcsolódó okokból vannak jelen e piacon (például a kőolajipari társaságoknak).

| (75) | Az FPAP egyébiránt elismeri ezen előny meglétét. A Coopération Maritime által készített, a Bizottság részére át nem adott, de „A Bretagne-i Régió halászati és akvakultúra alapjai” című honlapon (12) közzétett egyik dokumentumban De Feuardent úr a Bretagne-i Régió képviselőivel tartott 2006. május 24-i megbeszélés főbb pontjait összegezve közölte: „Az állam ez idáig 65 millió EUR összegű segítséget nyújtott. Az FPAP egyébiránt több millió eurós opciós nyereséget könyvelhetett el az árupiacon, ami vitathatatlan hozzáadott értéket jelent”. A Bizottság ebből arra következtet, hogy az FPAP a kőolajtermékek határidős piacán csakis a rendelkezésére álló állami finanszírozásnak köszönhetően bonyolíthatott opciószerzési tranzakciókat, amellyel más struktúrák vagy vállalkozások nem rendelkeztek, és amelyből közvetlen profitja származott. Következésképpen az FPAP előnye versenytorzító hatású volt, vagy legalábbis a verseny torzulásával fenyegetett. |
| --- | --- |

(75)

Az FPAP egyébiránt elismeri ezen előny meglétét. A Coopération Maritime által készített, a Bizottság részére át nem adott, de „A Bretagne-i Régió halászati és akvakultúra alapjai” című honlapon (12) közzétett egyik dokumentumban De Feuardent úr a Bretagne-i Régió képviselőivel tartott 2006. május 24-i megbeszélés főbb pontjait összegezve közölte: „Az állam ez idáig 65 millió EUR összegű segítséget nyújtott. Az FPAP egyébiránt több millió eurós opciós nyereséget könyvelhetett el az árupiacon, ami vitathatatlan hozzáadott értéket jelent”. A Bizottság ebből arra következtet, hogy az FPAP a kőolajtermékek határidős piacán csakis a rendelkezésére álló állami finanszírozásnak köszönhetően bonyolíthatott opciószerzési tranzakciókat, amellyel más struktúrák vagy vállalkozások nem rendelkeztek, és amelyből közvetlen profitja származott. Következésképpen az FPAP előnye versenytorzító hatású volt, vagy legalábbis a verseny torzulásával fenyegetett.

4.1.1.6.   A tagállamok közötti kereskedelmet érintő pénzügyi előny megléte

| (76) | Azzal, hogy – De Feuardent úr szavaival – az „árupiacon” szereplőként fellépett, az FPAP egyúttal a kőolaj világpiacának is szereplőjévé vált. |
| --- | --- |

(76)

Azzal, hogy – De Feuardent úr szavaival – az „árupiacon” szereplőként fellépett, az FPAP egyúttal a kőolaj világpiacának is szereplőjévé vált.

| (77) | Tevékenysége tehát túllépte a szigorúan vett francia kereteket, ami azt jelenti, hogy helyénvaló úgy tekinteni az FPAP-nak nyújtott pénzügyi előnyöket, mint amelyek hatással voltak a tagállamok közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

(77)

Tevékenysége tehát túllépte a szigorúan vett francia kereteket, ami azt jelenti, hogy helyénvaló úgy tekinteni az FPAP-nak nyújtott pénzügyi előnyöket, mint amelyek hatással voltak a tagállamok közötti kereskedelemre.

4.1.1.7.   Következtetés

| (78) | A vizsgált eset tehát egyesíti az állami támogatás meglétének megállapításához szükséges mind a négy feltételt: az FPAP részére folyósított előlegek állami forrásból származnak, az előnyök az államnak tulajdoníthatók, versenytorzuláshoz vezetnek, vagy a verseny torzításával fenyegetnek, és hatással vannak a tagállamok közötti kereskedelemre. Az FPAP részére nyújtott támogatás tehát az EK-szerződés 87. cikke szerinti állami támogatás, ami az alaptőkének az államkincstártól származó és a kőolajtermékek határidős piacán opciók vásárlására fordított részét illeti. |
| --- | --- |

(78)

A vizsgált eset tehát egyesíti az állami támogatás meglétének megállapításához szükséges mind a négy feltételt: az FPAP részére folyósított előlegek állami forrásból származnak, az előnyök az államnak tulajdoníthatók, versenytorzuláshoz vezetnek, vagy a verseny torzításával fenyegetnek, és hatással vannak a tagállamok közötti kereskedelemre. Az FPAP részére nyújtott támogatás tehát az EK-szerződés 87. cikke szerinti állami támogatás, ami az alaptőkének az államkincstártól származó és a kőolajtermékek határidős piacán opciók vásárlására fordított részét illeti.

4.1.2.   A közös piaccal való összeegyeztethetőség

| (79) | Amint az állam és az FPAP között megkötött szerződések is jelzik, az előlegek formájában nyújtott állami támogatás az FPAP által a kőolaj és a kőolajszármazékok piacán tervezett tevékenység beindítását, illetve folytatását kívánta lehetővé tenni. A támogatás tehát az FPAP működéséhez nyújtott támogatásnak minősül. Franciaország egyébként 2005. december 6-i levelében elismeri, hogy a jelzett összegek folyósításának célja „az FPAP működésének biztosítása” volt. |
| --- | --- |

(79)

Amint az állam és az FPAP között megkötött szerződések is jelzik, az előlegek formájában nyújtott állami támogatás az FPAP által a kőolaj és a kőolajszármazékok piacán tervezett tevékenység beindítását, illetve folytatását kívánta lehetővé tenni. A támogatás tehát az FPAP működéséhez nyújtott támogatásnak minősül. Franciaország egyébként 2005. december 6-i levelében elismeri, hogy a jelzett összegek folyósításának célja „az FPAP működésének biztosítása” volt.

| (80) | A Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdése szerint egyes támogatáskategóriák a közös piaccal összeegyeztethetők vagy összeegyeztethetőnek tekinthetők. Ezért helyénvaló megvizsgálni, hogy az FPAP-nak nyújtott működési támogatás besorolható-e a kategóriák valamelyikébe. |
| --- | --- |

(80)

A Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdése szerint egyes támogatáskategóriák a közös piaccal összeegyeztethetők vagy összeegyeztethetőnek tekinthetők. Ezért helyénvaló megvizsgálni, hogy az FPAP-nak nyújtott működési támogatás besorolható-e a kategóriák valamelyikébe.

| (81) | A Bizottság megjegyzi, hogy a támogatás nem felel meg a 87. cikk (2) bekezdésében megjelölt esetek egyikének sem. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság megjegyzi, hogy a támogatás nem felel meg a 87. cikk (2) bekezdésében megjelölt esetek egyikének sem.

| (82) | A támogatás nem természeti csapások vagy egyéb rendkívüli események által okozott károk enyhítését célozza. A Bizottság ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy a kőolajár ingadozásai a gazdasági tevékenység természetéből adódnak. Ezek az ingadozások ugyanígy érintenek számos más, kőolajtermékeket fogyasztó tevékenységet is az Európai Unió valamennyi tagállamában, így nem tekinthetők a Szerződés 87. cikke szerinti természeti csapásnak vagy egyéb rendkívüli eseménynek. A támogatás tehát nem tekinthető a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(82)

A támogatás nem természeti csapások vagy egyéb rendkívüli események által okozott károk enyhítését célozza. A Bizottság ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy a kőolajár ingadozásai a gazdasági tevékenység természetéből adódnak. Ezek az ingadozások ugyanígy érintenek számos más, kőolajtermékeket fogyasztó tevékenységet is az Európai Unió valamennyi tagállamában, így nem tekinthetők a Szerződés 87. cikke szerinti természeti csapásnak vagy egyéb rendkívüli eseménynek. A támogatás tehát nem tekinthető a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek.

| (83) | A támogatás nem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének közvetlen alkalmazása alapján sem, az ott leírt különböző esetek fényében.






  a) | Nyilvánvalóan nem olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatásról van szó, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság (a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontjában leírt eset). A támogatás célja valójában lehetővé tenni az FPAP számára, hogy a releváns határidős piacokon tranzakciókat bonyolítson. Tehát nem hozható kapcsolatba az említett a) pontban leírt támogatásokkal. |
| --- | --- | --- |

(83)

A támogatás nem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének közvetlen alkalmazása alapján sem, az ott leírt különböző esetek fényében.

a)

Nyilvánvalóan nem olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatásról van szó, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság (a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontjában leírt eset). A támogatás célja valójában lehetővé tenni az FPAP számára, hogy a releváns határidős piacokon tranzakciókat bonyolítson. Tehát nem hozható kapcsolatba az említett a) pontban leírt támogatásokkal.

| b) | Az FPAP nem tekinthető valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projektnek, illetve nem egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatásról van szó (87. cikk (3) bekezdése b) pontjában leírt esetek). Az FPAP ugyanis specifikusan francia jelenség, és a többi tagállam nem jelezte szándékát, hogy hasonló típusú alapokat hozzon létre; az alap tehát nem rendelkezik európai dimenzióval. Ami az érintett tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésének kérdését illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy semmilyen elem alapján nem jelenthető ki, hogy a hasonló típusú alapoknak nyújtott támogatás efféle szerepet töltene be. Ami pedig magának az FPAP-nak nyújtott támogatást illeti, a támogatás egyetlen gazdasági entitás előnyét szolgálja, és még ha a halászati vállalkozások támogatásával össze is köthető, a tagállami gazdaság egészét nem érinti. A Bizottság emlékeztet rá: mindig is az volt az álláspontja, hogy az állami hatóságoknak nem feladata pénzügyi intézkedéseket hozni a kőolajárak növekedése ellen; szerepüknek éppen ellenkezőleg abban kell állnia, hogy politikájukkal a vállalatokat az áremelkedés nyomán előállt helyzethez való alkalmazkodásra ösztönözzék. Ezért az egyetlen gazdasági entitás számára a releváns határidős piacokon bonyolítandó tranzakciókhoz nyújtott támogatás nem felel meg a kívánatos célkitűzésnek. |
| --- | --- |

b)

Az FPAP nem tekinthető valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projektnek, illetve nem egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatásról van szó (87. cikk (3) bekezdése b) pontjában leírt esetek). Az FPAP ugyanis specifikusan francia jelenség, és a többi tagállam nem jelezte szándékát, hogy hasonló típusú alapokat hozzon létre; az alap tehát nem rendelkezik európai dimenzióval. Ami az érintett tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésének kérdését illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy semmilyen elem alapján nem jelenthető ki, hogy a hasonló típusú alapoknak nyújtott támogatás efféle szerepet töltene be. Ami pedig magának az FPAP-nak nyújtott támogatást illeti, a támogatás egyetlen gazdasági entitás előnyét szolgálja, és még ha a halászati vállalkozások támogatásával össze is köthető, a tagállami gazdaság egészét nem érinti. A Bizottság emlékeztet rá: mindig is az volt az álláspontja, hogy az állami hatóságoknak nem feladata pénzügyi intézkedéseket hozni a kőolajárak növekedése ellen; szerepüknek éppen ellenkezőleg abban kell állnia, hogy politikájukkal a vállalatokat az áremelkedés nyomán előállt helyzethez való alkalmazkodásra ösztönözzék. Ezért az egyetlen gazdasági entitás számára a releváns határidős piacokon bonyolítandó tranzakciókhoz nyújtott támogatás nem felel meg a kívánatos célkitűzésnek.

| c) | Az FPAP létezése önmagában nem elegendő ahhoz, hogy teljesüljön a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontjában foglalt feltétel, amely szerint a közös piaccal összeegyeztethető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Semmilyen tényelem nem jelzi azt, hogy a kőolaj határidős piacán való spekulációs tevékenység fejlesztése vagy fokozása kívánatos volna. Továbbá az adott tevékenység nem kapcsolódik egy adott gazdasági régióhoz sem. Éppen ezért a támogatás nem tekinthető az említett c) pont alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

c)

Az FPAP létezése önmagában nem elegendő ahhoz, hogy teljesüljön a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontjában foglalt feltétel, amely szerint a közös piaccal összeegyeztethető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Semmilyen tényelem nem jelzi azt, hogy a kőolaj határidős piacán való spekulációs tevékenység fejlesztése vagy fokozása kívánatos volna. Továbbá az adott tevékenység nem kapcsolódik egy adott gazdasági régióhoz sem. Éppen ezért a támogatás nem tekinthető az említett c) pont alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek.

| d) | Végezetül az effajta támogatás nem szerepel azon támogatási kategóriák között sem, amelyek a Tanács 87. cikk (3) bekezdés e) pontja alapján hozott döntéséből kifolyólag a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők. |
| --- | --- |

d)

Végezetül az effajta támogatás nem szerepel azon támogatási kategóriák között sem, amelyek a Tanács 87. cikk (3) bekezdés e) pontja alapján hozott döntéséből kifolyólag a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők.

| (84) | A Bizottság megjegyzi, hogy az állami támogatások elemzése kapcsán elfogadott iránymutatások egyike sem alkalmazható az FPAP-nak nyújtott működési támogatásra. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság megjegyzi, hogy az állami támogatások elemzése kapcsán elfogadott iránymutatások egyike sem alkalmazható az FPAP-nak nyújtott működési támogatásra.

| (85) | Mindezek alapján összefoglalva megállapítható, hogy az FPAP-nak a határidős piacokon vásárolt opciókhoz nyújtott támogatás a Szerződés által engedélyezett eltérések egyike alapján sem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(85)

Mindezek alapján összefoglalva megállapítható, hogy az FPAP-nak a határidős piacokon vásárolt opciókhoz nyújtott támogatás a Szerződés által engedélyezett eltérések egyike alapján sem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek.

4.2.   A halászati vállalkozásoknak nyújtott támogatás: üzemanyagköltség-csökkentés

| (86) | Mielőtt a támogatás kivizsgálására irányuló eljárás megindítását kiváltó támogatások elemzésére rátérne, a Bizottságnak állást kell foglalnia az FPAP azon érvével kapcsolatban, amely szerint a neki és a halászati vállalkozóknak nyújtott támogatást a halászati ágazat de minimis küszöbének felemelésére figyelemmel kellene vizsgálni. Az FPAP szerint az érintett összegek (vállalkozásonként átlagosan 16 000 EUR, a támogatást leszámítva, amelyet a halászoknak adott közvetlen támogatásként értékel) jóval alacsonyabb, mint az FPAP-nak folyósított kompenzációk időpontjában elfogadás alatt álló támogatási küszöb (vállalkozásonként 30 000 EUR) (13). A francia hatóságok válaszukban szintén utalnak a de minimis küszöb felemelésére, de anélkül, hogy a felemelt küszöbnek az e támogatásra történő alkalmazását követelnék. |
| --- | --- |

(86)

Mielőtt a támogatás kivizsgálására irányuló eljárás megindítását kiváltó támogatások elemzésére rátérne, a Bizottságnak állást kell foglalnia az FPAP azon érvével kapcsolatban, amely szerint a neki és a halászati vállalkozóknak nyújtott támogatást a halászati ágazat de minimis küszöbének felemelésére figyelemmel kellene vizsgálni. Az FPAP szerint az érintett összegek (vállalkozásonként átlagosan 16 000 EUR, a támogatást leszámítva, amelyet a halászoknak adott közvetlen támogatásként értékel) jóval alacsonyabb, mint az FPAP-nak folyósított kompenzációk időpontjában elfogadás alatt álló támogatási küszöb (vállalkozásonként 30 000 EUR) (13). A francia hatóságok válaszukban szintén utalnak a de minimis küszöb felemelésére, de anélkül, hogy a felemelt küszöbnek az e támogatásra történő alkalmazását követelnék.

| (87) | Először is a Bizottság emlékeztet arra, hogy a mezőgazdasági és halászati ágazatban az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2004. október 6-i 1860/2004/EK rendeletének 3. cikke (14) – a halászati vállalkozásoknak nyújtott támogatás időpontjában hatályos rendelkezés – szerint a de minimis támogatások maximális összege vállalkozásonként három évre 3 000 EUR; az e határozatban vizsgált támogatások jócskán meghaladják ezeket az összegeket, és egyébként Franciaország észrevételeiben nem tesz említést a szóban forgó plafon esetleges alkalmazásáról az arra jogosult vállalkozások esetében. Másrészről, még ha a közelmúltban elfogadott 875/2007/EK bizottsági rendeletben (15) szereplő 30 000 EUR összeg meg is haladja az FPAP által korábban említett 16 000 EUR-t, ez az összeg csak átlagos összeg. Franciaország egyébként is téves számítások alapján jutott a fenti 16 000 EUR összegű eredményre, amikor kizárta az általa szociális támogatásnak minősített támogatásrészt, amit pedig figyelembe kellett volna vennie az elemzésben (lásd a (122) és (123) preambulumbekezdést). Tekintetbe véve az FPAP tagságát alkotó halászati vállalkozások sokféleségét és eltérő méreteit, bizonyosra vehető, hogy egyes vállalkozások esetében a támogatás meghaladta a 30 000 EUR-t. A 20–25 méteres fenékhálós halászhajók esetében például a kompenzáció éves összege 35 000 EUR körül alakult, vagyis a 2005-ös és 2006-os évre összesen 70 000 EUR volt (16). Mindettől függetlenül – mint korábban említettük – Franciaország nem követelte az új de minimis plafon alkalmazását, és nem szolgált olyan tényelemmel, amely azt jelezné, hogy e plafonokat alkalmazta volna. Következésképpen a fenti tényelemek összességét figyelembe véve az állami támogatások folyamatos elemzésének keretében a Bizottság kénytelen a Szerződés 87. cikke fényében megvizsgálni a fenti támogatások közös piaccal való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(87)

Először is a Bizottság emlékeztet arra, hogy a mezőgazdasági és halászati ágazatban az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2004. október 6-i 1860/2004/EK rendeletének 3. cikke (14) – a halászati vállalkozásoknak nyújtott támogatás időpontjában hatályos rendelkezés – szerint a de minimis támogatások maximális összege vállalkozásonként három évre 3 000 EUR; az e határozatban vizsgált támogatások jócskán meghaladják ezeket az összegeket, és egyébként Franciaország észrevételeiben nem tesz említést a szóban forgó plafon esetleges alkalmazásáról az arra jogosult vállalkozások esetében. Másrészről, még ha a közelmúltban elfogadott 875/2007/EK bizottsági rendeletben (15) szereplő 30 000 EUR összeg meg is haladja az FPAP által korábban említett 16 000 EUR-t, ez az összeg csak átlagos összeg. Franciaország egyébként is téves számítások alapján jutott a fenti 16 000 EUR összegű eredményre, amikor kizárta az általa szociális támogatásnak minősített támogatásrészt, amit pedig figyelembe kellett volna vennie az elemzésben (lásd a (122) és (123) preambulumbekezdést). Tekintetbe véve az FPAP tagságát alkotó halászati vállalkozások sokféleségét és eltérő méreteit, bizonyosra vehető, hogy egyes vállalkozások esetében a támogatás meghaladta a 30 000 EUR-t. A 20–25 méteres fenékhálós halászhajók esetében például a kompenzáció éves összege 35 000 EUR körül alakult, vagyis a 2005-ös és 2006-os évre összesen 70 000 EUR volt (16). Mindettől függetlenül – mint korábban említettük – Franciaország nem követelte az új de minimis plafon alkalmazását, és nem szolgált olyan tényelemmel, amely azt jelezné, hogy e plafonokat alkalmazta volna. Következésképpen a fenti tényelemek összességét figyelembe véve az állami támogatások folyamatos elemzésének keretében a Bizottság kénytelen a Szerződés 87. cikke fényében megvizsgálni a fenti támogatások közös piaccal való összeegyeztethetőségét.

4.2.1.   Az állami támogatás megléte

| (88) | Franciaország úgy véli, hogy a Bizottság alaptalanul terjeszti ki az állami támogatás meglétére vonatkozó elemzését az alap működésének ezen aspektusára. Franciaország szerint „az állami támogatásként való minősítés nem alapulhat az állam által nyújtott visszatérítendő előleg puszta ad hoc elemzésén, az FPAP tevékenységeinek elemzése helyett. Ezért a francia hatóságok arra kérik a Bizottságot, hogy csak az értékelés 3.1. pontját mélyítse el. A 3.2. pont egyenlő az FPAP tevékenységének elítélésével, amely szakmai érdekképviseletként azzal a céllal gyakorolja opciók vásárlására irányuló tevékenységét, hogy biztosítsa tagjait a kőolajár-ingadozás hatásaival szemben” (17). |
| --- | --- |

(88)

Franciaország úgy véli, hogy a Bizottság alaptalanul terjeszti ki az állami támogatás meglétére vonatkozó elemzését az alap működésének ezen aspektusára. Franciaország szerint „az állami támogatásként való minősítés nem alapulhat az állam által nyújtott visszatérítendő előleg puszta ad hoc elemzésén, az FPAP tevékenységeinek elemzése helyett. Ezért a francia hatóságok arra kérik a Bizottságot, hogy csak az értékelés 3.1. pontját mélyítse el. A 3.2. pont egyenlő az FPAP tevékenységének elítélésével, amely szakmai érdekképviseletként azzal a céllal gyakorolja opciók vásárlására irányuló tevékenységét, hogy biztosítsa tagjait a kőolajár-ingadozás hatásaival szemben” (17).

| (89) | Válaszul a Bizottság emlékeztet rá, hogy a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a támogatásokat nem kiváltó okuk, illetve céljuk alapján kell jellemezni, hanem hatásaik határozzák meg őket (18). A határidős piacokon való opcióvásárláson túlmenően az FPAP célja az állammal kötött szerződések értelmében az, hogy kompenzációt folyósítson a halászati vállalkozások részére az adott hónapra megállapított átlagos referenciaár és a maximális biztosított ár közötti különbözet mértékéig. Következésképpen a Bizottság szerint a halászati vállalkozások különleges előnyökben részesültek az FPAP által kialakított rendszeren keresztül, ezért helyénvaló az állam által nyújtott előlegeket nem csak az FPAP részére nyújtott kedvezmény szempontjából, hanem a halászati vállalkozások részére biztosított előnyök szemszögéből is elemezni. |
| --- | --- |

(89)

Válaszul a Bizottság emlékeztet rá, hogy a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a támogatásokat nem kiváltó okuk, illetve céljuk alapján kell jellemezni, hanem hatásaik határozzák meg őket (18). A határidős piacokon való opcióvásárláson túlmenően az FPAP célja az állammal kötött szerződések értelmében az, hogy kompenzációt folyósítson a halászati vállalkozások részére az adott hónapra megállapított átlagos referenciaár és a maximális biztosított ár közötti különbözet mértékéig. Következésképpen a Bizottság szerint a halászati vállalkozások különleges előnyökben részesültek az FPAP által kialakított rendszeren keresztül, ezért helyénvaló az állam által nyújtott előlegeket nem csak az FPAP részére nyújtott kedvezmény szempontjából, hanem a halászati vállalkozások részére biztosított előnyök szemszögéből is elemezni.

4.2.1.1.   Állami forrásból nyújtott pénzügyi előny megléte

| (90) | A halászati vállalkozások által az FPAP tevékenységéből szerzett előnyök kettős természetűek: egyrészről ennek köszönhetően előnyös áron juthatnak üzemanyaghoz, másrészről pedig üzemanyagköltségeiket részben fedező kompenzációban részesülnek. |
| --- | --- |

(90)

A halászati vállalkozások által az FPAP tevékenységéből szerzett előnyök kettős természetűek: egyrészről ennek köszönhetően előnyös áron juthatnak üzemanyaghoz, másrészről pedig üzemanyagköltségeiket részben fedező kompenzációban részesülnek.

| (91) | Ami az első aspektust illeti, az FPAP a határidős piacokon vásárolt opciókat követően a határidősen vásárolt üzemanyagot később tovább engedményezte a tengerhasznosító szövetkezetek felvásárló központjaként működő CECOMER vállalatra, aminek köszönhetően az FPAP tagságát alkotó vállalkozások a rendes piaci árnál kedvezményesebben juthatnak a szövetkezetek által felvásárolt üzemanyaghoz. Mint korábban kifejtettük (lásd e határozat (75) preambulumbekezdését), mindez csak annak köszönhetően volt lehetséges, hogy „az állam ez idáig 65 millió EUR összegű támogatást nyújtott. Az FPAP egyébiránt több millió eurós opciós nyereséget könyvelhetett el az árupiacon, ami vitathatatlan hozzáadott értéket jelent”. A Bizottság ezért megállapítja, hogy a vállalkozásoknak a rendes piaci árnál kedvezőbb áron történő üzemanyag-szállítás annak köszönhetően valósulhatott meg, hogy az állam előlegekkel járult hozzá az FPAP saját tőkéjéhez, vagyis a tagok által befizetett tagdíjak bevételeihez és a kőolajtermékek határidős piacán bonyolított spekulációs tevékenységből származó nyereséghez. |
| --- | --- |

(91)

Ami az első aspektust illeti, az FPAP a határidős piacokon vásárolt opciókat követően a határidősen vásárolt üzemanyagot később tovább engedményezte a tengerhasznosító szövetkezetek felvásárló központjaként működő CECOMER vállalatra, aminek köszönhetően az FPAP tagságát alkotó vállalkozások a rendes piaci árnál kedvezményesebben juthatnak a szövetkezetek által felvásárolt üzemanyaghoz. Mint korábban kifejtettük (lásd e határozat (75) preambulumbekezdését), mindez csak annak köszönhetően volt lehetséges, hogy „az állam ez idáig 65 millió EUR összegű támogatást nyújtott. Az FPAP egyébiránt több millió eurós opciós nyereséget könyvelhetett el az árupiacon, ami vitathatatlan hozzáadott értéket jelent”. A Bizottság ezért megállapítja, hogy a vállalkozásoknak a rendes piaci árnál kedvezőbb áron történő üzemanyag-szállítás annak köszönhetően valósulhatott meg, hogy az állam előlegekkel járult hozzá az FPAP saját tőkéjéhez, vagyis a tagok által befizetett tagdíjak bevételeihez és a kőolajtermékek határidős piacán bonyolított spekulációs tevékenységből származó nyereséghez.

| (92) | Ugyanezt a kettős forrást (állami források, illetve az FPAP saját tevékenységéből származó források) találhatjuk meg azon pénzösszegek esetében is, amelyeket a halászati vállalkozásoknak kifizetett kompenzáció finanszírozására használtak fel. |
| --- | --- |

(92)

Ugyanezt a kettős forrást (állami források, illetve az FPAP saját tevékenységéből származó források) találhatjuk meg azon pénzösszegek esetében is, amelyeket a halászati vállalkozásoknak kifizetett kompenzáció finanszírozására használtak fel.

| (93) | Amint az e határozat (24) preambulumbekezdésében kifejtésre került, az FPAP magára vállalja a 2004. november 12-i és a 2005. május 27-i szerződés értelmében a „maximális fedezett ár” és a referenciaindex szerinti havi átlagár, illetve a 2005. október 11-i szerződés szerint a 30 eurocent/literes és – ha meghaladja a 30 eurocentet – az átlagos havi referenciaár közötti különbözetet. |
| --- | --- |

(93)

Amint az e határozat (24) preambulumbekezdésében kifejtésre került, az FPAP magára vállalja a 2004. november 12-i és a 2005. május 27-i szerződés értelmében a „maximális fedezett ár” és a referenciaindex szerinti havi átlagár, illetve a 2005. október 11-i szerződés szerint a 30 eurocent/literes és – ha meghaladja a 30 eurocentet – az átlagos havi referenciaár közötti különbözetet.

| (94) | A kezdetben tervezett „árelsimító” mechanizmus azon a hipotézisen alapult, hogy a magas árszint mellett a referenciaárhoz viszonyítva felmerülő többletköltséget a szerényebb árszint esetén a tagok által befizetett tagdíjak kompenzálhatják. A rendszer ily módon alkalmas lehet az önfinanszírozásra. A határozat (75) preambulumbekezdésében már említett, De Feuardent úr által aláírt dokumentumot idézve: „Az FPAP technikai szempontból 2004 áprilisától állt készen az első opciók megszerzésére; ebben az időszakban a CECOMER 2005-ös évre való szükségleteit (körülbelül 200 millió liter) 0,28 cent /literes ár mellett mintegy 4 millió EUR-ból fedezni lehetett”. Az FPAP tehát 2004 elején még saját forrásaiból is képes lehetett volna kielégíteni a „gázolaj-biztosító” mechanizmus viszonylag szerény szükségleteit. Tehát valóban úgy tűnik, hogy az eredeti koncepció szerint az alap képes volt az önfinanszírozásra. |
| --- | --- |

(94)

A kezdetben tervezett „árelsimító” mechanizmus azon a hipotézisen alapult, hogy a magas árszint mellett a referenciaárhoz viszonyítva felmerülő többletköltséget a szerényebb árszint esetén a tagok által befizetett tagdíjak kompenzálhatják. A rendszer ily módon alkalmas lehet az önfinanszírozásra. A határozat (75) preambulumbekezdésében már említett, De Feuardent úr által aláírt dokumentumot idézve: „Az FPAP technikai szempontból 2004 áprilisától állt készen az első opciók megszerzésére; ebben az időszakban a CECOMER 2005-ös évre való szükségleteit (körülbelül 200 millió liter) 0,28 cent /literes ár mellett mintegy 4 millió EUR-ból fedezni lehetett”. Az FPAP tehát 2004 elején még saját forrásaiból is képes lehetett volna kielégíteni a „gázolaj-biztosító” mechanizmus viszonylag szerény szükségleteit. Tehát valóban úgy tűnik, hogy az eredeti koncepció szerint az alap képes volt az önfinanszírozásra.

| (95) | Mivel azonban a kőolaj árfolyama tartósan igen magas szinten maradt, és az FPAP-hoz csatlakozók köre általánosan kiszélesedett, az FPAP taglétszáma gyorsan és látványos mértékben megnőtt. Ennek következtében a „gázolaj-biztosítás” költségei robbanásszerűen megnőttek, amit csak az állam által az FPAP-nak nyújtott előlegek felhasználásával lehetett finanszírozni. |
| --- | --- |

(95)

Mivel azonban a kőolaj árfolyama tartósan igen magas szinten maradt, és az FPAP-hoz csatlakozók köre általánosan kiszélesedett, az FPAP taglétszáma gyorsan és látványos mértékben megnőtt. Ennek következtében a „gázolaj-biztosítás” költségei robbanásszerűen megnőttek, amit csak az állam által az FPAP-nak nyújtott előlegek felhasználásával lehetett finanszírozni.

| (96) | Ha megkíséreljük becsléssel meghatározni, mennyi tőkére volt szüksége az FPAP-nak 2005-ben a „gázolaj-biztosítás” költségeinek fedezésére, abból a hipotézisből indulhatunk ki, hogy az üzemanyag-fogyasztás szintje – amely után a halászati vállalkozások kompenzációra igényt tarthattak – körülbelül 200 millió literről (lásd a (94) preambulumbekezdést) valószínűleg jóval jelentősebb volumenre nőhetett, amit körülbelül 900 millió literre becsülhetünk. Ha ismét az (55) és (56) preambulumbekezdésben szereplő kalkulációk alapjául szolgáló éves fogyasztási átlagokat vesszük, a mintegy 1 000 darab 12 méternél rövidebb hajó fogyasztása 1 000 hajó × 200 tonna/hajó, azaz 200 000 tonna; a 12 méternél hosszabb hajók fogyasztása pedig 1 400 hajó × 480 tonna/hajó, azaz 672 000 tonna volt, ami összesen 872 000 tonnát (avagy 872 millió litert) jelent. A valóságban, amint azt az (55) preambulumbekezdésben is jeleztük, ha feltételezzük, hogy a hajók évente inkább 38 hetet, semmint 48 hetet töltenek halászattal, a fogyasztás valószínűleg közelebb lesz a 700 000 tonnához (1 000 darab 12 méternél rövidebb hajó × 158 tonna, azaz 158 000 tonna, illetve 1 400 darab 12 méternél hosszabb hajó × 380 tonna, azaz 532 000 tonna). Feltételezve egy literenként 12 centben megállapított kompenzációs plafont, amely megfelel a harmadik előlegre vonatkozó szerződésben szereplő plafonnak (19), az FPAP pénzügyi szükségletei évi 85 millió EUR nagyságrendű összeget értek el. Figyelembe véve azt, hogy a halászati vállalkozások alighanem csak üzemanyag-fogyasztásuk egy részét biztosították, a tőkeszükséglet valószínűleg kevésbé lehetett jelentős, de nagyságrendileg még így is évi több tízmillió EUR-ra rúgott, a 2005-ös 4 millió EUR kezdeti becsléssel összevetve. Mindezek alapján nyilvánvalóvá válik, hogy az FPAP külső tőke bevonása – vagyis jelen esetben az állam áltan nyújtott előlegek – nélkül nem lett volna képes biztosítani a tagok részére megígért garancia fedezetét. |
| --- | --- |

(96)

Ha megkíséreljük becsléssel meghatározni, mennyi tőkére volt szüksége az FPAP-nak 2005-ben a „gázolaj-biztosítás” költségeinek fedezésére, abból a hipotézisből indulhatunk ki, hogy az üzemanyag-fogyasztás szintje – amely után a halászati vállalkozások kompenzációra igényt tarthattak – körülbelül 200 millió literről (lásd a (94) preambulumbekezdést) valószínűleg jóval jelentősebb volumenre nőhetett, amit körülbelül 900 millió literre becsülhetünk. Ha ismét az (55) és (56) preambulumbekezdésben szereplő kalkulációk alapjául szolgáló éves fogyasztási átlagokat vesszük, a mintegy 1 000 darab 12 méternél rövidebb hajó fogyasztása 1 000 hajó × 200 tonna/hajó, azaz 200 000 tonna; a 12 méternél hosszabb hajók fogyasztása pedig 1 400 hajó × 480 tonna/hajó, azaz 672 000 tonna volt, ami összesen 872 000 tonnát (avagy 872 millió litert) jelent. A valóságban, amint azt az (55) preambulumbekezdésben is jeleztük, ha feltételezzük, hogy a hajók évente inkább 38 hetet, semmint 48 hetet töltenek halászattal, a fogyasztás valószínűleg közelebb lesz a 700 000 tonnához (1 000 darab 12 méternél rövidebb hajó × 158 tonna, azaz 158 000 tonna, illetve 1 400 darab 12 méternél hosszabb hajó × 380 tonna, azaz 532 000 tonna). Feltételezve egy literenként 12 centben megállapított kompenzációs plafont, amely megfelel a harmadik előlegre vonatkozó szerződésben szereplő plafonnak (19), az FPAP pénzügyi szükségletei évi 85 millió EUR nagyságrendű összeget értek el. Figyelembe véve azt, hogy a halászati vállalkozások alighanem csak üzemanyag-fogyasztásuk egy részét biztosították, a tőkeszükséglet valószínűleg kevésbé lehetett jelentős, de nagyságrendileg még így is évi több tízmillió EUR-ra rúgott, a 2005-ös 4 millió EUR kezdeti becsléssel összevetve. Mindezek alapján nyilvánvalóvá válik, hogy az FPAP külső tőke bevonása – vagyis jelen esetben az állam áltan nyújtott előlegek – nélkül nem lett volna képes biztosítani a tagok részére megígért garancia fedezetét.

| (97) | A fentiek fényében megállapítható, hogy az FPAP azért részesült állami tőketámogatásban, hogy fedezhesse az említett „gázolaj-biztosítás” szükségleteit, míg az ő feladata volt, hogy e tőkével a lehető legjobban gazdálkodjon. Az FPAP tőkéje tehát a tagok által befizetett tagdíjakból, az állam előlegeiből, illetve a kőolaj határidős piacán bonyolított tranzakciók esetleges nyereségeiből tevődik össze. Az állami előlegekből származó tőkerész vitathatatlanul állami forrásnak minősül. Ami a határidős piacokon termelt nyereségeket illeti, amelyeknek köszönhetően a vállalkozások olcsóbb üzemanyaghoz juthattak, e nyereségek szintén az állami előlegek meglétének köszönhetően valósulhattak meg, melyek segítségével az FPAP-nak lehetősége nyílt pénzügyi tranzakciókat bonyolítani a határidős piacokon. Egyébiránt jóllehet az FPAP és a CECOMER között létrejött szerződések pontos jellemzői nem ismertek, és a Franciaország által átadott dokumentumok egyikéből sem lehet következtetni rájuk, a Bizottság feltételezi, hogy a tagságot alkotó vállalkozásoknak folyósított, az említett árkülönbözetnek megfelelő kompenzáció összege alacsonyabb volt, mint ha a CECOMER és a tengerhasznosító szövetkezetek a rendes piacon beszerzett üzemanyagot szállítottak volna a halászoknak – vagyis az FPAP-nak a határidős piacokon történő fellépése nélkül. Az FPAP által a határidős piacokon bonyolított tranzakciók haszna ily módon továbbadódott a CECOMER-nek, a tengerhasznosító szövetkezetek beszerzési szövetkezetének, végső soron pedig az utóbbinál üzemanyagot beszerző halászati vállalkozások profitáltak belőle. A gyakorlatban a mechanizmus hatása bizonyosan az lehetett, hogy az FPAP hosszabb ideig folyósíthatott kompenzációt, mintha csupán egyszerű közvetítő szervezet lett volna, melynek egyetlen feladata a „gázolaj-biztosítás” mechanizmusának ürügyén az állam által nyújtott 65 (vagy 77) millió EUR elosztása. |
| --- | --- |

(97)

A fentiek fényében megállapítható, hogy az FPAP azért részesült állami tőketámogatásban, hogy fedezhesse az említett „gázolaj-biztosítás” szükségleteit, míg az ő feladata volt, hogy e tőkével a lehető legjobban gazdálkodjon. Az FPAP tőkéje tehát a tagok által befizetett tagdíjakból, az állam előlegeiből, illetve a kőolaj határidős piacán bonyolított tranzakciók esetleges nyereségeiből tevődik össze. Az állami előlegekből származó tőkerész vitathatatlanul állami forrásnak minősül. Ami a határidős piacokon termelt nyereségeket illeti, amelyeknek köszönhetően a vállalkozások olcsóbb üzemanyaghoz juthattak, e nyereségek szintén az állami előlegek meglétének köszönhetően valósulhattak meg, melyek segítségével az FPAP-nak lehetősége nyílt pénzügyi tranzakciókat bonyolítani a határidős piacokon. Egyébiránt jóllehet az FPAP és a CECOMER között létrejött szerződések pontos jellemzői nem ismertek, és a Franciaország által átadott dokumentumok egyikéből sem lehet következtetni rájuk, a Bizottság feltételezi, hogy a tagságot alkotó vállalkozásoknak folyósított, az említett árkülönbözetnek megfelelő kompenzáció összege alacsonyabb volt, mint ha a CECOMER és a tengerhasznosító szövetkezetek a rendes piacon beszerzett üzemanyagot szállítottak volna a halászoknak – vagyis az FPAP-nak a határidős piacokon történő fellépése nélkül. Az FPAP által a határidős piacokon bonyolított tranzakciók haszna ily módon továbbadódott a CECOMER-nek, a tengerhasznosító szövetkezetek beszerzési szövetkezetének, végső soron pedig az utóbbinál üzemanyagot beszerző halászati vállalkozások profitáltak belőle. A gyakorlatban a mechanizmus hatása bizonyosan az lehetett, hogy az FPAP hosszabb ideig folyósíthatott kompenzációt, mintha csupán egyszerű közvetítő szervezet lett volna, melynek egyetlen feladata a „gázolaj-biztosítás” mechanizmusának ürügyén az állam által nyújtott 65 (vagy 77) millió EUR elosztása.

| (98) | A Bizottság következésképpen úgy véli, hogy az – akár közvetlenül az FPAP tőkéjét gyarapító, akár az alaptőkét növelő nyereségek termelésére felhasznált – állami támogatások tették lehetővé a halászati vállalkozások számára, hogy pénzügyi előnyhöz jussanak, egyrészről azáltal, hogy lehetőségük volt előnyös áron üzemanyaghoz jutni, másrészről azáltal, hogy egy referenciaárhoz képest kiszámított kompenzációs juttatásban részesültek. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság következésképpen úgy véli, hogy az – akár közvetlenül az FPAP tőkéjét gyarapító, akár az alaptőkét növelő nyereségek termelésére felhasznált – állami támogatások tették lehetővé a halászati vállalkozások számára, hogy pénzügyi előnyhöz jussanak, egyrészről azáltal, hogy lehetőségük volt előnyös áron üzemanyaghoz jutni, másrészről azáltal, hogy egy referenciaárhoz képest kiszámított kompenzációs juttatásban részesültek.

4.2.1.2.   A tagállam által nyújtott pénzügyi előny megléte

| (99) | Az állam és az FPAP között létrejött három – vagy esetlegesen négy – szerződés rendelkezései szerint az előlegek formájában folyósított állami finanszírozás végső célja a halászati vállalkozásoknál felmerült üzemanyagköltségek egy részének kompenzálása. A halászoknak kárpótlás formájában folyósított – a referenciaár és a piaci ár közötti különbözetnek megfelelő – kompenzáció egyúttal az üzemanyag szállítója, vagyis többnyire a tengerhasznosító szövetkezet által biztosított kereskedelmi ár csökkenésével kombinálódott. |
| --- | --- |

(99)

Az állam és az FPAP között létrejött három – vagy esetlegesen négy – szerződés rendelkezései szerint az előlegek formájában folyósított állami finanszírozás végső célja a halászati vállalkozásoknál felmerült üzemanyagköltségek egy részének kompenzálása. A halászoknak kárpótlás formájában folyósított – a referenciaár és a piaci ár közötti különbözetnek megfelelő – kompenzáció egyúttal az üzemanyag szállítója, vagyis többnyire a tengerhasznosító szövetkezet által biztosított kereskedelmi ár csökkenésével kombinálódott.

| (100) | Az FPAP tőkéje, amelyet eredetileg a tagok tagdíjai biztosítottak, majd az állam által nyújtott első előleg felszaporított, lehetővé tette a szervezet számára, hogy tranzakciókat bonyolítson a határidős piacokon, és hogy ezekből nyereséget termeljen – ugyanakkor azonban ez a nyereség nem volt elegendő ahhoz, hogy egyúttal fedezze belőlük a halászati vállalkozásoknak befizetéseik fejében garantált kompenzáció-jellegű kárpótlás folyósítását. A további két – esetlegesen három – előleg azonban lehetővé tette számára, hogy folytassa tevékenységét, amíg fokozatosan kénytelen nem volt felbontani pozícióit, hogy rendelkezésre álljanak a kárpótlás kifizetéséhez szükséges likvid eszközök. A Bizottság megállapítja, hogy a határidős piacokon bonyolított tranzakciókra vonatkozó döntéseket az FPAP elnöke hozta meg. A döntések konkrét végrehajtásához brókerek, illetve szakosodott pénzintézmények szolgálatait vették igénybe (lásd a (74) preambulumbekezdést), melyek javadalmazását az FPAP biztosította, a Bizottság számára ismeretlen kulcsok alapján. Miközben az FPAP alapító okirata előírja, hogy az elnök köteles konzultálni az igazgatótanáccsal „a biztosítékokra vonatkozó tervekhez kapcsolódó döntések előtt”, az állam nincs képviseltetve az említett igazgatótanácsban. Ily módon, bár általánosságban az FPAP kötelezettségei közé tartozott, hogy „olyan könyvelést vezessen, amely alapján kérésre megismerhető az előlegek felhasználásának módja, illetve a források és a költségek elosztása”, az állam nem döntött sem az FPAP által a pénzügyi opciók vásárlása terén követendő stratégiáról, sem a vállalkozásoknak folyósítandó pénzügyi kompenzáció szintjéről. Következésképpen, miközben – amint a 4.1.1.4. pontban kimutattuk – nem kétséges, hogy a három, esetlegesen négy előleg nyújtásában rejlő támogatás az államnak tulajdonítható, ugyanez nem mondható el azokról a kiegészítő előnyökről, amelyeket egyrészről a tagdíjaknak köszönhetően, másrészről az FPAP egész tőkéjének körültekintő kezeléséből adódóan élveznek a halászati vállalkozások. Ha ugyanis a határidős piacokon bonyolított tranzakcióknak köszönhetően a halászoknak végeredményben folyósított támogatás összege magasabb volt az FPAP által eredetileg kapott állami támogatásnál, a megelőlegezett állami tőkén felüli támogatásrész nem az állam döntéséből eredeztethető. A Bizottság álláspontja szerint tehát, még ha könyvelési szempontból nem is lehet pontosan elkülöníteni, mi származik az állami forrásokból és mi a saját forrásokból, hiszen az egész tőkét használták fel a kőolajtermékek határidős piacán bonyolított tranzakciókra, illetve a kompenzáció jellegű kárpótlás kifizetésére, a halászati vállalkozásoknak végeredményben folyósított támogatások teljes összege, illetve az állam által nyújtott – a vállalkozásokra átruházott – előlegek teljes összege közötti különbözetnek megfelelő előny nem az államnak tulajdonítható. |
| --- | --- |

(100)

Az FPAP tőkéje, amelyet eredetileg a tagok tagdíjai biztosítottak, majd az állam által nyújtott első előleg felszaporított, lehetővé tette a szervezet számára, hogy tranzakciókat bonyolítson a határidős piacokon, és hogy ezekből nyereséget termeljen – ugyanakkor azonban ez a nyereség nem volt elegendő ahhoz, hogy egyúttal fedezze belőlük a halászati vállalkozásoknak befizetéseik fejében garantált kompenzáció-jellegű kárpótlás folyósítását. A további két – esetlegesen három – előleg azonban lehetővé tette számára, hogy folytassa tevékenységét, amíg fokozatosan kénytelen nem volt felbontani pozícióit, hogy rendelkezésre álljanak a kárpótlás kifizetéséhez szükséges likvid eszközök. A Bizottság megállapítja, hogy a határidős piacokon bonyolított tranzakciókra vonatkozó döntéseket az FPAP elnöke hozta meg. A döntések konkrét végrehajtásához brókerek, illetve szakosodott pénzintézmények szolgálatait vették igénybe (lásd a (74) preambulumbekezdést), melyek javadalmazását az FPAP biztosította, a Bizottság számára ismeretlen kulcsok alapján. Miközben az FPAP alapító okirata előírja, hogy az elnök köteles konzultálni az igazgatótanáccsal „a biztosítékokra vonatkozó tervekhez kapcsolódó döntések előtt”, az állam nincs képviseltetve az említett igazgatótanácsban. Ily módon, bár általánosságban az FPAP kötelezettségei közé tartozott, hogy „olyan könyvelést vezessen, amely alapján kérésre megismerhető az előlegek felhasználásának módja, illetve a források és a költségek elosztása”, az állam nem döntött sem az FPAP által a pénzügyi opciók vásárlása terén követendő stratégiáról, sem a vállalkozásoknak folyósítandó pénzügyi kompenzáció szintjéről. Következésképpen, miközben – amint a 4.1.1.4. pontban kimutattuk – nem kétséges, hogy a három, esetlegesen négy előleg nyújtásában rejlő támogatás az államnak tulajdonítható, ugyanez nem mondható el azokról a kiegészítő előnyökről, amelyeket egyrészről a tagdíjaknak köszönhetően, másrészről az FPAP egész tőkéjének körültekintő kezeléséből adódóan élveznek a halászati vállalkozások. Ha ugyanis a határidős piacokon bonyolított tranzakcióknak köszönhetően a halászoknak végeredményben folyósított támogatás összege magasabb volt az FPAP által eredetileg kapott állami támogatásnál, a megelőlegezett állami tőkén felüli támogatásrész nem az állam döntéséből eredeztethető. A Bizottság álláspontja szerint tehát, még ha könyvelési szempontból nem is lehet pontosan elkülöníteni, mi származik az állami forrásokból és mi a saját forrásokból, hiszen az egész tőkét használták fel a kőolajtermékek határidős piacán bonyolított tranzakciókra, illetve a kompenzáció jellegű kárpótlás kifizetésére, a halászati vállalkozásoknak végeredményben folyósított támogatások teljes összege, illetve az állam által nyújtott – a vállalkozásokra átruházott – előlegek teljes összege közötti különbözetnek megfelelő előny nem az államnak tulajdonítható.

4.2.1.3.   Versenytorzulást okozó, vagy a verseny torzításával fenyegető pénzügyi előny megléte

| (101) | A Bizottság úgy véli, hogy az üzemanyagköltségek terén az FPAP tagságát alkotó halászati vállalkozások által élvezett könnyítések versenyelőnyt jelentenek e vállalkozások számára, hiszen egyedül részesülnek e könnyítésben. Ez megerősíti pozíciójukat a többi, a közösségi piacon velük versenyhelyzetben lévő vállalkozással szemben, akár halászati vállalkozásokról van szó, akár más gazdasági ágazatokban tevékenykedő vállalkozásokról, amelyeknek szintén érdekükben állna az üzemanyagon lefaragni működési költségeiket. Ráadásul, mivel a szóban forgó biztosítási mechanizmus kizárólag a halászati vállalkozások számára elérhető, az ily módon e vállalkozásoknak nyújtott előny a többi ágazat számára nem elérhető szektoriális előnynek tekintendő. Márpedig bármely, egyes ágazatokat előnyben részesítő támogatás torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget (lásd a hivatásos halászoknak adócsökkentés formájában nyújtott állami támogatásról [Svédország] szóló, 2006. február 8-i 2006/269/EK bizottsági határozat (20) (31) és (35) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(101)

A Bizottság úgy véli, hogy az üzemanyagköltségek terén az FPAP tagságát alkotó halászati vállalkozások által élvezett könnyítések versenyelőnyt jelentenek e vállalkozások számára, hiszen egyedül részesülnek e könnyítésben. Ez megerősíti pozíciójukat a többi, a közösségi piacon velük versenyhelyzetben lévő vállalkozással szemben, akár halászati vállalkozásokról van szó, akár más gazdasági ágazatokban tevékenykedő vállalkozásokról, amelyeknek szintén érdekükben állna az üzemanyagon lefaragni működési költségeiket. Ráadásul, mivel a szóban forgó biztosítási mechanizmus kizárólag a halászati vállalkozások számára elérhető, az ily módon e vállalkozásoknak nyújtott előny a többi ágazat számára nem elérhető szektoriális előnynek tekintendő. Márpedig bármely, egyes ágazatokat előnyben részesítő támogatás torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget (lásd a hivatásos halászoknak adócsökkentés formájában nyújtott állami támogatásról [Svédország] szóló, 2006. február 8-i 2006/269/EK bizottsági határozat (20) (31) és (35) preambulumbekezdését).

| (102) | Franciaország ellenvetése szerint a támogatás nem jelentett előnyt az FPAP tagságát alkotó vállalkozásoknak, mivel „az FPAP-hoz való csatlakozás szabad, és a tagdíjfizetés feltétele mellett minden halászati vállalkozás előtt nyitva áll”. Az MQA ügyvédi iroda hozzáfűzi, hogy a tagság „a kedvezményezett érdekeltségek struktúrájára és nemzetiségére való tekintet nélkül” nyitott mindenki előtt. Végezetül pedig az FPAP pontosítja, hogy „az FPAP tagságát alkotó vállalkozásokat francia tőkecsoportok mellett spanyol és holland tőkecsoportok birtokolják”. |
| --- | --- |

(102)

Franciaország ellenvetése szerint a támogatás nem jelentett előnyt az FPAP tagságát alkotó vállalkozásoknak, mivel „az FPAP-hoz való csatlakozás szabad, és a tagdíjfizetés feltétele mellett minden halászati vállalkozás előtt nyitva áll”. Az MQA ügyvédi iroda hozzáfűzi, hogy a tagság „a kedvezményezett érdekeltségek struktúrájára és nemzetiségére való tekintet nélkül” nyitott mindenki előtt. Végezetül pedig az FPAP pontosítja, hogy „az FPAP tagságát alkotó vállalkozásokat francia tőkecsoportok mellett spanyol és holland tőkecsoportok birtokolják”.

| (103) | A Bizottság válaszul megjegyzi, hogy az FPAP-ba csak olyan vállalkozások léphetnek be, amelyek Franciaország kontinentális részén vagy a tengerentúli francia megyékben bejegyzett hajókkal rendelkeznek. Tehát valóban beléphetnek az FPAP-ba olyan holland vagy spanyol vállalkozások, amelyek francia hajókkal rendelkeznek; Franciaország és az FPAP nyilvánvalóan e hajók esetére utalnak válaszukban. A többi közösségi hajó azonban nem lehet tagja a szervezetnek. |
| --- | --- |

(103)

A Bizottság válaszul megjegyzi, hogy az FPAP-ba csak olyan vállalkozások léphetnek be, amelyek Franciaország kontinentális részén vagy a tengerentúli francia megyékben bejegyzett hajókkal rendelkeznek. Tehát valóban beléphetnek az FPAP-ba olyan holland vagy spanyol vállalkozások, amelyek francia hajókkal rendelkeznek; Franciaország és az FPAP nyilvánvalóan e hajók esetére utalnak válaszukban. A többi közösségi hajó azonban nem lehet tagja a szervezetnek.

| (104) | Az FPAP által folyósított kompenzációban részesülő vállalkozások valamennyien versenyhelyzetben vannak a közösségi piacon mindazon vállalkozásokkal, amelyek más tagállamok zászlói alatt hajóznak, és amelyeknek szintén érdekükben állna az üzemanyagköltségekhez kapcsolódó működési költségeket csökkenteni, de amelyeknek nem áll rendelkezésére az FPAP által kialakított rendszerhez hasonló kompenzációs lehetőség. Éppen ezért a tagságot alkotó, vagy a szervezetbe még be nem lépett, de arra jogosult halászati vállalkozások – vagyis valamennyi francia zászló alatt hajózó halászhajó – által élvezett előny egyértelműen torzítja a versenyt. |
| --- | --- |

(104)

Az FPAP által folyósított kompenzációban részesülő vállalkozások valamennyien versenyhelyzetben vannak a közösségi piacon mindazon vállalkozásokkal, amelyek más tagállamok zászlói alatt hajóznak, és amelyeknek szintén érdekükben állna az üzemanyagköltségekhez kapcsolódó működési költségeket csökkenteni, de amelyeknek nem áll rendelkezésére az FPAP által kialakított rendszerhez hasonló kompenzációs lehetőség. Éppen ezért a tagságot alkotó, vagy a szervezetbe még be nem lépett, de arra jogosult halászati vállalkozások – vagyis valamennyi francia zászló alatt hajózó halászhajó – által élvezett előny egyértelműen torzítja a versenyt.

| (105) | Az FPAP úgy véli továbbá, hogy a versenytorzító tényezőket máshol kell keresni. Az olyan, meglévő jelentős többletköltségekre vonatkozóan – amelyek szerinte minden gazdasági alapot nélkülöznek –, mint a halászati flottára vonatkozó többéves orientációs tervek irányítása, azaz a flotta globális kapacitásának kezelése, vagy a „termelési jogokhoz” kapcsolódó többletköltségek, az FPAP nevezetesen kijelenti, hogy „a nemzeti »politikákhoz« kapcsolódó »jogosultságok« (...) jelentik a valódi európai versenytorzító tényezőt, ezek (pedig) bőven túllépnek a gazdaság területén”. |
| --- | --- |

(105)

Az FPAP úgy véli továbbá, hogy a versenytorzító tényezőket máshol kell keresni. Az olyan, meglévő jelentős többletköltségekre vonatkozóan – amelyek szerinte minden gazdasági alapot nélkülöznek –, mint a halászati flottára vonatkozó többéves orientációs tervek irányítása, azaz a flotta globális kapacitásának kezelése, vagy a „termelési jogokhoz” kapcsolódó többletköltségek, az FPAP nevezetesen kijelenti, hogy „a nemzeti »politikákhoz« kapcsolódó »jogosultságok« (...) jelentik a valódi európai versenytorzító tényezőt, ezek (pedig) bőven túllépnek a gazdaság területén”.

| (106) | A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy a fenti költségek – függetlenül attól, hogy Franciaországban alacsonyabbak-e, vagy magasabbak a többi tagállamban meglévőknél, a halászati tevékenységet jelenleg szabályozó keretszabályozásnak köszönhetőek. A halászati jogokon alapuló irányítási eszközökről szóló, 2007. február 26-i közleményében (21) a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a közösségi halászati ágazatot az eszközök és irányítási mechanizmusok sokfélesége jellemzi, és hogy a hasonló helyzeteket olykor tagállamonként meglehetősen eltérően kezelik. E helyzet eredményeképpen egyes tagállamokban bevett gyakorlat lett a halászati jogok adás-vétele, akár a már kialakult piacokon, akár közvetett módon. Az FPAP által említett költségek olyan költségeket jelentenek, amelyekkel a különböző tagállamok flottáinak egyformán szembesülniük kell, és amelyek a halászati ágazat gazdasági fejlődésének függvényében alakulnak. A költségek alakulása a közös halászati politika által előírt vagy szükségessé tett irányítási intézkedések nemzeti szintű végrehajtásából adódik. A nemzeti végrehajtás módozatai nem igazolhatják egyedi támogatások bevezetését az egyes tagállamokban. Ezért az FPAP által előadottakkal ellentétben a versenytorzulást nem egy „releváns piac” – például az FPAP által felhozott kifejezésre visszautalva valamely „regionális mikropiac” – határain belül kell vizsgálni, hanem a Szerződés rendelkezéseinek megfelelően az egész közös piac kontextusában. Ha tehát az FPAP támogatásának hatása a halászat regionális keretek között való fenntartásának megkönnyítése, illetve a halászati erőforrások védelme, megakadályozva, hogy a nyílt tengeri hajók visszavonuljanak a közelebbi, elérhetőbb vizekre, illetve hogy a zsákhálós halászhajók specifikusabb állományok felé orientálódjanak, amint az FPAP kifejtette, ebben az esetben az adott támogatás tökéletesen kimeríti az olyan támogatás fogalmát, amely torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget – tehát állami támogatás. |
| --- | --- |

(106)

A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy a fenti költségek – függetlenül attól, hogy Franciaországban alacsonyabbak-e, vagy magasabbak a többi tagállamban meglévőknél, a halászati tevékenységet jelenleg szabályozó keretszabályozásnak köszönhetőek. A halászati jogokon alapuló irányítási eszközökről szóló, 2007. február 26-i közleményében (21) a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a közösségi halászati ágazatot az eszközök és irányítási mechanizmusok sokfélesége jellemzi, és hogy a hasonló helyzeteket olykor tagállamonként meglehetősen eltérően kezelik. E helyzet eredményeképpen egyes tagállamokban bevett gyakorlat lett a halászati jogok adás-vétele, akár a már kialakult piacokon, akár közvetett módon. Az FPAP által említett költségek olyan költségeket jelentenek, amelyekkel a különböző tagállamok flottáinak egyformán szembesülniük kell, és amelyek a halászati ágazat gazdasági fejlődésének függvényében alakulnak. A költségek alakulása a közös halászati politika által előírt vagy szükségessé tett irányítási intézkedések nemzeti szintű végrehajtásából adódik. A nemzeti végrehajtás módozatai nem igazolhatják egyedi támogatások bevezetését az egyes tagállamokban. Ezért az FPAP által előadottakkal ellentétben a versenytorzulást nem egy „releváns piac” – például az FPAP által felhozott kifejezésre visszautalva valamely „regionális mikropiac” – határain belül kell vizsgálni, hanem a Szerződés rendelkezéseinek megfelelően az egész közös piac kontextusában. Ha tehát az FPAP támogatásának hatása a halászat regionális keretek között való fenntartásának megkönnyítése, illetve a halászati erőforrások védelme, megakadályozva, hogy a nyílt tengeri hajók visszavonuljanak a közelebbi, elérhetőbb vizekre, illetve hogy a zsákhálós halászhajók specifikusabb állományok felé orientálódjanak, amint az FPAP kifejtette, ebben az esetben az adott támogatás tökéletesen kimeríti az olyan támogatás fogalmát, amely torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget – tehát állami támogatás.

| (107) | Ezért a fentiekben kifejtett okokból kifolyólag a Bizottság úgy véli, hogy az állam által az FPAP-n keresztül folyósított és a vállalkozások számára előnyöket biztosító előlegek torzítják a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyegetnek. |
| --- | --- |

(107)

Ezért a fentiekben kifejtett okokból kifolyólag a Bizottság úgy véli, hogy az állam által az FPAP-n keresztül folyósított és a vállalkozások számára előnyöket biztosító előlegek torzítják a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyegetnek.

4.2.1.4.   A tagállamok közötti kereskedelmet érintő pénzügyi előny megléte

| (108) | Az FPAP vitatja, hogy az érdekképviselethez csatlakozó halászati vállalkozásoknak nyújtott támogatás hatással lenne a tagállamok közötti kereskedelemre. Az FPAP szerint ugyanis állítólag ezek a vállalkozások olyan piacon folytatják tevékenységüket, „amely semmi esetben sem egyedi, hanem sokkal inkább a regionális mikropiacok mozaikján alapul”. |
| --- | --- |

(108)

Az FPAP vitatja, hogy az érdekképviselethez csatlakozó halászati vállalkozásoknak nyújtott támogatás hatással lenne a tagállamok közötti kereskedelemre. Az FPAP szerint ugyanis állítólag ezek a vállalkozások olyan piacon folytatják tevékenységüket, „amely semmi esetben sem egyedi, hanem sokkal inkább a regionális mikropiacok mozaikján alapul”.

| (109) | A Bizottság válaszul leszögezi, hogy a franciaországi halászati és akvakultúra termékek a világ többi része felé irányuló exportjának globális értéke 2005-ben elérte az 1 290 millió EUR-t, amiből 80 % az Európai Unió tagállamaiba irányuló exportból tevődött ki. Ugyanakkor az ugyanezen termékkategória Franciaországba irányuló importjának globális értéke 2005-ben 3 693 millió EUR-ra rúgott, amelyből – a források eltérő adatai szerint – 40–60 % az Európai Unió tagállamaiból származott (22). Összehasonlításképpen a Franciaországban termelt összmennyiség értéke 1 868 millió EUR volt. Ebből mindenféle részletesebb számadatokkal alátámasztott elemzés nélkül is (23) nyilvánvaló, hogy a különböző halfajok francia, illetve európai kikötőkben tapasztalható napi árfolyam-ingadozásaitól függetlenül a Franciaország és Európa többi része között bonyolított kereskedelem volumene jelentős súllyal esik latba a halászati és akvakultúra termékek ellátásában. Az olyan intézkedés, amely a termelési költségek csökkentése révén jelentős számú francia halászati vállalkozást (a flotta több mint 30 %-át) előnyben részesít, szükségszerűen hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre a halászat területén. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság válaszul leszögezi, hogy a franciaországi halászati és akvakultúra termékek a világ többi része felé irányuló exportjának globális értéke 2005-ben elérte az 1 290 millió EUR-t, amiből 80 % az Európai Unió tagállamaiba irányuló exportból tevődött ki. Ugyanakkor az ugyanezen termékkategória Franciaországba irányuló importjának globális értéke 2005-ben 3 693 millió EUR-ra rúgott, amelyből – a források eltérő adatai szerint – 40–60 % az Európai Unió tagállamaiból származott (22). Összehasonlításképpen a Franciaországban termelt összmennyiség értéke 1 868 millió EUR volt. Ebből mindenféle részletesebb számadatokkal alátámasztott elemzés nélkül is (23) nyilvánvaló, hogy a különböző halfajok francia, illetve európai kikötőkben tapasztalható napi árfolyam-ingadozásaitól függetlenül a Franciaország és Európa többi része között bonyolított kereskedelem volumene jelentős súllyal esik latba a halászati és akvakultúra termékek ellátásában. Az olyan intézkedés, amely a termelési költségek csökkentése révén jelentős számú francia halászati vállalkozást (a flotta több mint 30 %-át) előnyben részesít, szükségszerűen hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre a halászat területén.

| (110) | Mindezek alapján nyilvánvaló, hogy a termelési költségek egy részének átvállalása által a francia halászati vállalkozásoknak nyújtott előny befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(110)

Mindezek alapján nyilvánvaló, hogy a termelési költségek egy részének átvállalása által a francia halászati vállalkozásoknak nyújtott előny befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet.

4.2.1.5.   Következtetés

| (111) | Az állami támogatás megállapításához előírt négy feltétel a támogatás esetében csak részben teljesül. A halászati vállalkozások által élvezett előny valóban állami források felhasználásából származik, torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget, és befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. Ezzel szemben csak az előlegek összegének erejéig tulajdonítható az államnak, ezek az előlegek ugyanis csupán egy részét alkotják az FPAP tőkéjének, és az állam nem szólt bele az FPAP arra vonatkozó döntéseibe, hogy hogyan kamatoztatja a rendelkezésére bocsátott tőkét. Ezért a Bizottság csak az állami tőkebevonás erejéig, azaz 65 illetve 77 millió EUR összegig állapíthatja meg az EK-szerződés 87. cikke szerinti állami támogatás meglétét. |
| --- | --- |

(111)

Az állami támogatás megállapításához előírt négy feltétel a támogatás esetében csak részben teljesül. A halászati vállalkozások által élvezett előny valóban állami források felhasználásából származik, torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget, és befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. Ezzel szemben csak az előlegek összegének erejéig tulajdonítható az államnak, ezek az előlegek ugyanis csupán egy részét alkotják az FPAP tőkéjének, és az állam nem szólt bele az FPAP arra vonatkozó döntéseibe, hogy hogyan kamatoztatja a rendelkezésére bocsátott tőkét. Ezért a Bizottság csak az állami tőkebevonás erejéig, azaz 65 illetve 77 millió EUR összegig állapíthatja meg az EK-szerződés 87. cikke szerinti állami támogatás meglétét.

| (112) | A Bizottság végezetül megjegyzi, hogy a francia hatóságok – 2005. október 7-i, illetve 2006. április 21-i válaszuktól eltekintve – valójában alapjában nem vitatják a Bizottságnak az állami támogatás meglétére vonatkozó végkövetkeztetéseit. A 2007-es költségvetési törvény vitájának során ugyanis a mezőgazdasági és halászati miniszter a Nemzetgyűlésben az FPAP jövőjével kapcsolatban feltett kérdésre válaszolva kijelentette: „Az FPAP 2004. november 1-je óta működik, ám az Európai Bizottság szoros felügyelet alatt tartja, mivel állami támogatásról van szó” (24). |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság végezetül megjegyzi, hogy a francia hatóságok – 2005. október 7-i, illetve 2006. április 21-i válaszuktól eltekintve – valójában alapjában nem vitatják a Bizottságnak az állami támogatás meglétére vonatkozó végkövetkeztetéseit. A 2007-es költségvetési törvény vitájának során ugyanis a mezőgazdasági és halászati miniszter a Nemzetgyűlésben az FPAP jövőjével kapcsolatban feltett kérdésre válaszolva kijelentette: „Az FPAP 2004. november 1-je óta működik, ám az Európai Bizottság szoros felügyelet alatt tartja, mivel állami támogatásról van szó” (24).

4.2.2.   A közös piaccal való összeegyeztethetőség

| (113) | A szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdése szerint egyes támogatáskategóriák a közös piaccal összeegyeztethetők vagy összeegyeztethetőnek tekinthetők. |
| --- | --- |

(113)

A szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdése szerint egyes támogatáskategóriák a közös piaccal összeegyeztethetők vagy összeegyeztethetőnek tekinthetők.

| (114) | A Bizottság megállapítja, hogy a támogatások nem felelnek meg a Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében említett eseteknek.






  a) | Amikor azt állítja, hogy az FPAP „fogyasztóvédelmi szervezetként”, illetve „kőolajtermék-fogyasztókat tömörítő szövetségeként” lépett fel, az MQA ügyvédi iroda azt látszik sugallni, hogy a halászati vállalkozásoknak juttatott támogatás a 87. cikk (1) bekezdése szerinti „magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatásnak” minősülhetne. A Bizottság ezzel kapcsolatban csak annyit kíván megjegyezni, hogy az idézett bekezdés kifejezetten „magánszemély fogyasztókat” említ, nem pedig vállalkozásokat, következésképpen nem alkalmazható a szóban forgó esetre (lásd még e határozat (50) preambulumbekezdését). A támogatás tehát nem minősül a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- | --- |

(114)

A Bizottság megállapítja, hogy a támogatások nem felelnek meg a Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében említett eseteknek.

a)

Amikor azt állítja, hogy az FPAP „fogyasztóvédelmi szervezetként”, illetve „kőolajtermék-fogyasztókat tömörítő szövetségeként” lépett fel, az MQA ügyvédi iroda azt látszik sugallni, hogy a halászati vállalkozásoknak juttatott támogatás a 87. cikk (1) bekezdése szerinti „magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatásnak” minősülhetne. A Bizottság ezzel kapcsolatban csak annyit kíván megjegyezni, hogy az idézett bekezdés kifejezetten „magánszemély fogyasztókat” említ, nem pedig vállalkozásokat, következésképpen nem alkalmazható a szóban forgó esetre (lásd még e határozat (50) preambulumbekezdését). A támogatás tehát nem minősül a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek.

| b) | A támogatások nem természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatások. A kőolajár ingadozásai ugyanis a gazdasági tevékenység természetéből adódnak. Ezek az ingadozások ugyanígy érintenek számos más, kőolajtermékeket fogyasztó tevékenységi területet az Európai Unió valamennyi tagállamában, és nem tekinthetők a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti természeti csapásnak vagy egyéb rendkívüli eseménynek. Az MQA ügyvédi iroda ellenvetése szerint azonban a támogatást valójában igenis rendkívüli helyzetet követően nyújtották, hiszen „maga a Bizottság is elismeri az ágazat rendkívüli gazdasági és szociális nehézségeit”. Kétségtelenül igaz, hogy a halászati ágazatnak különösen súlyos nehézségekkel kell szembenéznie, amelyeket a Bizottság 2006. március 9-i, „A halászati ágazat gazdasági helyzetének javítása” című közleményében (25) részletesen elemzett. E közleményben a Bizottság rámutatott, hogy az ágazat gazdasági és szociális nehézségeinek forrása az, hogy az ágazat strukturálisan nem alkalmazkodott a tevékenységére nehezedő kényszerekhez. A Bizottság az említett közleményben egyébiránt különböző javaslatokat is megfogalmazott a halászati ágazat gazdasági nehézségeinek leküzdése érdekében. Egyes működési támogatások összeegyeztethetőségét vizsgálva világosan kijelentette: „A halászati iparág jelenlegi nehézségeit tovább súlyosbította az üzemanyagárak legutóbbi emelkedése. Mindez ahhoz vezetett, hogy a halászati iparág a költségek e hirtelen emelkedését kompenzáló állami intervencióra hívott fel. Az ilyen támogatás működési támogatás lenne, ami összeegyeztethetetlen a Szerződéssel. A Bizottság az ilyen célból bejelentett támogatást nem hagyja jóvá”. Az FPAP megalakításakor eredetileg kidolgozotthoz hasonló garancia-mechanizmusokkal kapcsolatban a későbbiekben hozzáfűzi: „A Bizottság egy ilyen programot csak akkor hagyna jóvá, ha az minden állami támogatás kereskedelmi feltételek szerinti visszafizetésére nyújtana garanciát, ami a jelenlegi gazdasági körülmények között valószínűtlennek tűnik”. Az input-anyagok – köztük az üzemanyag – árainak ingadozása a gazdasági tevékenység természetéből adódik, és önmagában nem tekinthető rendkívüli eseménynek. |
| --- | --- |

b)

A támogatások nem természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatások. A kőolajár ingadozásai ugyanis a gazdasági tevékenység természetéből adódnak. Ezek az ingadozások ugyanígy érintenek számos más, kőolajtermékeket fogyasztó tevékenységi területet az Európai Unió valamennyi tagállamában, és nem tekinthetők a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti természeti csapásnak vagy egyéb rendkívüli eseménynek. Az MQA ügyvédi iroda ellenvetése szerint azonban a támogatást valójában igenis rendkívüli helyzetet követően nyújtották, hiszen „maga a Bizottság is elismeri az ágazat rendkívüli gazdasági és szociális nehézségeit”. Kétségtelenül igaz, hogy a halászati ágazatnak különösen súlyos nehézségekkel kell szembenéznie, amelyeket a Bizottság 2006. március 9-i, „A halászati ágazat gazdasági helyzetének javítása” című közleményében (25) részletesen elemzett. E közleményben a Bizottság rámutatott, hogy az ágazat gazdasági és szociális nehézségeinek forrása az, hogy az ágazat strukturálisan nem alkalmazkodott a tevékenységére nehezedő kényszerekhez. A Bizottság az említett közleményben egyébiránt különböző javaslatokat is megfogalmazott a halászati ágazat gazdasági nehézségeinek leküzdése érdekében. Egyes működési támogatások összeegyeztethetőségét vizsgálva világosan kijelentette: „A halászati iparág jelenlegi nehézségeit tovább súlyosbította az üzemanyagárak legutóbbi emelkedése. Mindez ahhoz vezetett, hogy a halászati iparág a költségek e hirtelen emelkedését kompenzáló állami intervencióra hívott fel. Az ilyen támogatás működési támogatás lenne, ami összeegyeztethetetlen a Szerződéssel. A Bizottság az ilyen célból bejelentett támogatást nem hagyja jóvá”. Az FPAP megalakításakor eredetileg kidolgozotthoz hasonló garancia-mechanizmusokkal kapcsolatban a későbbiekben hozzáfűzi: „A Bizottság egy ilyen programot csak akkor hagyna jóvá, ha az minden állami támogatás kereskedelmi feltételek szerinti visszafizetésére nyújtana garanciát, ami a jelenlegi gazdasági körülmények között valószínűtlennek tűnik”. Az input-anyagok – köztük az üzemanyag – árainak ingadozása a gazdasági tevékenység természetéből adódik, és önmagában nem tekinthető rendkívüli eseménynek.

A fentiekre figyelemmel a Bizottság arra az álláspontra jutott, hogy a halászati vállalkozások részére nyújtott állami támogatás nem tekinthető a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek.

| (115) | A támogatás nem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének közvetlen alkalmazása alapján sem, az ott leírt különböző esetek fényében.






  a) | Nem olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatásról van szó, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság (a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontjában leírt eset). A támogatás a halászati vállalkozások működési költségeinek csökkentésére irányul. Az FPAP egyúttal jelzi, hogy a támogatás célja a halászati tevékenység regionális keretek között való fenntartása. Ugyanakkor azonban a Bizottság megállapítja, hogy a támogatást a halászati vállalkozásoknak általában nyújtják, függetlenül e vállalkozások székhelyének, vagy az általuk üzemeltetett hajók honos kikötőjének földrajzi helyétől. A támogatás tehát nem hozható kapcsolatba az említett a) pontban leírt támogatásokkal. |
| --- | --- | --- |

(115)

A támogatás nem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének közvetlen alkalmazása alapján sem, az ott leírt különböző esetek fényében.

a)

Nem olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatásról van szó, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság (a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontjában leírt eset). A támogatás a halászati vállalkozások működési költségeinek csökkentésére irányul. Az FPAP egyúttal jelzi, hogy a támogatás célja a halászati tevékenység regionális keretek között való fenntartása. Ugyanakkor azonban a Bizottság megállapítja, hogy a támogatást a halászati vállalkozásoknak általában nyújtják, függetlenül e vállalkozások székhelyének, vagy az általuk üzemeltetett hajók honos kikötőjének földrajzi helyétől. A támogatás tehát nem hozható kapcsolatba az említett a) pontban leírt támogatásokkal.

| b) | A támogatás nem tekinthető valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projektet előmozdító támogatásnak, illetve nem egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatásról van szó. Valójában nincs kapcsolata semmilyen közös európai érdeket szolgáló fontos projekttel. Nem minősülhet ugyanakkor egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatásnak sem. A halászati vállalkozásoknak nyújtott támogatás célja egy adott gazdasági ágazatban működő vállalkozok nehézségeinek megoldása, nem pedig a francia gazdaság egészében bekövetkezett nehézségeké. A támogatás szektoriális jellege vitathatatlan, hiszen a kőolajárak emelkedése nem csak a halászati ágazat vállalkozásait érintette, hanem valamennyi ágazat minden egyes vállalkozását. Ezzel kapcsolatban a Bizottságnak mindig is az volt az álláspontja, hogy az állami hatóságoknak nem feladata pénzügyi intézkedéseket hozni a kőolajárak növekedése ellen; szerepüknek éppen ellenkezőleg abban kell állnia, hogy politikájukkal a vállalatokat az áremelkedés nyomán előállt helyzethez való alkalmazkodásra ösztönözzék. Ezért a fenti elemek összessége alapján a Bizottság úgy véli, hogy az FPAP által a halászati vállalkozásoknak nyújtott támogatás nem tekinthető a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint a közös piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

b)

A támogatás nem tekinthető valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projektet előmozdító támogatásnak, illetve nem egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatásról van szó. Valójában nincs kapcsolata semmilyen közös európai érdeket szolgáló fontos projekttel. Nem minősülhet ugyanakkor egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatásnak sem. A halászati vállalkozásoknak nyújtott támogatás célja egy adott gazdasági ágazatban működő vállalkozok nehézségeinek megoldása, nem pedig a francia gazdaság egészében bekövetkezett nehézségeké. A támogatás szektoriális jellege vitathatatlan, hiszen a kőolajárak emelkedése nem csak a halászati ágazat vállalkozásait érintette, hanem valamennyi ágazat minden egyes vállalkozását. Ezzel kapcsolatban a Bizottságnak mindig is az volt az álláspontja, hogy az állami hatóságoknak nem feladata pénzügyi intézkedéseket hozni a kőolajárak növekedése ellen; szerepüknek éppen ellenkezőleg abban kell állnia, hogy politikájukkal a vállalatokat az áremelkedés nyomán előállt helyzethez való alkalmazkodásra ösztönözzék. Ezért a fenti elemek összessége alapján a Bizottság úgy véli, hogy az FPAP által a halászati vállalkozásoknak nyújtott támogatás nem tekinthető a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint a közös piaccal összeegyeztethetőnek.

| c) | Ami a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontját illeti, az üzemanyagköltségek enyhítése önmagában nem felelhet meg az említett c) pont feltételének, amely szerint a közös piaccal összeegyeztethető lehet az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. A szóban forgó támogatások nem a halászati tevékenységek fenntartható halászat irányába történő fejlődését támogatják a közös halászati politika célkitűzéseinek megfelelően, hanem éppen ellenkezőleg, a halászati erőkifejtés fenntartását célozzák, anélkül hogy a halászati vállalkozásokat üzemanyagköltségeik csökkentésére ösztönözné. Következésképpen a támogatás hatására lelassul a halászati vállalkozások a kőolajárak növekedéséből eredő kényszerekhez történő alkalmazkodásának szükségszerű folyamata. A szóban forgó támogatás tehát nem tekinthető a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

c)

Ami a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontját illeti, az üzemanyagköltségek enyhítése önmagában nem felelhet meg az említett c) pont feltételének, amely szerint a közös piaccal összeegyeztethető lehet az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. A szóban forgó támogatások nem a halászati tevékenységek fenntartható halászat irányába történő fejlődését támogatják a közös halászati politika célkitűzéseinek megfelelően, hanem éppen ellenkezőleg, a halászati erőkifejtés fenntartását célozzák, anélkül hogy a halászati vállalkozásokat üzemanyagköltségeik csökkentésére ösztönözné. Következésképpen a támogatás hatására lelassul a halászati vállalkozások a kőolajárak növekedéséből eredő kényszerekhez történő alkalmazkodásának szükségszerű folyamata. A szóban forgó támogatás tehát nem tekinthető a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek.

| d) | Végezetül e támogatáskategóriák nyilvánvalóan nem tartoznak a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatások, illetve a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének e) pontja értelmében a Tanács által hozott határozattal a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánított támogatások közé sem. |
| --- | --- |

d)

Végezetül e támogatáskategóriák nyilvánvalóan nem tartoznak a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatások, illetve a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének e) pontja értelmében a Tanács által hozott határozattal a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánított támogatások közé sem.

| (116) | A fenti elemek összességéből az következik, hogy a halászati vállalkozásoknak üzemanyagköltségeik enyhítésére nyújtott állami támogatás nem felel meg a Szerződés 87. cikkében említett eltérések egyikének sem. |
| --- | --- |

(116)

A fenti elemek összességéből az következik, hogy a halászati vállalkozásoknak üzemanyagköltségeik enyhítésére nyújtott állami támogatás nem felel meg a Szerződés 87. cikkében említett eltérések egyikének sem.

| (117) | Mivel a halászati vállalkozások részére nyújtott támogatásról van szó, ezeket a támogatásokat a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások felülvizsgálatához elfogadott iránymutatásokra (a továbbiakban: „az iránymutatások”) figyelemmel is meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(117)

Mivel a halászati vállalkozások részére nyújtott támogatásról van szó, ezeket a támogatásokat a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások felülvizsgálatához elfogadott iránymutatásokra (a továbbiakban: „az iránymutatások”) figyelemmel is meg kell vizsgálni.

| (118) | A támogatások hatása a halászati vállalkozások termeléshez kapcsolódó költségeinek csökkentése. Tehát a működési támogatások jellegzetességeit mutatja. |
| --- | --- |

(118)

A támogatások hatása a halászati vállalkozások termeléshez kapcsolódó költségeinek csökkentése. Tehát a működési támogatások jellegzetességeit mutatja.

| (119) | A Bizottság elsőként emlékeztet az iránymutatások 3.5. rendelkezéseire: „Az állami támogatás nem lehet védelmező jellegű: azt a célt kell szolgálnia, hogy előmozdítsa a halászati termékek előállításának és forgalmazásának ésszerűsítését és hatékonyságát. Minden ilyen támogatásnak olyan tartós hatást kell eredményeznie, hogy az ipar pusztán a piaci haszon alapján fejlődőképes legyen”. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság elsőként emlékeztet az iránymutatások 3.5. rendelkezéseire: „Az állami támogatás nem lehet védelmező jellegű: azt a célt kell szolgálnia, hogy előmozdítsa a halászati termékek előállításának és forgalmazásának ésszerűsítését és hatékonyságát. Minden ilyen támogatásnak olyan tartós hatást kell eredményeznie, hogy az ipar pusztán a piaci haszon alapján fejlődőképes legyen”.

| (120) | Márpedig, amint az e határozat (115) preambulumbekezdésének c) pontjában kifejtésre került, az üzemanyagköltségek könnyítése nem a halászati tevékenységek fenntartható halászat irányába történő fejlődését támogatják a közös halászati politika célkitűzéseinek megfelelően, hanem a halászati vállalkozások meglévő tevékenységeinek fenntartását célozzák. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás az iránymutatások 3.5. pontjában említett védelmező jelleget ölt, tehát nem tekinthető összeegyeztethetőnek az irányelv által megállapított elvvel. |
| --- | --- |

(120)

Márpedig, amint az e határozat (115) preambulumbekezdésének c) pontjában kifejtésre került, az üzemanyagköltségek könnyítése nem a halászati tevékenységek fenntartható halászat irányába történő fejlődését támogatják a közös halászati politika célkitűzéseinek megfelelően, hanem a halászati vállalkozások meglévő tevékenységeinek fenntartását célozzák. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás az iránymutatások 3.5. pontjában említett védelmező jelleget ölt, tehát nem tekinthető összeegyeztethetőnek az irányelv által megállapított elvvel.

| (121) | Franciaország a hivatalos vizsgálati eljárást elrendelő határozatra küldött válaszában jelezte, hogy „az FPAP fellépései olyan ésszerű intézkedéseket előlegeztek meg, amelyeket elfogadásukat követően a kialakítandó megmentési és szerkezetátalakítási tervek csak illusztrálni és megerősíteni fognak”. Ugyanakkor azonban Franciaország csak jóval később, 2008 januárjában tájékoztatta a Bizottságot azokról a halászai vállalkozások megmentését és szerkezetátalakítását célzó intézkedésekről, amelyeket a Bizottság a NN 09/2008 számon vett nyilvántartásba, és amelyek kivizsgálása jelenleg folyamatban van. Mindezek alapján, még ha el is fogadjuk Franciaország azon érvelését, amely szerint az FPAP intézkedései bizonyos értelemben megelőlegezték ezeket a megmentési, illetve szerkezetátalakítási támogatási intézkedéseket, mindez nem befolyásolja a közös piaccal való összeegyeztethetőségüket, tekintettel az FPAP által foganatosított intézkedések, illetve a vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására vonatkozó támogatási rendszerek számára a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásokban (26) előírt feltételek közötti eltérésekre. Az iránymutatásokban előírt feltételekkel ellentétben az FPAP fellépéséből adódó támogatásokból minden halászati vállalkozás megkülönböztetés nélkül részesült, nem csak a nehéz helyzetben lévő vállalkozások. Másrészről a megmentési támogatások időtartama nem haladhatja meg a hat hónapot, és visszatérítendő hitel vagy garancia formáját ölthetik; ami a szerkezetátalakítási támogatásokat illeti, ezek konkrét feltételek mellett, korlátozott ideig nyújthatók. A Franciaország által az FPAP-n keresztül nyújtott támogatások az előírt feltételek egyikét sem teljesítik: a halászati vállalkozások 2004 óta részesülnek támogatásban, amelyeket nem kölcsön vagy garancia formájában nyújtottak, és nem várható valamely szerkezetátalakítási terv keretében való visszatérítésük. |
| --- | --- |

(121)

Franciaország a hivatalos vizsgálati eljárást elrendelő határozatra küldött válaszában jelezte, hogy „az FPAP fellépései olyan ésszerű intézkedéseket előlegeztek meg, amelyeket elfogadásukat követően a kialakítandó megmentési és szerkezetátalakítási tervek csak illusztrálni és megerősíteni fognak”. Ugyanakkor azonban Franciaország csak jóval később, 2008 januárjában tájékoztatta a Bizottságot azokról a halászai vállalkozások megmentését és szerkezetátalakítását célzó intézkedésekről, amelyeket a Bizottság a NN 09/2008 számon vett nyilvántartásba, és amelyek kivizsgálása jelenleg folyamatban van. Mindezek alapján, még ha el is fogadjuk Franciaország azon érvelését, amely szerint az FPAP intézkedései bizonyos értelemben megelőlegezték ezeket a megmentési, illetve szerkezetátalakítási támogatási intézkedéseket, mindez nem befolyásolja a közös piaccal való összeegyeztethetőségüket, tekintettel az FPAP által foganatosított intézkedések, illetve a vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására vonatkozó támogatási rendszerek számára a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásokban (26) előírt feltételek közötti eltérésekre. Az iránymutatásokban előírt feltételekkel ellentétben az FPAP fellépéséből adódó támogatásokból minden halászati vállalkozás megkülönböztetés nélkül részesült, nem csak a nehéz helyzetben lévő vállalkozások. Másrészről a megmentési támogatások időtartama nem haladhatja meg a hat hónapot, és visszatérítendő hitel vagy garancia formáját ölthetik; ami a szerkezetátalakítási támogatásokat illeti, ezek konkrét feltételek mellett, korlátozott ideig nyújthatók. A Franciaország által az FPAP-n keresztül nyújtott támogatások az előírt feltételek egyikét sem teljesítik: a halászati vállalkozások 2004 óta részesülnek támogatásban, amelyeket nem kölcsön vagy garancia formájában nyújtottak, és nem várható valamely szerkezetátalakítási terv keretében való visszatérítésük.

| (122) | Az FPAP továbbá úgy véli, hogy a támogatások jogosságát igazolja az a tény, hogy valójában a munkavállalók jövedelmét kiegészítő támogatásról van szó. Az FPAP ezzel kapcsolatban a következőt írja: „Az FPAP »kockázatmegelőzési csoportosulást« alkot, a 2 500 tagvállalkozás számára a francia törvények szerinti jogi garancia-övezetet alakítva ki. (...) E jogcímen a törvény engedélyezi a szerkezetátalakítás körébe tartozó munkavállalók jövedelmének támogatását. Ez egyáltalán nem befolyásolja a versenyt. Ellenkezőleg, azon közösségi elvek szerint való, amelyek tisztességes minimális jövedelmet garantálnak a munkavállalóknak”. Az FPAP azzal folytatja gondolatmenetét, hogy a tengerészek esetében alkalmazott teljesítményarányos bérezési rendszer hatása Franciaországban az volna, hogy a halászati vállalkozások munkavállalóit megfosztaná fizetésüktől, vagy akár a hajótulajdonosok adósaivá tenné őket. Továbbá pontosítja, hogy az állam 65 milliós előlegéből 25 millió „közvetlenül a munkavállalóknak nyújtott előleget jelent, és közvetlen szociális intézkedésként elemezhető”. Az MQA hozzáteszi: „Ha ezeket a kölcsönöket nem az átlátható módon működő FPAP, hanem a tagságot alkotó halászati vállalkozások profitját kiegészítő támogatásként tekintjük, valóban szociális támogatásról van szó. Az ily módon nyújtott pénzügyi támogatás valójában közvetlenül kapcsolódik a tengerészek bérezéséhez”. |
| --- | --- |

(122)

Az FPAP továbbá úgy véli, hogy a támogatások jogosságát igazolja az a tény, hogy valójában a munkavállalók jövedelmét kiegészítő támogatásról van szó. Az FPAP ezzel kapcsolatban a következőt írja: „Az FPAP »kockázatmegelőzési csoportosulást« alkot, a 2 500 tagvállalkozás számára a francia törvények szerinti jogi garancia-övezetet alakítva ki. (...) E jogcímen a törvény engedélyezi a szerkezetátalakítás körébe tartozó munkavállalók jövedelmének támogatását. Ez egyáltalán nem befolyásolja a versenyt. Ellenkezőleg, azon közösségi elvek szerint való, amelyek tisztességes minimális jövedelmet garantálnak a munkavállalóknak”. Az FPAP azzal folytatja gondolatmenetét, hogy a tengerészek esetében alkalmazott teljesítményarányos bérezési rendszer hatása Franciaországban az volna, hogy a halászati vállalkozások munkavállalóit megfosztaná fizetésüktől, vagy akár a hajótulajdonosok adósaivá tenné őket. Továbbá pontosítja, hogy az állam 65 milliós előlegéből 25 millió „közvetlenül a munkavállalóknak nyújtott előleget jelent, és közvetlen szociális intézkedésként elemezhető”. Az MQA hozzáteszi: „Ha ezeket a kölcsönöket nem az átlátható módon működő FPAP, hanem a tagságot alkotó halászati vállalkozások profitját kiegészítő támogatásként tekintjük, valóban szociális támogatásról van szó. Az ily módon nyújtott pénzügyi támogatás valójában közvetlenül kapcsolódik a tengerészek bérezéséhez”.

| (123) | E kijelentésekhez a Bizottság részéről több megjegyzés kívánkozik:






  1. | Egyrészről a Bizottság meglepve olvassa, hogy az állam által a három szerződés alapján (lásd e határozat (21) preambulumbekezdését) a kőolaj határidős piacán opciók vásárlására biztosított tőkeelőleg közel 40 %-át (25 milliót a 65 millióból) „közvetlenül a munkavállalóknak nyújtott előlegre” fordították. |
| --- | --- | --- |

(123)

E kijelentésekhez a Bizottság részéről több megjegyzés kívánkozik:

1.

Egyrészről a Bizottság meglepve olvassa, hogy az állam által a három szerződés alapján (lásd e határozat (21) preambulumbekezdését) a kőolaj határidős piacán opciók vásárlására biztosított tőkeelőleg közel 40 %-át (25 milliót a 65 millióból) „közvetlenül a munkavállalóknak nyújtott előlegre” fordították.

| 2. | A Bizottság feltételezi, hogy ebben az esetben az FPAP részéről retorikai fogásról van szó, amelynek célja annak bizonyítása, hogy az FPAP által végrehajtott intézkedések a halászati vállalkozások költségeinek csökkentése révén – és tekintetbe véve a teljesítményarányos bérezési rendszert – in fine a vállalkozások munkavállalóinak kedvez. Ilyen értelemben minősülhet „közvetlen szociális intézkedésnek”. Valójában az ügy semmilyen eleme nem utal arra, hogy közvetlen szociális támogatásra, azaz az FPAP által közvetlenül a vállalkozások munkavállalóinak kifizetett támogatásra került volna sor; ez egyébiránt egyáltalán nem szerepel az FPAP alapító okiratában sem (lásd e határozat (20) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

2.

A Bizottság feltételezi, hogy ebben az esetben az FPAP részéről retorikai fogásról van szó, amelynek célja annak bizonyítása, hogy az FPAP által végrehajtott intézkedések a halászati vállalkozások költségeinek csökkentése révén – és tekintetbe véve a teljesítményarányos bérezési rendszert – in fine a vállalkozások munkavállalóinak kedvez. Ilyen értelemben minősülhet „közvetlen szociális intézkedésnek”. Valójában az ügy semmilyen eleme nem utal arra, hogy közvetlen szociális támogatásra, azaz az FPAP által közvetlenül a vállalkozások munkavállalóinak kifizetett támogatásra került volna sor; ez egyébiránt egyáltalán nem szerepel az FPAP alapító okiratában sem (lásd e határozat (20) preambulumbekezdését).

| 3. | Bármi is legyen a valós helyzet – vagyis akár a támogatásokat esetlegesen közvetlenül a munkavállalóknak folyósították, akár az FPAP fellépéseinek hatása a nyereségarányos rendszer miatt a munkavállalók jövedelmének bővülését jelentette – a Bizottság emlékeztet rá, hogy a régóta kialakult ítélkezési gyakorlat értelmében (27) a támogatás az állami hatóságok által nyújtott olyan előnyöket jelenti, amelyek a vállalkozások költségvetésére rendes esetben nehezedő terheket különféle formákban megkönnyítik. Ebben az értelemben a bérek kétségkívül a vállalkozások e terheinek részét képezik, amelynek viselésében egy vállalkozás nem számíthat állami finanszírozásra. Következésképpen az a tény, hogy a halászati vállalkozások által a preferenciális áron történő üzemanyag-vásárlás lehetőségének, illetve az üzemanyagköltségek részleges kompenzálásának köszönhetően élvezett előnyök az FPAP és a MQA szerint a valóságban az érintett vállalkozások munkavállalóinak kedveztek, nem releváns a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségének értékelése szempontjából. Elegendő megállapítani azt a tényt, hogy a halászati vállalkozásoknak állami forrásokból biztosított előnyök hatására enyhültek a rendes esetben e vállalkozások költségvetésére nehezedő terhek. |
| --- | --- |

3.

Bármi is legyen a valós helyzet – vagyis akár a támogatásokat esetlegesen közvetlenül a munkavállalóknak folyósították, akár az FPAP fellépéseinek hatása a nyereségarányos rendszer miatt a munkavállalók jövedelmének bővülését jelentette – a Bizottság emlékeztet rá, hogy a régóta kialakult ítélkezési gyakorlat értelmében (27) a támogatás az állami hatóságok által nyújtott olyan előnyöket jelenti, amelyek a vállalkozások költségvetésére rendes esetben nehezedő terheket különféle formákban megkönnyítik. Ebben az értelemben a bérek kétségkívül a vállalkozások e terheinek részét képezik, amelynek viselésében egy vállalkozás nem számíthat állami finanszírozásra. Következésképpen az a tény, hogy a halászati vállalkozások által a preferenciális áron történő üzemanyag-vásárlás lehetőségének, illetve az üzemanyagköltségek részleges kompenzálásának köszönhetően élvezett előnyök az FPAP és a MQA szerint a valóságban az érintett vállalkozások munkavállalóinak kedveztek, nem releváns a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségének értékelése szempontjából. Elegendő megállapítani azt a tényt, hogy a halászati vállalkozásoknak állami forrásokból biztosított előnyök hatására enyhültek a rendes esetben e vállalkozások költségvetésére nehezedő terhek.

| 4. | A Bizottság hasonló indokok alapján nem fogadhatja el azt az állítást sem, amely szerint a munkavállalók béreihez nyújtott támogatás jogszerű lenne, egyrészről mert megfelel a munkavállalóknak tisztességes minimális bérezést biztosító közösségi elveknek, másrészről mert a nyereségarányos kifizetési rendszer különösen kedvezőtlenül érinti a francia tengerészeket. A szubszidiaritás elvének alkalmazása alapján a minimális bérekre vonatkozó szabályozás a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartozik. Franciaországban a tengerészek béreit illetőleg az erre vonatkozó kötelezettséget a Code du travail L.742-2, D.742-1 és D.742-2 cikkei írják elő. Amint a Cour d’Appel de Rennes1998. június 16-i ítélete emlékeztet rá (28), ezeket az általános érvényű rendelkezéseket a Code du travail maritime hatálya alá tartozó munkavállalókra a bérezés módjától függetlenül alkalmazni kell. Az a tény, hogy a hajótulajdonos és a munkavállalók előzetesen úgy állapodtak meg, hogy a tengerészek részesedés (esetleg profithányad) alapon lesznek kifizetve, nem menti fel a hajótulajdonost az alól, hogy a vízen töltött időszakra a minimálbérrel legalább egyenlő bérezést köteles garantálni a tengerészeknek. Másként fogalmazva, a halászati részesedésnek legalább egyenlőnek kell lennie a kiigazított minimálbér alapján számított fizetéssel. A Code du travail maritime 34. cikke (29) e kérdésben egy „a tényleges munkaidőtől függetlenül a teljesítményarányos bérezésben részesülő tengerészek minimális bérezésének alapjául szolgáló időszakot [meghatározó] országos szakmai megállapodásra, illetve széles körű ágazati megállapodásokra” utal. Az ágazati megállapodást (30), amely 9. cikkének első bekezdésében bizonyos éves bruttó minimális bérezést garantál a teljesítményarányosan fizetett tengerészeknek, 2001. március 28-án írták alá. A rendelkezést egy 2003. július 3-i minisztériumközi rendelet (31) valamennyi, a megállapodás hatálya alá tartozó munkáltató, illetve munkavállaló számára kötelezővé tette. A törvényi kötelezettségből adódó bérköltség tehát éppúgy része a halászati vállalkozások működési költségeinek, mint az üzemanyagköltségek. Mindezek alapján a Bizottság nem fogadhatja el azt az érvelést, hogy a francia állam pénzügyi intézkedése megalapozott volna, még a teljesítményarányos bérezés esetén sem, mert a hajótulajdonosok kibújtak a munkavállalók minimális bérezésére vonatkozó törvényi kötelezettségeik alól. |
| --- | --- |

4.

A Bizottság hasonló indokok alapján nem fogadhatja el azt az állítást sem, amely szerint a munkavállalók béreihez nyújtott támogatás jogszerű lenne, egyrészről mert megfelel a munkavállalóknak tisztességes minimális bérezést biztosító közösségi elveknek, másrészről mert a nyereségarányos kifizetési rendszer különösen kedvezőtlenül érinti a francia tengerészeket. A szubszidiaritás elvének alkalmazása alapján a minimális bérekre vonatkozó szabályozás a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartozik. Franciaországban a tengerészek béreit illetőleg az erre vonatkozó kötelezettséget a Code du travail L.742-2, D.742-1 és D.742-2 cikkei írják elő. Amint a Cour d’Appel de Rennes1998. június 16-i ítélete emlékeztet rá (28), ezeket az általános érvényű rendelkezéseket a Code du travail maritime hatálya alá tartozó munkavállalókra a bérezés módjától függetlenül alkalmazni kell. Az a tény, hogy a hajótulajdonos és a munkavállalók előzetesen úgy állapodtak meg, hogy a tengerészek részesedés (esetleg profithányad) alapon lesznek kifizetve, nem menti fel a hajótulajdonost az alól, hogy a vízen töltött időszakra a minimálbérrel legalább egyenlő bérezést köteles garantálni a tengerészeknek. Másként fogalmazva, a halászati részesedésnek legalább egyenlőnek kell lennie a kiigazított minimálbér alapján számított fizetéssel. A Code du travail maritime 34. cikke (29) e kérdésben egy „a tényleges munkaidőtől függetlenül a teljesítményarányos bérezésben részesülő tengerészek minimális bérezésének alapjául szolgáló időszakot [meghatározó] országos szakmai megállapodásra, illetve széles körű ágazati megállapodásokra” utal. Az ágazati megállapodást (30), amely 9. cikkének első bekezdésében bizonyos éves bruttó minimális bérezést garantál a teljesítményarányosan fizetett tengerészeknek, 2001. március 28-án írták alá. A rendelkezést egy 2003. július 3-i minisztériumközi rendelet (31) valamennyi, a megállapodás hatálya alá tartozó munkáltató, illetve munkavállaló számára kötelezővé tette. A törvényi kötelezettségből adódó bérköltség tehát éppúgy része a halászati vállalkozások működési költségeinek, mint az üzemanyagköltségek. Mindezek alapján a Bizottság nem fogadhatja el azt az érvelést, hogy a francia állam pénzügyi intézkedése megalapozott volna, még a teljesítményarányos bérezés esetén sem, mert a hajótulajdonosok kibújtak a munkavállalók minimális bérezésére vonatkozó törvényi kötelezettségeik alól.

| (124) | Az MQA szerint társadalmi-gazdasági intézkedésekről van szó: „az iránymutatások (...) szerint egyes társadalmi-gazdasági intézkedések összeegyeztethetőnek tekinthetők. Jelen esetben az FPAP működése tökéletesen átlátható, és a Bizottság által támogatásnak minősített intézkedések evidensen társadalmi-gazdasági jellegűek”. |
| --- | --- |

(124)

Az MQA szerint társadalmi-gazdasági intézkedésekről van szó: „az iránymutatások (...) szerint egyes társadalmi-gazdasági intézkedések összeegyeztethetőnek tekinthetők. Jelen esetben az FPAP működése tökéletesen átlátható, és a Bizottság által támogatásnak minősített intézkedések evidensen társadalmi-gazdasági jellegűek”.

| (125) | A Bizottság megállapítja, hogy az MQA nem szolgál olyan elemmel, amely alapján a szóban forgó támogatást az iránymutatások 4.5. pontjára figyelemmel lehetne vizsgálni, amelyek szerint eseti alapon a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők a munkavállalóknak társadalmi-gazdasági intézkedések keretében nyújtott közvetlen támogatások. Az idézett bekezdés egyébként pontosítja, hogy a támogatás csak akkor tekinthető összeegyeztethetőnek, „ha részét képezi azoknak a társadalmi-gazdasági háttérprogramoknak, amelyek célja azon jövedelemkiesések kompenzálása, amelyek a 2371/2002/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdése alapján elfogadott kapacitásmódosítás érdekében hozott intézkedések során keletkeztek” (a Tanács 2002. december 20-i 2371/2002/EK rendelete a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról (32)). Márpedig az FPAP megalakítása nem képezi részét semmilyen, a 2371/2002/EK rendelet értelmében elfogadott, a halászati kapacitások kiigazítására vonatkozó átfogó programnak. Az MQA érvelése tehát semmilyen esetben nem igazolhatja a szóban forgó működési támogatásokat. |
| --- | --- |

(125)

A Bizottság megállapítja, hogy az MQA nem szolgál olyan elemmel, amely alapján a szóban forgó támogatást az iránymutatások 4.5. pontjára figyelemmel lehetne vizsgálni, amelyek szerint eseti alapon a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők a munkavállalóknak társadalmi-gazdasági intézkedések keretében nyújtott közvetlen támogatások. Az idézett bekezdés egyébként pontosítja, hogy a támogatás csak akkor tekinthető összeegyeztethetőnek, „ha részét képezi azoknak a társadalmi-gazdasági háttérprogramoknak, amelyek célja azon jövedelemkiesések kompenzálása, amelyek a 2371/2002/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdése alapján elfogadott kapacitásmódosítás érdekében hozott intézkedések során keletkeztek” (a Tanács 2002. december 20-i 2371/2002/EK rendelete a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról (32)). Márpedig az FPAP megalakítása nem képezi részét semmilyen, a 2371/2002/EK rendelet értelmében elfogadott, a halászati kapacitások kiigazítására vonatkozó átfogó programnak. Az MQA érvelése tehát semmilyen esetben nem igazolhatja a szóban forgó működési támogatásokat.

| (126) | Az MQA közli továbbá, hogy pontatlan kijelentés, miszerint a támogatást feltételek nélkül nyújtották volna. Az MQA szerint „az állam a kölcsönnyújtás feltételeként számos igazolás benyújtását követelte az FPAP-tól, amelyek alapján megállapítható az alap irányításának szigora, illetve az alap és tagjainak elkötelezettsége a halászati ágazat új termelési feltételei mellett kialakítandó fenntartható megoldások mellett”. Az MQA hangsúlyozza az átlátható könyvelésre vonatkozó követelményt, illetve egy minisztériumközi felügyeleti misszió felállítására vonatkozó állami döntést. |
| --- | --- |

(126)

Az MQA közli továbbá, hogy pontatlan kijelentés, miszerint a támogatást feltételek nélkül nyújtották volna. Az MQA szerint „az állam a kölcsönnyújtás feltételeként számos igazolás benyújtását követelte az FPAP-tól, amelyek alapján megállapítható az alap irányításának szigora, illetve az alap és tagjainak elkötelezettsége a halászati ágazat új termelési feltételei mellett kialakítandó fenntartható megoldások mellett”. Az MQA hangsúlyozza az átlátható könyvelésre vonatkozó követelményt, illetve egy minisztériumközi felügyeleti misszió felállítására vonatkozó állami döntést.

| (127) | A Bizottság tudomásul veszi a fenti átláthatósági és ellenőrzési követelményt, de egyúttal megjegyzi, hogy ez egy állami forrásból finanszírozott intézkedés esetén elemi követelménynek tűnik. Ugyanakkor sajnálattal veszi tudomásul, hogy egy hasonlóan átlátható kontextusban a francia hatóságok mégsem bocsátottak a rendelkezésére minden részletes számszerű információt az alap tevékenységére vonatkozóan, az eljárás folyamán tett felszólítások ellenére sem. Végezetül megállapítja, hogy semmilyen tájékoztatást nem kapott az MQA által említett felügyeleti misszióról, sem következésképpen annak következtetéseiről, amelyeket a francia hatóságok 2005 novemberére tűztek ki. |
| --- | --- |

(127)

A Bizottság tudomásul veszi a fenti átláthatósági és ellenőrzési követelményt, de egyúttal megjegyzi, hogy ez egy állami forrásból finanszírozott intézkedés esetén elemi követelménynek tűnik. Ugyanakkor sajnálattal veszi tudomásul, hogy egy hasonlóan átlátható kontextusban a francia hatóságok mégsem bocsátottak a rendelkezésére minden részletes számszerű információt az alap tevékenységére vonatkozóan, az eljárás folyamán tett felszólítások ellenére sem. Végezetül megállapítja, hogy semmilyen tájékoztatást nem kapott az MQA által említett felügyeleti misszióról, sem következésképpen annak következtetéseiről, amelyeket a francia hatóságok 2005 novemberére tűztek ki.

| (128) | Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állam által nyújtott előnyök az iránymutatások 3.7. pontjában leírt működési támogatások kategóriájába illeszkednek, amely szerint: „Az az állami támogatás, amelyet mindenféle, a közös halászati politika célkitűzéseit szolgáló, a kedvezményezettet terhelő kötelezettségvállalás kijelölése nélkül juttatnak, és amely arra szolgál, hogy a vállalkozások helyzetét és üzleti fizetőképességét erősítse (...) operatív támogatásként nem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek”. A szóban forgó előlegek tehát a közös piaccal összeegyeztethetetlenek. |
| --- | --- |

(128)

Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állam által nyújtott előnyök az iránymutatások 3.7. pontjában leírt működési támogatások kategóriájába illeszkednek, amely szerint: „Az az állami támogatás, amelyet mindenféle, a közös halászati politika célkitűzéseit szolgáló, a kedvezményezettet terhelő kötelezettségvállalás kijelölése nélkül juttatnak, és amely arra szolgál, hogy a vállalkozások helyzetét és üzleti fizetőképességét erősítse (...) operatív támogatásként nem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek”. A szóban forgó előlegek tehát a közös piaccal összeegyeztethetetlenek.

5.   KÖVETKEZTETÉS

| (129) | A Bizottság megállapítja, hogy Franciaország jogellenesen, a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdését megsértve hajtotta végre az e határozat tárgyát képező különböző intézkedéseket. |
| --- | --- |

(129)

A Bizottság megállapítja, hogy Franciaország jogellenesen, a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdését megsértve hajtotta végre az e határozat tárgyát képező különböző intézkedéseket.

| (130) | Az e határozat 4.1. fejezetében kifejtett elemzés alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az FPAP fizetőképességét megerősítő három vagy esetlegesen négy – összesen 65, illetve esetlegesen 77 millió EUR összegben nyújtott – előleg a Szerződés 87. cikkének (2), illetve (3) bekezdése alapján a közös piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatás. Tekintettel arra, hogy egyetlen banki intézmény sem nyújtott volna az FPAP részére biztosított előlegekhez hasonló kölcsönt, illetve hogy a rendelkezésre álló információk alapján ezek az előlegek nem kerültek visszafizetésre, a szóban forgó előlegek közvetlen támogatássá (lásd a (67) preambulumbekezdést), azaz a fenti összeg erejéig nyújtott állami támogatássá alakultak át. |
| --- | --- |

(130)

Az e határozat 4.1. fejezetében kifejtett elemzés alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az FPAP fizetőképességét megerősítő három vagy esetlegesen négy – összesen 65, illetve esetlegesen 77 millió EUR összegben nyújtott – előleg a Szerződés 87. cikkének (2), illetve (3) bekezdése alapján a közös piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatás. Tekintettel arra, hogy egyetlen banki intézmény sem nyújtott volna az FPAP részére biztosított előlegekhez hasonló kölcsönt, illetve hogy a rendelkezésre álló információk alapján ezek az előlegek nem kerültek visszafizetésre, a szóban forgó előlegek közvetlen támogatássá (lásd a (67) preambulumbekezdést), azaz a fenti összeg erejéig nyújtott állami támogatássá alakultak át.

| (131) | Az e határozat 4.2. fejezetében kifejtett elemzés alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az FPAP részére előlegek formájában nyújtott támogatás, amelynek köszönhetően a halászati vállalkozások előnyösen juthattak üzemanyaghoz, és a gázolaj-biztosítás keretében kompenzáció jellegű kárpótláshoz juthattak, a Szerződés 87. cikkének (2), illetve (3) bekezdése alapján a közös piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatás. |
| --- | --- |

(131)

Az e határozat 4.2. fejezetében kifejtett elemzés alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az FPAP részére előlegek formájában nyújtott támogatás, amelynek köszönhetően a halászati vállalkozások előnyösen juthattak üzemanyaghoz, és a gázolaj-biztosítás keretében kompenzáció jellegű kárpótláshoz juthattak, a Szerződés 87. cikkének (2), illetve (3) bekezdése alapján a közös piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatás.

6.   A TÁMOGATÁS VISSZAFIZETÉSE

| (132) | A Franciaország által nyújtott állami támogatás összege 65 – illetve amennyiben egy negyedik szerződés is megkötésre került 77 – millió EUR. A 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése szerint, amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére. Az intézkedés célja akkor valósul meg, ha a kedvezményezettek, vagy másként fogalmazva a támogatást ténylegesen élvező vállalkozások visszatérítették az – adott esetben késedelmi kamatokkal terhelt – támogatást (33). A visszavételre vonatkozó határozat tehát akkor teljesül, ha a 65, illetve 77 millió EUR összeget visszafizették. |
| --- | --- |

(132)

A Franciaország által nyújtott állami támogatás összege 65 – illetve amennyiben egy negyedik szerződés is megkötésre került 77 – millió EUR. A 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése szerint, amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére. Az intézkedés célja akkor valósul meg, ha a kedvezményezettek, vagy másként fogalmazva a támogatást ténylegesen élvező vállalkozások visszatérítették az – adott esetben késedelmi kamatokkal terhelt – támogatást (33). A visszavételre vonatkozó határozat tehát akkor teljesül, ha a 65, illetve 77 millió EUR összeget visszafizették.

| (133) | Az egyrészről az FPAP-tól, másrészről a halászati vállalkozásoktól visszaveendő összegek meghatározása érdekében helyénvaló tekintetbe venni azt a tényt, hogy a gazdasági szereplőként a határidős piacokon tranzakciókat bonyolító FPAP tevékenységének célja az volt, hogy az általa kialakított gázolaj-biztosítási rendszer keretében kárpótlást nyújtson a halászati vállalkozások részére, illetve hogy számukra előnyös áron biztosítson hozzáférést az üzemanyaghoz. Az e határozatban a fenti egyedi rendszer általános működésével kapcsolatban kifejtett elemzés azt mutatja, hogy az FPAP teljesítette fenti feladatát, az állam által nyújtott támogatást fokozatosan tovább engedményezve a vállalkozásokra. Ebből kifolyólag az FPAP által visszafizetendő támogatás a 65 vagy 77 millió EUR-nak azon része, amelyet nem engedményezett át a halászati vállalkozásokra, a halászati vállalkozások által visszafizetendő támogatás pedig a részükre átengedményezett támogatásrész. |
| --- | --- |

(133)

Az egyrészről az FPAP-tól, másrészről a halászati vállalkozásoktól visszaveendő összegek meghatározása érdekében helyénvaló tekintetbe venni azt a tényt, hogy a gazdasági szereplőként a határidős piacokon tranzakciókat bonyolító FPAP tevékenységének célja az volt, hogy az általa kialakított gázolaj-biztosítási rendszer keretében kárpótlást nyújtson a halászati vállalkozások részére, illetve hogy számukra előnyös áron biztosítson hozzáférést az üzemanyaghoz. Az e határozatban a fenti egyedi rendszer általános működésével kapcsolatban kifejtett elemzés azt mutatja, hogy az FPAP teljesítette fenti feladatát, az állam által nyújtott támogatást fokozatosan tovább engedményezve a vállalkozásokra. Ebből kifolyólag az FPAP által visszafizetendő támogatás a 65 vagy 77 millió EUR-nak azon része, amelyet nem engedményezett át a halászati vállalkozásokra, a halászati vállalkozások által visszafizetendő támogatás pedig a részükre átengedményezett támogatásrész.

| (134) | A Bizottságnak nincs tudomása az FPAP által a halászati vállalkozások részére ténylegesen kifizetett összegről. A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy az FPAP működésének megismeréséhez szükséges információk átadására irányuló felszólítás ellenére Franciaország sem az alap tőkéjének felhasználási módját, sem az alap könyvelését nem juttatta el hozzá. A fenti információk hiányában, illetve a Bíróság ítélkezési gyakorlatának figyelembevétele érdekében (34) a Bizottság úgy ítéli meg, hogy helyénvaló bizonyos iránymutatásokat adnia a visszatérítendő összegek meghatározására alkalmazandó módszerre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(134)

A Bizottságnak nincs tudomása az FPAP által a halászati vállalkozások részére ténylegesen kifizetett összegről. A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy az FPAP működésének megismeréséhez szükséges információk átadására irányuló felszólítás ellenére Franciaország sem az alap tőkéjének felhasználási módját, sem az alap könyvelését nem juttatta el hozzá. A fenti információk hiányában, illetve a Bíróság ítélkezési gyakorlatának figyelembevétele érdekében (34) a Bizottság úgy ítéli meg, hogy helyénvaló bizonyos iránymutatásokat adnia a visszatérítendő összegek meghatározására alkalmazandó módszerre vonatkozóan.

| (135) | Ezen iránymutatások meghatározásakor a Bizottság tekintetbe vette azt a tényt, hogy a szerződések fényében az FPAP köteles olyan könyvelést vezetni, amely alapján megismerhető az előlegek felhasználása, illetve a források és költségek elosztásának módja, valamint hogy az FPAP vállalta, hogy minimum 10 éves időszakra megőriz minden könyvelési dokumentumot, és kérésre azokat a különböző állami szervek rendelkezésére bocsátja (lásd a (27) preambulumbekezdést). A fenti elemek alapján a visszavételre vonatkozó határozatot végrehajtó hatóságoknak, illetve szerveknek lehetőségük lesz megismerni az FPAP tőkemozgásait, valamint a tőke pillanatnyi állását a határozat végrehajtásának pillanatában. Ezen túlmenően, mivel a halászati vállalkozások könyvelését általában a Kiskereskedelmi Halászat Irányító Központjához tartozó csoportosulások látják el, amely az FPAP igazgatótanácsában is képviselteti magát, a vállalkozások könyvelésében is azonosítani lehet majd az FPAP által a részükre folyósított kompenzációs összegeket. |
| --- | --- |

(135)

Ezen iránymutatások meghatározásakor a Bizottság tekintetbe vette azt a tényt, hogy a szerződések fényében az FPAP köteles olyan könyvelést vezetni, amely alapján megismerhető az előlegek felhasználása, illetve a források és költségek elosztásának módja, valamint hogy az FPAP vállalta, hogy minimum 10 éves időszakra megőriz minden könyvelési dokumentumot, és kérésre azokat a különböző állami szervek rendelkezésére bocsátja (lásd a (27) preambulumbekezdést). A fenti elemek alapján a visszavételre vonatkozó határozatot végrehajtó hatóságoknak, illetve szerveknek lehetőségük lesz megismerni az FPAP tőkemozgásait, valamint a tőke pillanatnyi állását a határozat végrehajtásának pillanatában. Ezen túlmenően, mivel a halászati vállalkozások könyvelését általában a Kiskereskedelmi Halászat Irányító Központjához tartozó csoportosulások látják el, amely az FPAP igazgatótanácsában is képviselteti magát, a vállalkozások könyvelésében is azonosítani lehet majd az FPAP által a részükre folyósított kompenzációs összegeket.

6.1.   A támogatás visszavétele az FPAP-tól

| (136) | Az FPAP által visszafizetendő összeegyeztethetetlen támogatás összege az állami támogatás azon részének felel meg, amelyet az előbbi végül nem folyósított a halászati vállalkozásoknak, azaz az előlegek azon részének, amely az FPAP működési költségeit finanszírozta, illetve azon részének, amelyeket a szervezet saját alapjában hagyott. A határozat végrehajtásával megbízott szerv az FPAP könyveléséből megismerheti a működési költségek teljes összegét. Tekintettel a pénz helyettesíthető természetére, illetve arra, hogy felhasználása alapján lehetetlen megállapítani az eredetét, a Bizottság úgy véli, hogy a működési költségek finanszírozására fordított előlegrész megállapításához a működési költségek teljes összegét az előlegek és az FPAP saját tőkéjének (tagok tagdíjai) arányában felosztva az előlegekre eső hányadban kell megállapítani. Hasonlóképpen az alapban maradt előlegrészt a fennmaradó tőke ugyanilyen arányban való felosztása alapján lehet meghatározni. |
| --- | --- |

(136)

Az FPAP által visszafizetendő összeegyeztethetetlen támogatás összege az állami támogatás azon részének felel meg, amelyet az előbbi végül nem folyósított a halászati vállalkozásoknak, azaz az előlegek azon részének, amely az FPAP működési költségeit finanszírozta, illetve azon részének, amelyeket a szervezet saját alapjában hagyott. A határozat végrehajtásával megbízott szerv az FPAP könyveléséből megismerheti a működési költségek teljes összegét. Tekintettel a pénz helyettesíthető természetére, illetve arra, hogy felhasználása alapján lehetetlen megállapítani az eredetét, a Bizottság úgy véli, hogy a működési költségek finanszírozására fordított előlegrész megállapításához a működési költségek teljes összegét az előlegek és az FPAP saját tőkéjének (tagok tagdíjai) arányában felosztva az előlegekre eső hányadban kell megállapítani. Hasonlóképpen az alapban maradt előlegrészt a fennmaradó tőke ugyanilyen arányban való felosztása alapján lehet meghatározni.

6.2.   A támogatás visszavétele a halászati vállalkozásoktól

| (137) | Amint a korábbiakban jeleztük, a halászati vállalkozások összességétől visszakövetelendő támogatás a 65 vagy 77 millió EUR előleg összegének felel meg, miután abból az FPAP-tól a (136) preambulumbekezdésben leírt iránymutatások alapján visszakövetelendő összeg levonásra került. Ami az egyes vállalkozások által visszafizetendő állami támogatás összegét illeti, tekintetbe kell venni azt a tényt, hogy könyvelési szempontból lehetetlen különbséget tenni az állami támogatásnak minősülő támogatás, illetve a nem az államnak tulajdonítható támogatás között (lásd e határozat 4.2.1.2. pontját). |
| --- | --- |

(137)

Amint a korábbiakban jeleztük, a halászati vállalkozások összességétől visszakövetelendő támogatás a 65 vagy 77 millió EUR előleg összegének felel meg, miután abból az FPAP-tól a (136) preambulumbekezdésben leírt iránymutatások alapján visszakövetelendő összeg levonásra került. Ami az egyes vállalkozások által visszafizetendő állami támogatás összegét illeti, tekintetbe kell venni azt a tényt, hogy könyvelési szempontból lehetetlen különbséget tenni az állami támogatásnak minősülő támogatás, illetve a nem az államnak tulajdonítható támogatás között (lásd e határozat 4.2.1.2. pontját).

| (138) | A Bizottság szerint az egyes vállalkozások által visszafizetendő állami támogatás az ugyanezen vállalkozások által a gázolaj-biztosítás címén kapott kárpótlás összege alapján számítható ki. |
| --- | --- |

(138)

A Bizottság szerint az egyes vállalkozások által visszafizetendő állami támogatás az ugyanezen vállalkozások által a gázolaj-biztosítás címén kapott kárpótlás összege alapján számítható ki.

| (139) | Ezt a kárpótlási összeget véve számítási alapul a Bizottság figyelmen kívül hagyja az egyes halászati vállalkozások által a piaci árnál alacsonyabb áron történő üzemanyag-vásárlás révén elért megtakarítások támogatás-egyenértékét. A Bizottság úgy véli, hogy indokolt ez az eljárás, mivel a preferenciális üzemanyagárakban részesülő vállalkozások azonosak a gázolaj-biztosítás címén kárpótlásban részesült vállalkozásokkal, mégpedig tökéletesen összehasonlítható arányok alkalmazása mellett, hiszen minél több üzemanyagot vásárolt kedvezményes áron egy vállalkozás, annál magasabb kompenzációban részesült, és fordítva. Ezt a számítási alapot alkalmazva a Bizottság nem vezet be versenytorzító intézkedést az érintett vállalkozások között a rájuk háruló visszafizetési kötelezettségek tekintetében. A Bizottság egyébiránt megjegyzi, hogy amennyiben a számítási alapban a támogatás-egyenértéket is számításba kívánta volna venni, minden egyes, az FPAP által a kőolaj határidős piacán végzett tevékenység időszaka alatt történt üzemanyag-vásárlási tranzakció esetében ki kellett volna számítani a rendes napi árfolyamon történő vásárlás költségei, illetve a szövetkezet által ténylegesen leszámlázott összeg közötti különbözetet, miután minden esetben meghatározta az adott üzemanyag vásárlási helyén érvényben lévő napi üzemanyag-árfolyamot. Ezt a módszert meglehetősen nehéz lett volna kivitelezni. Ezért ítéli úgy a Bizottság, hogy helyénvalóbb egy olyan számítási módszert javasolnia, amely megkönnyíti a visszavételre vonatkozó határozat végrehajtásával megbízott hatóságok, illetve szervek feladatát. |
| --- | --- |

(139)

Ezt a kárpótlási összeget véve számítási alapul a Bizottság figyelmen kívül hagyja az egyes halászati vállalkozások által a piaci árnál alacsonyabb áron történő üzemanyag-vásárlás révén elért megtakarítások támogatás-egyenértékét. A Bizottság úgy véli, hogy indokolt ez az eljárás, mivel a preferenciális üzemanyagárakban részesülő vállalkozások azonosak a gázolaj-biztosítás címén kárpótlásban részesült vállalkozásokkal, mégpedig tökéletesen összehasonlítható arányok alkalmazása mellett, hiszen minél több üzemanyagot vásárolt kedvezményes áron egy vállalkozás, annál magasabb kompenzációban részesült, és fordítva. Ezt a számítási alapot alkalmazva a Bizottság nem vezet be versenytorzító intézkedést az érintett vállalkozások között a rájuk háruló visszafizetési kötelezettségek tekintetében. A Bizottság egyébiránt megjegyzi, hogy amennyiben a számítási alapban a támogatás-egyenértéket is számításba kívánta volna venni, minden egyes, az FPAP által a kőolaj határidős piacán végzett tevékenység időszaka alatt történt üzemanyag-vásárlási tranzakció esetében ki kellett volna számítani a rendes napi árfolyamon történő vásárlás költségei, illetve a szövetkezet által ténylegesen leszámlázott összeg közötti különbözetet, miután minden esetben meghatározta az adott üzemanyag vásárlási helyén érvényben lévő napi üzemanyag-árfolyamot. Ezt a módszert meglehetősen nehéz lett volna kivitelezni. Ezért ítéli úgy a Bizottság, hogy helyénvalóbb egy olyan számítási módszert javasolnia, amely megkönnyíti a visszavételre vonatkozó határozat végrehajtásával megbízott hatóságok, illetve szervek feladatát.

| (140) | Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy az egyes vállalkozások által visszafizetendő állami támogatást az egyes vállalkozások által a gázolaj-biztosítás címén felvett kompenzáció összege alapján kell kiszámítani. A visszafizetendő állami támogatás kiszámításához a halászati vállalkozások összességétől visszakövetelendő állami támogatás teljes összegét a gázolaj-biztosítás címén az FPAP által az egyes halászati vállalkozások részére kifizetett összegek arányának megfelelő százalékos arányban kell felosztani. |
| --- | --- |

(140)

Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy az egyes vállalkozások által visszafizetendő állami támogatást az egyes vállalkozások által a gázolaj-biztosítás címén felvett kompenzáció összege alapján kell kiszámítani. A visszafizetendő állami támogatás kiszámításához a halászati vállalkozások összességétől visszakövetelendő állami támogatás teljes összegét a gázolaj-biztosítás címén az FPAP által az egyes halászati vállalkozások részére kifizetett összegek arányának megfelelő százalékos arányban kell felosztani.

| (141) | Az egyes halászati vállalkozások által visszafizetendő összeget tehát a következő képlet alapján kell kiszámítani:



  ahol







  V*Váll | = | a halászati vállalkozás által visszafizetendő összeg |
| --- | --- | --- | --- |
| K | = | a halászati vállalkozás által a gázolaj-biztosítás címén kapott kompenzáció összege |
| Előlegek | = | 65 vagy 77 millió EUR |
| V*FPAP | = | az FPAP által a (136) preambulumbekezdésben foglalt iránymutatások alapján visszafizetendő összeg |
| Teljes K | = | az FPAP által a gázolaj-biztosítás címén a halászati vállalkozások részére kifizetett teljes kompenzációs összeg |

(141)

Az egyes halászati vállalkozások által visszafizetendő összeget tehát a következő képlet alapján kell kiszámítani:

Formula

ahol

V*Váll

=

a halászati vállalkozás által visszafizetendő összeg

K

=

a halászati vállalkozás által a gázolaj-biztosítás címén kapott kompenzáció összege

Előlegek

=

65 vagy 77 millió EUR

V*FPAP

=

az FPAP által a (136) preambulumbekezdésben foglalt iránymutatások alapján visszafizetendő összeg

Teljes K

=

az FPAP által a gázolaj-biztosítás címén a halászati vállalkozások részére kifizetett teljes kompenzációs összeg

| (142) | Ez a képlet magába foglalja azt az alapfeltételezést, amely szerint az FPAP nyereséget termelt a határidős piacokon, melyet ezt követően teljes egészében tovább engedményezett a halászati vállalkozásoknak. Amint azt e határozatban kifejtettük, ez a legvalószínűbb eset. Ugyanakkor azonban helyénvaló számolni azzal az elméleti eshetőséggel is, hogy az FPAP esetleg veszteséges tranzakciókat bonyolított a határidős piacon, amiből az következne, hogy a halászati vállalkozások az előlegek, illetve az FPAP által visszafizetendő összeg különbözeténél alacsonyabb összegű kompenzációban részesültek. Ebben az esetben az (Előlegek – V*FPAP)/Teljes K hányados általában 1-nél alacsonyabb lenne, nevezetesen amennyiben a „V*FPAP” összeg túl alacsony; a fenti képlet alkalmazása ebben az esetben azt eredményezné, hogy a halászati vállalkozások által visszafizetendő teljes összeg magasabb lenne, mint a részükre nyújtott támogatás. Ezért a fenti egyedi esetben helyénvaló úgy rendelkezni, hogy az egyes vállalkozások által visszafizetendő összeg az adott vállalkozás részére a „gázolaj-biztosítás” címén folyósított kompenzáció összegének feleljen meg. Ebben az esetben az állam által nyújtott előleg és a halászati vállalkozásoknak nyújtott kompenzáció közötti különbözetet az FPAP-tól kell visszakövetelni, amely e különbözetet ténylegesen felélte. |
| --- | --- |

(142)

Ez a képlet magába foglalja azt az alapfeltételezést, amely szerint az FPAP nyereséget termelt a határidős piacokon, melyet ezt követően teljes egészében tovább engedményezett a halászati vállalkozásoknak. Amint azt e határozatban kifejtettük, ez a legvalószínűbb eset. Ugyanakkor azonban helyénvaló számolni azzal az elméleti eshetőséggel is, hogy az FPAP esetleg veszteséges tranzakciókat bonyolított a határidős piacon, amiből az következne, hogy a halászati vállalkozások az előlegek, illetve az FPAP által visszafizetendő összeg különbözeténél alacsonyabb összegű kompenzációban részesültek. Ebben az esetben az (Előlegek – V*FPAP)/Teljes K hányados általában 1-nél alacsonyabb lenne, nevezetesen amennyiben a „V*FPAP” összeg túl alacsony; a fenti képlet alkalmazása ebben az esetben azt eredményezné, hogy a halászati vállalkozások által visszafizetendő teljes összeg magasabb lenne, mint a részükre nyújtott támogatás. Ezért a fenti egyedi esetben helyénvaló úgy rendelkezni, hogy az egyes vállalkozások által visszafizetendő összeg az adott vállalkozás részére a „gázolaj-biztosítás” címén folyósított kompenzáció összegének feleljen meg. Ebben az esetben az állam által nyújtott előleg és a halászati vállalkozásoknak nyújtott kompenzáció közötti különbözetet az FPAP-tól kell visszakövetelni, amely e különbözetet ténylegesen felélte.

| (143) | A halászati vállalkozások részére nyújtott állami támogatásokat abban az esetben nem kell visszatéríttetni, ha a támogatás nyújtásának időpontjában teljesültek az 1860/2004/EK rendeletben, illetve a 875/2007/EK rendeletben foglalt, a de minimis támogatásokra vonatkozó feltételek, |
| --- | --- |

(143)

A halászati vállalkozások részére nyújtott állami támogatásokat abban az esetben nem kell visszatéríttetni, ha a támogatás nyújtásának időpontjában teljesültek az 1860/2004/EK rendeletben, illetve a 875/2007/EK rendeletben foglalt, a de minimis támogatásokra vonatkozó feltételek,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Fonds de prévention des aléas pêche (FPAP) részére a kőolaj határidős piacán pénzügyi opciók vásárlása céljából Franciaország által jogellenesen, a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdését megsértve folyósított támogatás összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

2. cikk

A halászati vállalkozások részére üzemanyagköltségeik csökkentése formájában Franciaország által jogellenesen, a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdését megsértve folyósított támogatás összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

3. cikk

A halászati vállalkozásoknak a 994/98/EK tanácsi rendelet (35) 2. cikkének (1) bekezdése címén nyújtott egyéni támogatást nem kell visszatéríteni abban az esetben, ha az nyújtásának időpontjában teljesítette a 994/98/EK rendelet 2. cikke alapján elfogadott és a támogatás nyújtásának időpontjában hatályos rendeletben előírt feltételeket.

4. cikk

(1)   Franciaország visszatérítteti a kedvezményezettekkel az 1. és a 2. cikkben említett, a közös piaccal összeegyeztethetetlen támogatást.

(2)   A visszatérítendő támogatásra kamatokat kell felszámítani attól az időponttól kezdődően, amikor a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, egészen a tényleges visszafizetésig.

(3)   A kamatokat a 794/2004/EK bizottsági rendelet (36) V. fejezetével összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani.

(4)   Franciaország az e határozat elfogadásától számított hatállyal megszünteti az 1. és 2. cikkben említett támogatás valamennyi függőben lévő kifizetését.

5. cikk

(1)   Az 1. és 2 cikkben említett támogatásokat azonnal és hatékonyan vissza kell téríttetni.

(2)   Franciaország biztosítja e határozatnak az arról szóló értesítéstől számított négy hónapon belüli végrehajtását.

6. cikk

(1)   Franciaország az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül benyújtja a Bizottságnak az alábbi információkat:

| a) | az FPAP által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok); |
| --- | --- |

a)

az FPAP által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok);

| b) | az e határozat teljesítése érdekében tett és tervezett intézkedések részletes leírása; |
| --- | --- |

b)

az e határozat teljesítése érdekében tett és tervezett intézkedések részletes leírása;

| c) | olyan dokumentumok, amelyek igazolják, hogy elrendelték a támogatásnak az FPAP általi visszafizetését. |
| --- | --- |

c)

olyan dokumentumok, amelyek igazolják, hogy elrendelték a támogatásnak az FPAP általi visszafizetését.

(2)   Franciaország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében elfogadott nemzeti intézkedések előrehaladásáról az 1. cikkben említett támogatás visszavételének teljesítéséig. Haladéktalanul benyújtja az e határozat teljesítése érdekében tett és tervezett intézkedésekre vonatkozó, Bizottság által kért információkat. Ezen túlmenően az FPAP-tól már behajtott támogatási összegekre és kamatokra vonatkozóan is részletes tájékoztatást nyújt.

7. cikk

(1)   Franciaország az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül benyújtja a Bizottságnak az alábbi információkat:

| a) | a 2. cikkben említett támogatásban részesült halászati vállalkozások jegyzéke és az egyes vállalkozások által kapott támogatás teljes összege; |
| --- | --- |

a)

a 2. cikkben említett támogatásban részesült halászati vállalkozások jegyzéke és az egyes vállalkozások által kapott támogatás teljes összege;

| b) | az egyes kedvezményezettek által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok); |
| --- | --- |

b)

az egyes kedvezményezettek által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok);

| c) | az e határozat teljesítése érdekében tett és tervezett intézkedések részletes leírása; |
| --- | --- |

c)

az e határozat teljesítése érdekében tett és tervezett intézkedések részletes leírása;

| d) | olyan dokumentumok, amelyek igazolják, hogy elrendelték a támogatásnak a kedvezményezettek általi visszafizetését. |
| --- | --- |

d)

olyan dokumentumok, amelyek igazolják, hogy elrendelték a támogatásnak a kedvezményezettek általi visszafizetését.

(2)   Franciaország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében elfogadott nemzeti intézkedések előrehaladásáról a 2. cikkben említett támogatás visszavételének teljesítéséig. Haladéktalanul benyújtja az e határozat teljesítése érdekében tett és tervezett intézkedésekre vonatkozó, Bizottság által kért információkat. Ezen túlmenően a kedvezményezettektől már behajtott támogatási összegekre és kamatokra vonatkozóan is részletes tájékoztatást nyújt.

8. cikk

Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2008. május 20-án.

a Bizottság részéről

Joe BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

1

(2)  HL C 91., 2006.4.19., 30. o.

2

(3)  HL C 229., 2004.9.14., 5. o.

3

(4)  A Bíróság 1993. február 17-i ítélete a C-159/91, illetve a C-160/91 számú, AGF-Cancava egyesített ügyekben, EBHT 1993, I-637. o.

4

(5)  A Bíróság 2006. január 10-i ítélete a C-222/04 számú, Cassa di Risparmio ügyben, EBHT 2006, I-289. o.

5

(6)  A Bíróság 1999. április 29-i ítélete a C-342/96. sz. Spanyolország kontra Bizottság ügyben, EBHT 1999, I – 2459. o.; a Bíróság 1999. június 29-i ítélete a C-256/97. sz. DMTransports ügyben, EBHT 1999, I – 3913. o.; az Elsőfokú Bíróság 2002. július 11-i ítélete a T-152/99. sz. Andrès Molina ügyben, EBHT 2002, II-3049. o.

6

(7)  HL C 307., 2003.12.17., 11. o.

7

(8)  HL C 220., 2005.9.8., 2. o.

8

(9)  A hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatban foglaltakkal ellentétben az e kategóriába tartozó hajók (12 méternél hosszabb hajók) nem az FPAP tagságának 95,3 %-át alkotják. A valóságban az érintett kategóriába tartozó hajók 95,3 %-a veszi igénybe az FPAP biztosítását.

9

(10)  N. COULON: „A vállalkozások eladósodottságára vonatkozó új banki ráták”, BANQUE, 511. szám, 1990. december, idézi: Alain Galesnes, in: Le diagnostic bancaire de l’entreprise („A vállalatok banki diagnózisa”), in: Editions du Centre d’Etudes et de Recherches Financières appliquées (CEREFIA), Rennes, 1994/2004.

10

Le diagnostic bancaire de l’entreprise

(11)  A Bíróság 2002. május 16-i ítélete a C-482/99. sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben, EBHT 2002, I-4397. o., különös tekintettel az 53–56. pontra.

11

(12)  http://pecheaquaculture.region-bretagne.fr

12

(13)  Az említett küszöb a 875/2007/EK bizottsági rendeletben megállapított küszöbnek felel meg (lásd a 14. lábjegyzetet).

13

(14)  HL L 325., 2004.10.28., 4. o.

14

(15)  Lásd a 14. lábjegyzetet.

15

(16)  Forrás: Observatoire économique régional des pêches de Bretagne. „Résultats des flottilles artisanales 2005/2006”. Összefoglaló feljegyzés.

16

(17)  A 3.1 és 3.2 részre való utalások a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó 11. pontban említett döntésre utalnak vissza. A 3.1. rész a határidős piacokon vásárolt opciók és az azokból az FPAP és a halászati vállalkozások részére származó pénzügyi előny kérdésével foglalkozott; a 3.2. rész az ugyanezen vállalkozásoknak az üzemanyagárköltségek után nyújtott kompenzációt tárgyalta.

17

(18)  Lásd különösen: a Bíróság 1974. július 2-i ítélete, Olaszország kontra Bizottság, 173/73, EBHT 1974, 709. o.; 1996. szeptember 26-i ítélete, Franciaország kontra Bizottság, ún. „Kimberly Clark” ügy, C-241/94, EBHT 1996 I-4551. o.; 2000. október 12-i ítélete, Spanyolország kontra Bizottság, C-480/98, EBHT 2000, I-8717. o.; és 2002. december 12-i ítélete, Belgium kontra Bizottság, C-5/01, EBHT 2002, I-11991. o.

18

(19)  Lásd D. Bussereau, francia mezőgazdasági és halászati miniszter 2005. június 30-án, a Comité national des pêches maritimes et des élevages marins közgyűlése alkalmával tartott beszédének II. bekezdését; a dokumentum a következő internetes címen található meg: http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/discours_300605_ag-cnpm.pdf

19

Comité national des pêches maritimes et des élevages marins

(20)  HL L 99., 2006.4.7., 21. o.

20

(21)  COM(2007) 73 végleges.

21

(22)  Forrás: OFIMER: Les chiffres-clés de la filière pêche et aquaculture en France („A franciaországi halászati és akvakultúra-ágazat kulcsadatai”), 2006-os kiadás. Továbbá: Eurostat; Global Trade Information Service.

22

Les chiffres-clés de la filière pêche et aquaculture en France

(23)  Az Elsőfokú Bíróság 1998. április 30-i ítélete a T-241/95. sz. Het Vlaamse Gewest kontra Bizottság ügyben, EBHT 1998, II-717. o., 67. pont

23

(24)  Nemzetgyűlés – Beszámoló a 2006. október 25-i ülésről, Dominique Bussereau, mezőgazdasági és halászati miniszter meghallgatása.

24

(25)  COM(2006) végleges.

25

(26)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

26

(27)  A Bíróság 1999. október 5-i ítélete a C-251/97. sz. Francia Köztársaság kontra Bizottság ügyben, EBHT 1999, I-6639. o., 35. pont

27

(28)  A Cour d’Appel de Rennes1998. június 16-i ítélete, Marziou kontra Louzaouen ügy, in: Le Droit Maritime Français, 588. szám, 1998. december, 1201. és köv. oldalak (Editions Lamy).

28

Cour d’Appel de Rennes

Le Droit Maritime Français

(29)  A rendelkezés megtalálható a következő honlapon: www.legifrance.gouv.fr/

29

(30)  Bulletin officiel du ministère de l’Equipement (a francia Fejlesztési Minisztérium Hivatalos Közlönye), 13. szám, 2003. július 25., internetes elérhetőség: www2.equipement.gouv.fr/bulletinofficiel/fiches/BO200313/Une.htm

30

Bulletin officiel du ministère de l’Equipement

(31)  Kihirdetve: Journal officiel de la République française (a Francia Köztársaság Hivatalos Lapja), 203. szám, 2003. szeptember 3., 15051. o.

31

Journal officiel de la République française

(32)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

32

(33)  A Bíróság 2004. április 29-i ítélete a C-277/00 sz., Németország kontra Bizottság ügyben, EBHT 2004, I-3925. o., 75. pont

33

(34)  A Bíróság 2000. október 12-i ítélete a C-480/98 sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben, EBHT 2000, I-8715. o., 25. pont

34

(35)  HL L 142., 1998.5.14., 1. o.

35

(36)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

36

---

| 12.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/88 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/88

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. december 5.)

a kénsavnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról és az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról

(az értesítés a C(2008) 7612. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/937/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a tagállamok az irányelvről szóló értesítést követő 12 éves időszakon belül engedélyezhetik olyan növényvédő szerek forgalomba hozatalát, amelyek az irányelv I. mellékletében nem szereplő hatóanyagokat tartalmaznak, és amelyek az irányelvről szóló értesítés időpontja után két évvel már forgalomban voltak, miközben e hatóanyagokat munkaprogram keretében fokozatosan vizsgálják. |
| --- | --- |

(1)

A 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a tagállamok az irányelvről szóló értesítést követő 12 éves időszakon belül engedélyezhetik olyan növényvédő szerek forgalomba hozatalát, amelyek az irányelv I. mellékletében nem szereplő hatóanyagokat tartalmaznak, és amelyek az irányelvről szóló értesítés időpontja után két évvel már forgalomban voltak, miközben e hatóanyagokat munkaprogram keretében fokozatosan vizsgálják.

| (2) | A 1112/2002/EK (2) és az 2229/2004/EK bizottsági rendelet (3) megállapítja a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram negyedik szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, és létrehozza azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelni kell. E jegyzék tartalmazza a kénsavat is. |
| --- | --- |

(2)

A 1112/2002/EK (2) és az 2229/2004/EK bizottsági rendelet (3) megállapítja a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram negyedik szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, és létrehozza azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelni kell. E jegyzék tartalmazza a kénsavat is.

| (3) | A kénsav esetében a bejelentő által javasolt felhasználási kört illetően megtörtént az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatásoknak a 1112/2002/EK és a 2229/2004/EK rendelet rendelkezései szerinti értékelése. Ezek a rendeletek kijelölik továbbá a referens tagállamokat, melyek feladata a vonatkozó értékelő jelentések és ajánlások benyújtása az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósághoz (EFSA) a 2229/2004/EK rendelet 20. cikkével összhangban. A kénsav esetében a referens tagállam Franciaország volt, és 2007 októberében minden vonatkozó információt benyújtottak. |
| --- | --- |

(3)

A kénsav esetében a bejelentő által javasolt felhasználási kört illetően megtörtént az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatásoknak a 1112/2002/EK és a 2229/2004/EK rendelet rendelkezései szerinti értékelése. Ezek a rendeletek kijelölik továbbá a referens tagállamokat, melyek feladata a vonatkozó értékelő jelentések és ajánlások benyújtása az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósághoz (EFSA) a 2229/2004/EK rendelet 20. cikkével összhangban. A kénsav esetében a referens tagállam Franciaország volt, és 2007 októberében minden vonatkozó információt benyújtottak.

| (4) | A Bizottság a 2229/2004/EK rendelet 24a. cikkének megfelelően megvizsgálta a kénsavat. A hatóanyagra vonatkozó jelentéstervezetet a Bizottság a tagállamokkal közösen az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében megvizsgálta, majd bizottsági vizsgálati jelentésként 2008. szeptember 26-án véglegesítette. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság a 2229/2004/EK rendelet 24a. cikkének megfelelően megvizsgálta a kénsavat. A hatóanyagra vonatkozó jelentéstervezetet a Bizottság a tagállamokkal közösen az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében megvizsgálta, majd bizottsági vizsgálati jelentésként 2008. szeptember 26-án véglegesítette.

| (5) | A hatóanyag vizsgálata során a bizottság a tagállamoktól érkező észrevételek figyelembevételével arra a következtetésre jutott, hogy a meglévő bizonyítékok nem elégségesek a fogyasztói kockázatértékelés elvégzéséhez és a szerrel foglalkozók megengedett expozíciós szintjének (AOEL) meghatározásához, jóllehet ez az érték szükséges a felhasználói kockázatértékelés lefolytatásához. A hatóanyagra vonatkozó vizsgálati jelentés tartalmazza ezenkívül a referens tagállam értékelési jelentésében megjelölt aggályokat is. |
| --- | --- |

(5)

A hatóanyag vizsgálata során a bizottság a tagállamoktól érkező észrevételek figyelembevételével arra a következtetésre jutott, hogy a meglévő bizonyítékok nem elégségesek a fogyasztói kockázatértékelés elvégzéséhez és a szerrel foglalkozók megengedett expozíciós szintjének (AOEL) meghatározásához, jóllehet ez az érték szükséges a felhasználói kockázatértékelés lefolytatásához. A hatóanyagra vonatkozó vizsgálati jelentés tartalmazza ezenkívül a referens tagállam értékelési jelentésében megjelölt aggályokat is.

| (6) | A Bizottság felkérte a bejelentőt, nyújtsa be a szakmai vizsgálat eredményeire vonatkozó észrevételeit, és jelezze, hogy kívánja-e továbbra is támogatni a hatóanyag felvételét. A bejelentő benyújtotta észrevételeit, amelyeket körültekintően megvizsgáltak. A fenti aggályokat azonban a bejelentő által felhozott érvek ellenére sem sikerült eloszlatni, és az előterjesztett információk alapján végzett értékelések sem támasztották alá azt, hogy a javasolt felhasználási körülmények között a kénsavat tartalmazó növényvédő szerek általában megfelelnének a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában előírt követelményeknek. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság felkérte a bejelentőt, nyújtsa be a szakmai vizsgálat eredményeire vonatkozó észrevételeit, és jelezze, hogy kívánja-e továbbra is támogatni a hatóanyag felvételét. A bejelentő benyújtotta észrevételeit, amelyeket körültekintően megvizsgáltak. A fenti aggályokat azonban a bejelentő által felhozott érvek ellenére sem sikerült eloszlatni, és az előterjesztett információk alapján végzett értékelések sem támasztották alá azt, hogy a javasolt felhasználási körülmények között a kénsavat tartalmazó növényvédő szerek általában megfelelnének a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában előírt követelményeknek.

| (7) | A kénsav ebből következően nem vehető fel a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe. |
| --- | --- |

(7)

A kénsav ebből következően nem vehető fel a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe.

| (8) | Intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a kénsavat tartalmazó növényvédő szerek engedélyét meghatározott határidőn belül visszavonják, megújításukra ne kerüljön sor, és az ilyen termékekre ne adjanak ki új engedélyeket. |
| --- | --- |

(8)

Intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a kénsavat tartalmazó növényvédő szerek engedélyét meghatározott határidőn belül visszavonják, megújításukra ne kerüljön sor, és az ilyen termékekre ne adjanak ki új engedélyeket.

| (9) | A kénsavat tartalmazó növényvédő szerek meglévő készleteinek ártalmatlanítására, tárolására, forgalomba hozatalára és felhasználására a tagállamok által megszabható türelmi idő legfeljebb tizenkét hónap lehet, hogy a meglévő készleteket még egy vegetációs időszakban fel lehessen használni, ami biztosítja, hogy a kénsavat tartalmazó növényvédő szerek a mezőgazdasági termelők számára e határozat elfogadásától számított 18 hónapig elérhetők maradjanak. |
| --- | --- |

(9)

A kénsavat tartalmazó növényvédő szerek meglévő készleteinek ártalmatlanítására, tárolására, forgalomba hozatalára és felhasználására a tagállamok által megszabható türelmi idő legfeljebb tizenkét hónap lehet, hogy a meglévő készleteket még egy vegetációs időszakban fel lehessen használni, ami biztosítja, hogy a kénsavat tartalmazó növényvédő szerek a mezőgazdasági termelők számára e határozat elfogadásától számított 18 hónapig elérhetők maradjanak.

| (10) | Ez a határozat nem korlátozza azt a jogot, hogy a 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének és a 91/414/EGK tanácsi irányelv alkalmazására vonatkozó részletes szabályoknak az irányelv 8. cikke (2) bekezdésében említett munkaprogramban szereplő, de az irányelv I. mellékletébe fel nem vett hatóanyagok (4) szokásos és gyorsított eljárással való értékelése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2008. január 17-i 33/2008/EK bizottsági rendelet rendelkezései szerint a kénsavnak a fenti irányelv I. mellékletébe történő felvételére kérelmet lehessen benyújtani. |
| --- | --- |

(10)

Ez a határozat nem korlátozza azt a jogot, hogy a 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének és a 91/414/EGK tanácsi irányelv alkalmazására vonatkozó részletes szabályoknak az irányelv 8. cikke (2) bekezdésében említett munkaprogramban szereplő, de az irányelv I. mellékletébe fel nem vett hatóanyagok (4) szokásos és gyorsított eljárással való értékelése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2008. január 17-i 33/2008/EK bizottsági rendelet rendelkezései szerint a kénsavnak a fenti irányelv I. mellékletébe történő felvételére kérelmet lehessen benyújtani.

| (11) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A kénsav nem vehető fel a 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok jegyzékébe.

2. cikk

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy:

| a) | a kénsavat tartalmazó növényvédő szerek engedélyét 2009. június 5-ig visszavonják; |
| --- | --- |

a)

a kénsavat tartalmazó növényvédő szerek engedélyét 2009. június 5-ig visszavonják;

| b) | a kénsavat tartalmazó növényvédő szerekre e határozat kihirdetését követően ne adjanak ki engedélyeket, illetve a már meglévő engedélyeket ne újítsák meg. |
| --- | --- |

b)

a kénsavat tartalmazó növényvédő szerekre e határozat kihirdetését követően ne adjanak ki engedélyeket, illetve a már meglévő engedélyeket ne újítsák meg.

3. cikk

A tagállamok által a 91/414/EGK irányelv 4. cikkének (6) bekezdése értelmében biztosított türelmi idő a lehető legrövidebb, és legkésőbb 2010. június 5-én lejár.

4. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 5-én.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

1

(2)  HL L 168., 2002.6.27., 14. o.

2

(3)  HL L 379., 2004.12.24., 13. o.

3

(4)  HL L 15., 2008.1.18., 5. o.

4

---

| 12.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/90 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/90

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. december 9.)

az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől2011. december 31-ig történő alkalmazásáról szóló 732/2008/EK tanácsi rendeletben előírt, a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásnak megfelelő kedvezményezett országok listájáról

(az értesítés a C(2008) 8028. számú dokumentummal történt)

(2008/938/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől2011. december 31-ig történő alkalmazásáról, illetve az 552/97/EK és az 1933/2006/EK rendelet, valamint az 1100/2006/EK és a 964/2007/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló, 2008. július 22-i 732/2008/EK tanácsi rendeletre (1),

mivel:

| (1) | A 732/2008/EK rendelet a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírást biztosít azon fejlődő országok számára, amelyek megfelelnek a 8. és 9. cikkben meghatározott egyes követelményeknek. |
| --- | --- |

(1)

A 732/2008/EK rendelet a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírást biztosít azon fejlődő országok számára, amelyek megfelelnek a 8. és 9. cikkben meghatározott egyes követelményeknek.

| (2) | A különleges ösztönző előírást alkalmazni kívánó valamennyi fejlődő országnak 2008. október 31-ig írásban be kellett nyújtania kérelmét, amelyhez mellékelni kellett az említett egyezmények megerősítésével, az egyezmények rendelkezéseinek tényleges végrehajtásához szükséges jogszabályokkal és intézkedésekkel, valamint azon kötelezettségvállalásával kapcsolatos átfogó tájékoztatást, hogy elfogadja és teljes mértékben teljesíti a vonatkozó egyezményekben és a kapcsolódó jogi eszközökben előírt ellenőrzési és felülvizsgálati mechanizmust. Kizárólag a 732/2008/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdésének értelmében sérülékeny országnak minősülő ország kérelme fogadható el. |
| --- | --- |

(2)

A különleges ösztönző előírást alkalmazni kívánó valamennyi fejlődő országnak 2008. október 31-ig írásban be kellett nyújtania kérelmét, amelyhez mellékelni kellett az említett egyezmények megerősítésével, az egyezmények rendelkezéseinek tényleges végrehajtásához szükséges jogszabályokkal és intézkedésekkel, valamint azon kötelezettségvállalásával kapcsolatos átfogó tájékoztatást, hogy elfogadja és teljes mértékben teljesíti a vonatkozó egyezményekben és a kapcsolódó jogi eszközökben előírt ellenőrzési és felülvizsgálati mechanizmust. Kizárólag a 732/2008/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdésének értelmében sérülékeny országnak minősülő ország kérelme fogadható el.

| (3) | A Bizottság a 732/2008/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban megvizsgálta ezeket a kérelmeket, és összeállította a kritériumokat teljesítő kedvezményezett országok listáját. Ennek megfelelően ezeket az országokat 2009. január 1-jétől2011. december 31-ig a különleges ösztönző előírás hatálya alá kell vonni. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a 732/2008/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban megvizsgálta ezeket a kérelmeket, és összeállította a kritériumokat teljesítő kedvezményezett országok listáját. Ennek megfelelően ezeket az országokat 2009. január 1-jétől2011. december 31-ig a különleges ösztönző előírás hatálya alá kell vonni.

| (4) | A 732/2008/EK rendelet 10. cikkének (6) bekezdésével összhangban a vizsgálatok során ellenőrzik, hogy a 980/2005/EK tanácsi rendelet (2) 18. cikke (2) bekezdése alapján indított, még folyamatban lévő, Srí Lankára (3) és Salvadorra (4) vonatkozó vizsgálatok tárgyát képező kritériumok teljesülnek-e. |
| --- | --- |

(4)

A 732/2008/EK rendelet 10. cikkének (6) bekezdésével összhangban a vizsgálatok során ellenőrzik, hogy a 980/2005/EK tanácsi rendelet (2) 18. cikke (2) bekezdése alapján indított, még folyamatban lévő, Srí Lankára (3) és Salvadorra (4) vonatkozó vizsgálatok tárgyát képező kritériumok teljesülnek-e.

| (5) | E határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában kellő időben történő közzétételével teljesül a 732/2008/EK rendelet 10. cikke (3) bekezdésében említett azon kötelezettség, amely a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásban 2009. január 1-jétől részesülő kedvezményezett országok listájának az Európai Unió Hivatalos Lapjában értesítés formájában történő közzétételre vonatkozik. |
| --- | --- |

(5)

E határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában kellő időben történő közzétételével teljesül a 732/2008/EK rendelet 10. cikke (3) bekezdésében említett azon kötelezettség, amely a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásban 2009. január 1-jétől részesülő kedvezményezett országok listájának az Európai Unió Hivatalos Lapjában értesítés formájában történő közzétételre vonatkozik.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Általános Preferenciális Rendszer Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Általános Preferenciális Rendszer Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

2009. január 1-je és 2011. december 31-e között a következő fejlődő országokra vonatkozik a 732/2008/EK rendelet által előírt, fenntartható fejlődésre és jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás:

| (AM) | Örményország |
| --- | --- |
| (AZ) | Azerbajdzsán |
| (BO) | Bolívia |
| (CO) | Kolumbia |
| (CR) | Costa Rica |
| (EC) | Ecuador |
| (GE) | Grúzia |
| (GT) | Guatemala |
| (HN) | Honduras |
| (LK) | Srí Lanka |
| (MN) | Mongólia |
| (NI) | Nicaragua |
| (PE) | Peru |
| (PY) | Paraguay |
| (SV) | Salvador |
| (VE) | Venezuela |

(AM)

Örményország

(AZ)

Azerbajdzsán

(BO)

Bolívia

(CO)

Kolumbia

(CR)

Costa Rica

(EC)

Ecuador

(GE)

Grúzia

(GT)

Guatemala

(HN)

Honduras

(LK)

Srí Lanka

(MN)

Mongólia

(NI)

Nicaragua

(PE)

Peru

(PY)

Paraguay

(SV)

Salvador

(VE)

Venezuela

2. cikk

E határozat címzettjei: az Örmény Köztársaság, az Azerbajdzsán Köztársaság, a Bolíviai Köztársaság, a Kolumbiai Köztársaság, a Costa Rica Köztársaság, az Ecuadori Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, Grúzia, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, Mongólia, a Nicaraguai Köztársaság, a Paraguayi Köztársaság, a Perui Köztársaság, a Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság és a Venezuelai Bolivári Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 9-én.

a Bizottság részéről

Catherine ASHTON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 211., 2008.8.6., 1. o.

1

(2)  HL L 169., 2005.6.30., 1. o.

2

(3)  HL L 108., 2008.4.18., 29. o.

3

(4)  HL L 277., 2008.10.18., 34. o.

4

---

12.12.2008

| 12.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/s3

---

MEGJEGYZÉS AZ OLVASÓHOZ

Az intézmények úgy határoztak, hogy a jövőben nem tüntetik fel szövegeikben az idézett jogszabály utolsó módosítását.

Ellenkező jelzés hiányában, az itt megjelent szövegekben a jogszabályokra történő hivatkozást a hatályos változatukra történő hivatkozásként kell értelmezni.

---