# Eiropas Savienības L 354/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 354 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 31. decembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 354

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 31. decembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1331/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (
  1
  ) | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1332/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97 (
  1
  ) | 7 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1333/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas piedevām (
  1
  ) | 16 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1334/2008 (2008. gada 16. decembris) par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās un par grozījumiem Padomes Regulā (EEK) Nr. 1601/91, Regulās (EK) Nr. 2232/96 un (EK) Nr. 110/2008 un Direktīvā 2000/13/EK (
  1
  ) | 34 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1335/2008 (2008. gada 16. decembris) ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (Aģentūras regula) (
  1
  ) | 51 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1336/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 648/2004, lai pielāgotu to Regulai (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (
  1
  ) | 60 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1337/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko izveido mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs | 62 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1338/2008 (2008. gada 16. decembris) attiecībā uz Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā (
  1
  ) | 70 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1339/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu (pārstrādāts) | 82 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1331/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (
  1
  )

1

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1332/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97 (
  1
  )

1

7

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1333/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas piedevām (
  1
  )

1

16

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1334/2008 (2008. gada 16. decembris) par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās un par grozījumiem Padomes Regulā (EEK) Nr. 1601/91, Regulās (EK) Nr. 2232/96 un (EK) Nr. 110/2008 un Direktīvā 2000/13/EK (
  1
  )

1

34

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1335/2008 (2008. gada 16. decembris) ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (Aģentūras regula) (
  1
  )

1

51

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1336/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 648/2004, lai pielāgotu to Regulai (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (
  1
  )

1

60

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1337/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko izveido mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs

62

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1338/2008 (2008. gada 16. decembris) attiecībā uz Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā (
  1
  )

1

70

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1339/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu (pārstrādāts)

82

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 31.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1331/2008

(2008. gada 16. decembris),

ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Nekaitīgas un veselīgas pārtikas brīva aprite ir būtisks iekšējā tirgus aspekts, kas ievērojami uzlabo iedzīvotāju veselību un labklājību, kā arī kalpo viņu sociālajām un ekonomiskajām interesēm. |
| --- | --- |

(1)

Nekaitīgas un veselīgas pārtikas brīva aprite ir būtisks iekšējā tirgus aspekts, kas ievērojami uzlabo iedzīvotāju veselību un labklājību, kā arī kalpo viņu sociālajām un ekonomiskajām interesēm.

| (2) | Īstenojot Kopienas politiku, būtu jānodrošina augsts cilvēku dzīvības un veselības aizsardzības līmenis. |
| --- | --- |

(2)

Īstenojot Kopienas politiku, būtu jānodrošina augsts cilvēku dzīvības un veselības aizsardzības līmenis.

| (3) | Lai aizsargātu cilvēku veselību, lietojot pārtikā piedevas, fermentus un aromatizētājus, pirms to laišanas Kopienas tirgū jānovērtē to nekaitīgums. |
| --- | --- |

(3)

Lai aizsargātu cilvēku veselību, lietojot pārtikā piedevas, fermentus un aromatizētājus, pirms to laišanas Kopienas tirgū jānovērtē to nekaitīgums.

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1333/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas piedevām (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1332/2008 (2008. gada 16. decembris)par pārtikas fermentiem (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1334/2008 (2008. gada 16. decembris)par pārtikas aromatizētājiem un konkrētām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām lietošanai pārtikā (5) (turpmāk “pārtikas nozares tiesību akti”) un uz tās ir noteikti saskaņoti kritēriji un prasības attiecībā uz minēto vielu novērtēšanu un atļauju piešķiršanu to lietošanai. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1333/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas piedevām (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1332/2008 (2008. gada 16. decembris)par pārtikas fermentiem (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1334/2008 (2008. gada 16. decembris)par pārtikas aromatizētājiem un konkrētām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām lietošanai pārtikā (5) (turpmāk “pārtikas nozares tiesību akti”) un uz tās ir noteikti saskaņoti kritēriji un prasības attiecībā uz minēto vielu novērtēšanu un atļauju piešķiršanu to lietošanai.

| (5) | Īpaši ir paredzēts, ka pārtikas piedevas, pārtikas fermentus un pārtikas aromatizētājus, ja pārtikas aromatizētāju nekaitīgums jānovērtē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1334/2008 [par pārtikas aromatizētājiem un konkrētām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām lietošanai pārtikā], var laist tirgū un lietot cilvēku pārtikā atbilstīgi katras pārtikas nozares tiesību aktos noteiktajiem nosacījumiem vienīgi tad, ja tie ir iekļauti Kopienas atļauto vielu sarakstā. |
| --- | --- |

(5)

Īpaši ir paredzēts, ka pārtikas piedevas, pārtikas fermentus un pārtikas aromatizētājus, ja pārtikas aromatizētāju nekaitīgums jānovērtē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1334/2008 [par pārtikas aromatizētājiem un konkrētām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām lietošanai pārtikā], var laist tirgū un lietot cilvēku pārtikā atbilstīgi katras pārtikas nozares tiesību aktos noteiktajiem nosacījumiem vienīgi tad, ja tie ir iekļauti Kopienas atļauto vielu sarakstā.

| (6) | Pārredzamības nodrošināšana pārtikas ražošanā un apritē ir nepārprotami svarīga, lai saglabātu patērētāju uzticību. |
| --- | --- |

(6)

Pārredzamības nodrošināšana pārtikas ražošanā un apritē ir nepārprotami svarīga, lai saglabātu patērētāju uzticību.

| (7) | Tādēļ šīm trīs vielu kategorijām ir lietderīgi noteikt vienotu Kopienas novērtēšanas un atļauju piešķiršanas procedūru, kas būtu efektīva, laika ziņā ierobežota un pārredzama, lai tādējādi atvieglinātu šo vielu brīvu apriti Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ šīm trīs vielu kategorijām ir lietderīgi noteikt vienotu Kopienas novērtēšanas un atļauju piešķiršanas procedūru, kas būtu efektīva, laika ziņā ierobežota un pārredzama, lai tādējādi atvieglinātu šo vielu brīvu apriti Kopienas tirgū.

| (8) | Šīs vienotās procedūras pamatā jābūt labas pārvaldības un juridiskas noteiktības principiem, un tā jāīsteno, ievērojot minētos principus. |
| --- | --- |

(8)

Šīs vienotās procedūras pamatā jābūt labas pārvaldības un juridiskas noteiktības principiem, un tā jāīsteno, ievērojot minētos principus.

| (9) | Tādējādi šī regula papildinās pārtikas vielu atļauju reglamentējošos noteikumus, nosakot dažādus procedūras posmus, minētajiem posmiem atbilstīgos termiņus, iesaistīto personu pienākumus un piemērojamos principus. Tomēr attiecībā uz atsevišķiem procedūras aspektiem jāņem vērā katras pārtikas nozares tiesību aktu īpatnības. |
| --- | --- |

(9)

Tādējādi šī regula papildinās pārtikas vielu atļauju reglamentējošos noteikumus, nosakot dažādus procedūras posmus, minētajiem posmiem atbilstīgos termiņus, iesaistīto personu pienākumus un piemērojamos principus. Tomēr attiecībā uz atsevišķiem procedūras aspektiem jāņem vērā katras pārtikas nozares tiesību aktu īpatnības.

| (10) | Procedūrā paredzētie termiņi ir noteikti, ņemot vērā laiku, kas vajadzīgs, lai apsvērtu katras pārtikas nozares tiesību aktos noteiktos dažādos kritērijus, kā arī atvēlot pietiekami daudz laika konsultācijām, gatavojot pasākumu projektus. Jo īpaši Komisijai noteiktais deviņu mēnešu termiņš, lai iesniegtu priekšlikumu regulai, ar ko atjaunina Kopienas sarakstu, nedrīkstētu izslēgt iespēju to darīt agrāk. |
| --- | --- |

(10)

Procedūrā paredzētie termiņi ir noteikti, ņemot vērā laiku, kas vajadzīgs, lai apsvērtu katras pārtikas nozares tiesību aktos noteiktos dažādos kritērijus, kā arī atvēlot pietiekami daudz laika konsultācijām, gatavojot pasākumu projektus. Jo īpaši Komisijai noteiktais deviņu mēnešu termiņš, lai iesniegtu priekšlikumu regulai, ar ko atjaunina Kopienas sarakstu, nedrīkstētu izslēgt iespēju to darīt agrāk.

| (11) | Saņemot pieteikumu, Komisijai būtu jāsāk procedūra un, kad izvērtēts pieteikuma derīgums un piemērojamība, iespējami ātri vajadzības gadījumā jālūdz atzinums no Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk “Iestāde”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (6). |
| --- | --- |

(11)

Saņemot pieteikumu, Komisijai būtu jāsāk procedūra un, kad izvērtēts pieteikuma derīgums un piemērojamība, iespējami ātri vajadzības gadījumā jālūdz atzinums no Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk “Iestāde”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (6).

| (12) | Saskaņā ar riska novērtēšanas sistēmu pārtikas nekaitīguma jomā, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 178/2002, vielu laišanu tirgū var atļaut vienīgi pēc to risku neatkarīgas zinātniskas novērtēšanas iespējami augstākā līmenī, ar ko tās apdraud cilvēka veselību. Pēc novērtēšanas, kas jāveic Iestādes atbildībā, Komisija saskaņā ar regulatīvo procedūru, ar kuru nodrošina ciešu sadarbību starp Komisiju un dalībvalstīm, pieņem lēmumu par risku pārvaldību. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar riska novērtēšanas sistēmu pārtikas nekaitīguma jomā, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 178/2002, vielu laišanu tirgū var atļaut vienīgi pēc to risku neatkarīgas zinātniskas novērtēšanas iespējami augstākā līmenī, ar ko tās apdraud cilvēka veselību. Pēc novērtēšanas, kas jāveic Iestādes atbildībā, Komisija saskaņā ar regulatīvo procedūru, ar kuru nodrošina ciešu sadarbību starp Komisiju un dalībvalstīm, pieņem lēmumu par risku pārvaldību.

| (13) | Atļauja vielu laišanai tirgū saskaņā ar šo regulu būtu jāpiešķir ar nosacījumu, ka ir nodrošināta atbilstība atļaujas piešķiršanas kritērijiem, kas paredzēti pārtikas nozares tiesību aktos. |
| --- | --- |

(13)

Atļauja vielu laišanai tirgū saskaņā ar šo regulu būtu jāpiešķir ar nosacījumu, ka ir nodrošināta atbilstība atļaujas piešķiršanas kritērijiem, kas paredzēti pārtikas nozares tiesību aktos.

| (14) | Ir atzīts, ka dažos gadījumos zinātnisks riska novērtējums vien nevar sniegt visu informāciju, uz kuru pamatojoties būtu jāpieņem lēmums par riska pārvaldību, un ka tiesību aktos noteiktajā kārtībā var ņemt vērā citus ar konkrēto jautājumu saistītus faktoros, tostarp sociālus, ekonomiskus, ar tradīcijām saistītus, kā arī ētikas un vides faktorus un iespējamo kontroli. |
| --- | --- |

(14)

Ir atzīts, ka dažos gadījumos zinātnisks riska novērtējums vien nevar sniegt visu informāciju, uz kuru pamatojoties būtu jāpieņem lēmums par riska pārvaldību, un ka tiesību aktos noteiktajā kārtībā var ņemt vērā citus ar konkrēto jautājumu saistītus faktoros, tostarp sociālus, ekonomiskus, ar tradīcijām saistītus, kā arī ētikas un vides faktorus un iespējamo kontroli.

| (15) | Lai nodrošinātu, ka gan attiecīgo nozaru uzņēmēji, gan sabiedrība ir informēta par spēkā esošajām atļaujām, atļautās vielas būtu jāiekļauj Kopienas sarakstā, ko nosaka, uztur un publicē Komisija. |
| --- | --- |

(15)

Lai nodrošinātu, ka gan attiecīgo nozaru uzņēmēji, gan sabiedrība ir informēta par spēkā esošajām atļaujām, atļautās vielas būtu jāiekļauj Kopienas sarakstā, ko nosaka, uztur un publicē Komisija.

| (16) | Attiecīgā gadījumā un noteiktos apstākļos īpašs pārtikas nozares tiesību akts var noteikt zinātnisko datu un citas informācijas, kuru ir iesniedzis pieteikuma iesniedzējs, aizsardzību noteiktā laika posmā. Šādā gadījumā pārtikas nozares tiesību aktā būtu jāizklāsta nosacījumi, saskaņā ar kuriem šos datus nedrīkst izmantot cita pieteikuma iesniedzēja labā. |
| --- | --- |

(16)

Attiecīgā gadījumā un noteiktos apstākļos īpašs pārtikas nozares tiesību akts var noteikt zinātnisko datu un citas informācijas, kuru ir iesniedzis pieteikuma iesniedzējs, aizsardzību noteiktā laika posmā. Šādā gadījumā pārtikas nozares tiesību aktā būtu jāizklāsta nosacījumi, saskaņā ar kuriem šos datus nedrīkst izmantot cita pieteikuma iesniedzēja labā.

| (17) | Vienota tīkla izveide starp Iestādi un dalībvalstu organizācijām, kas darbojas Iestādes kompetencē esošajās jomās, ir viens no tās darbības pamatprincipiem. Tādējādi, lai Iestāde sagatavotu atzinumu, tā var izmantot tīklu, kas ir tās rīcībā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 36. pantu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 2230/2004 (7). |
| --- | --- |

(17)

Vienota tīkla izveide starp Iestādi un dalībvalstu organizācijām, kas darbojas Iestādes kompetencē esošajās jomās, ir viens no tās darbības pamatprincipiem. Tādējādi, lai Iestāde sagatavotu atzinumu, tā var izmantot tīklu, kas ir tās rīcībā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 36. pantu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 2230/2004 (7).

| (18) | Vienotai pārtikas vielu lietošanas atļauju piešķiršanas procedūrai jāatbilst pārskatāmības un sabiedrības informēšanas prasībām, vienlaikus garantējot pieteikuma iesniedzēju tiesības ievērot noteiktas informācijas konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(18)

Vienotai pārtikas vielu lietošanas atļauju piešķiršanas procedūrai jāatbilst pārskatāmības un sabiedrības informēšanas prasībām, vienlaikus garantējot pieteikuma iesniedzēju tiesības ievērot noteiktas informācijas konfidencialitāti.

| (19) | Lai aizsargātu pieteikuma iesniedzēja konkurētspēju, būtu jāturpina ņemt vērā atsevišķu pieteikuma aspektu konfidencialitātes aizsardzība. Tomēr konfidenciālai nekādos apstākļos nevajadzētu būt informācijai par vielas nekaitīgumu, tostarp – bet ne tikai – toksikoloģiskiem pētījumiem, citiem ar nekaitīgumu saistītiem pētījumiem un pamatdatiem kā tādiem. |
| --- | --- |

(19)

Lai aizsargātu pieteikuma iesniedzēja konkurētspēju, būtu jāturpina ņemt vērā atsevišķu pieteikuma aspektu konfidencialitātes aizsardzība. Tomēr konfidenciālai nekādos apstākļos nevajadzētu būt informācijai par vielas nekaitīgumu, tostarp – bet ne tikai – toksikoloģiskiem pētījumiem, citiem ar nekaitīgumu saistītiem pētījumiem un pamatdatiem kā tādiem.

| (20) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 178/2002 Iestādes rīcībā esošajiem dokumentiem piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (8). |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 178/2002 Iestādes rīcībā esošajiem dokumentiem piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (8).

| (21) | Regulā (EK) Nr. 178/2002 noteiktas ārkārtas pasākumu veikšanas procedūras attiecībā uz pārtiku, kas ražota Kopienā vai importēta no trešām valstīm. Saskaņā ar minēto regulu Komisija var pieņemt šādus pasākumus situācijās, kad pārtika varētu nopietni apdraudēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un kad šo apdraudējumu nevar pienācīgi novērst ar attiecīgās dalībvalsts vai attiecīgo dalībvalstu veiktiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(21)

Regulā (EK) Nr. 178/2002 noteiktas ārkārtas pasākumu veikšanas procedūras attiecībā uz pārtiku, kas ražota Kopienā vai importēta no trešām valstīm. Saskaņā ar minēto regulu Komisija var pieņemt šādus pasākumus situācijās, kad pārtika varētu nopietni apdraudēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un kad šo apdraudējumu nevar pienācīgi novērst ar attiecīgās dalībvalsts vai attiecīgo dalībvalstu veiktiem pasākumiem.

| (22) | Tiesību aktu efektivitātes un vienkāršošanas labad vidēji īsā laikposmā būtu jāizskata jautājums par to, vai vienotās procedūras piemērošanas joma jāattiecina uz citiem pārtikas nozarē pastāvošajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(22)

Tiesību aktu efektivitātes un vienkāršošanas labad vidēji īsā laikposmā būtu jāizskata jautājums par to, vai vienotās procedūras piemērošanas joma jāattiecina uz citiem pārtikas nozarē pastāvošajiem noteikumiem.

| (23) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (24) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (9). |
| --- | --- |

(24)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (9).

| (25) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro atjaunināt Kopienas sarakstus. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt katras pārtikas nozares tiesību aktu nebūtiskus elementus, inter alia, tos papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(25)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro atjaunināt Kopienas sarakstus. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt katras pārtikas nozares tiesību aktu nebūtiskus elementus, inter alia, tos papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (26) | Efektivitātes nolūkā regulatīvas kontroles procedūras parastie termiņi būtu jāsaīsina attiecībā uz vielu iekļaušanu Kopienas sarakstos un attiecībā uz to noteikumu, specifikāciju vai ierobežojumu pievienošanu, svītrošanu vai mainīšanu, kas saistīti ar vielu esamību Kopienas sarakstos. |
| --- | --- |

(26)

Efektivitātes nolūkā regulatīvas kontroles procedūras parastie termiņi būtu jāsaīsina attiecībā uz vielu iekļaušanu Kopienas sarakstos un attiecībā uz to noteikumu, specifikāciju vai ierobežojumu pievienošanu, svītrošanu vai mainīšanu, kas saistīti ar vielu esamību Kopienas sarakstos.

| (27) | Ja nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ regulatīvas kontroles procedūras parastos termiņus nav iespējams ievērot, Komisijai būtu jāvar piemērot Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punktā paredzēto steidzamības procedūru vielas svītrošanai no Kopienas sarakstiem un to nosacījumu, specifikāciju vai ierobežojumu papildināšanai, svītrošanai vai grozīšanai, kuri saistīti ar to, ka viela ir Kopienas sarakstā, |
| --- | --- |

(27)

Ja nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ regulatīvas kontroles procedūras parastos termiņus nav iespējams ievērot, Komisijai būtu jāvar piemērot Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punktā paredzēto steidzamības procedūru vielas svītrošanai no Kopienas sarakstiem un to nosacījumu, specifikāciju vai ierobežojumu papildināšanai, svītrošanai vai grozīšanai, kuri saistīti ar to, ka viela ir Kopienas sarakstā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI PRINCIPI

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šajā regulā attiecībā uz pārtikas piedevām, pārtikas fermentiem, pārtikas aromatizētājiem un pārtikas aromatizētāju un pārtikas sastāvdaļu izejvielām, kam piemīt aromatizētāja īpašības, ko lieto vai kas paredzēti lietošanai pārtikas sastāvā vai uz tās (turpmāk “vielas”), ir noteikta vienota procedūra novērtēšanai un atļauju piešķiršanai (turpmāk “vienotā procedūra”), kas veicina pārtikas brīvu apriti Kopienā un augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni un augstu patērētāju aizsardzības līmeni, tostarp patērētāju interešu aizsardzību. Šo regulu nepiemēro kūpināšanas aromatizētājiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2065/2003 (2003. gada 10. novembris) par kūpināšanas aromatizētājiem, ko izmanto vai kas ir paredzēti izmantošanai pārtikas produktos vai uz tiem (10).

2.   Vienotā procedūra nosaka reglamentētu kārtību, kādā atjaunina to vielu sarakstu, kuru laišana tirgū Kopienā ir atļauta saskaņā ar Regulām (EK) Nr. 1333/2008 [par pārtikas piedevām], (EK) Nr. 1332/2008 [par pārtikas fermentiem] un (EK) Nr. 1334/2008 [par pārtikas aromatizētājiem un konkrētām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām lietošanai pārtikā] (turpmāk “pārtikas nozares tiesību akti”).

3.   Kritēriji, saskaņā ar kuriem vielas var iekļaut 2. pantā paredzētajā Kopienas sarakstā, 7. pantā minētās regulas saturs un, attiecīgā gadījumā, pagaidu noteikumi attiecībā uz iesāktajām procedūrām noteikti katras attiecīgās pārtikas nozares tiesību aktos.

2. pants

Kopienas pārtikas vielu saraksts

1.   Vielas, kuru laišana Kopienas tirgū ir atļauta atbilstīgi katras pārtikas nozares tiesību aktiem, iekļauj sarakstā, kura saturu nosaka minētajos tiesību aktos (turpmāk “Kopienas saraksts”). Kopienas sarakstu atjaunina Komisija. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Kopienas saraksta atjaunināšana ir:

| a) | vielas iekļaušana Kopienas sarakstā; |
| --- | --- |

a)

vielas iekļaušana Kopienas sarakstā;

| b) | vielas svītrošana no Kopienas saraksta; |
| --- | --- |

b)

vielas svītrošana no Kopienas saraksta;

| c) | to nosacījumu, specifikāciju vai ierobežojumu papildināšana, svītrošana vai grozīšana, kuri saistīti ar to, ka viela ir Kopienas sarakstā. |
| --- | --- |

c)

to nosacījumu, specifikāciju vai ierobežojumu papildināšana, svītrošana vai grozīšana, kuri saistīti ar to, ka viela ir Kopienas sarakstā.

II NODAĻA

VIENOTĀ PROCEDŪRA

3. pants

Vienotās procedūras galvenie posmi

1.   Vienoto procedūru Kopienas saraksta atjaunināšanai var sākt pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc pieteikuma saņemšanas. Pieteikumus var iesniegt dalībvalsts vai ieinteresētā persona, kas var pārstāvēt vairākas ieinteresētās personas, saskaņā ar 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajos īstenošanas pasākumos paredzētajiem nosacījumiem (turpmāk “pieteikuma iesniedzējs”). Pieteikumus nosūta Komisijai.

2.   Komisija lūdz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk “Iestāde”) atzinumu, ko sniedz saskaņā ar 5. pantu.

Tomēr atjauninot sarakstu tā, kā minēts 2. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā, Komisijai nav jālūdz Iestādes atzinums, ja attiecīgie atjauninājumi nevar nelabvēlīgi ietekmēt sabiedrības veselību.

3.   Vienotā procedūra beidzas, kad Komisija saskaņā ar 7. pantu pieņem regulu, ar kuru īsteno atjauninājumu.

4.   Atkāpjoties no 3. punkta, Komisija jebkurā procedūras posmā var izbeigt vienoto procedūru un atteikties uzsākt plānoto atjaunināšanu, ja tā uzskata, ka šāda atjaunināšana nav pamatota. Vajadzības gadījumā Komisija ņem vērā Iestādes atzinumu, dalībvalstu apsvērumus, visus attiecīgos Kopienas tiesību aktu noteikumus un citus pamatotus faktorus izskatāmā jautājuma risināšanai.

Šādā gadījumā Komisija, ja vajadzīgs, tieši informē pieteikuma iesniedzēju un dalībvalstis, savā vēstulē norādot iemeslus, kuru dēļ tā atjaunināšanu neuzskata par pamatotu.

4. pants

Procedūras uzsākšana

1.   Kad Komisija saņem pieteikumu ar lūgumu atjaunināt Kopienas sarakstu, tā:

| a) | četrpadsmit darbadienās pēc pieteikuma saņemšanas rakstiski apliecina pieteikuma iesniedzējam, ka ir saņēmusi pieteikumu; |
| --- | --- |

a)

četrpadsmit darbadienās pēc pieteikuma saņemšanas rakstiski apliecina pieteikuma iesniedzējam, ka ir saņēmusi pieteikumu;

| b) | attiecīgā gadījumā un pēc iespējas ātrāk paziņo par pieteikumu Iestādei un lūdz tās atzinumu saskaņā ar 3. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā un pēc iespējas ātrāk paziņo par pieteikumu Iestādei un lūdz tās atzinumu saskaņā ar 3. panta 2. punktu.

Komisija pieteikumu dara pieejamu dalībvalstīm.

2.   Ja Komisija sāk procedūru pēc savas iniciatīvas, tā informē par to dalībvalstis un vajadzības gadījumā lūdz Iestādes atzinumu.

5. pants

Iestādes atzinums

1.   Iestāde sniedz savu atzinumu deviņos mēnešos pēc derīga pieteikuma saņemšanas.

2.   Iestāde nodod savu atzinumu Komisijai, dalībvalstīm un, attiecīgā gadījumā, pieteikuma iesniedzējam.

6. pants

Papildu ziņas par risku novērtēšanu

1.   Pietiekami pamatotos gadījumos, kad Iestāde prasa no pieteikuma iesniedzēja papildu informāciju, 5. panta 1. punktā minēto termiņu var pagarināt. Pēc apspriešanās ar pieteikuma iesniedzēju Iestāde nosaka termiņu, kurā šo informāciju var iesniegt, un informē Komisiju par vajadzīgo papildu termiņu. Ja astoņās darbadienās pēc informācijas saņemšanas no Iestādes Komisija pret to neiebilst, 5. panta 1. punktā minēto termiņu automātiski pagarina par minēto papildu termiņu. Komisija informē dalībvalstis par termiņa pagarināšanu.

2.   Ja papildu informāciju neiesniedz 1. punktā minētajā papildu termiņā, Iestāde sagatavo savu atzinumu, pamatojoties uz jau saņemto informāciju.

3.   Ja pieteikuma iesniedzējs iesniedz papildu informāciju pēc savas iniciatīvas, tās nosūta gan Iestādei, gan Komisijai. Šādā gadījumā Iestāde sniedz savu atzinumu sākotnējā termiņā, neskarot 10. pantu.

4.   Iestāde papildu informāciju dara pieejamu dalībvalstīm un Komisijai.

7. pants

Kopienas saraksta atjaunināšana

1.   Deviņos mēnešos pēc Iestādes atzinuma saņemšanas Komisija, ņemot vērā Iestādes atzinumu, visus attiecīgos Kopienas tiesību aktu noteikumus un citus pamatotus faktorus izskatāmā jautājuma risināšanai, iesniedz 14. panta 1. punktā minētajai komitejai regulas projektu, ar kuru atjaunina Kopienas sarakstu.

Gadījumos, kad Iestādes atzinums nav prasīts, deviņu mēnešu termiņu skaita no dienas, kad Komisija ir saņēmusi derīgu pieteikumu.

2.   Regulā, ar kuru atjaunina Kopienas sarakstu, paskaidro apsvērumus, kas ir tās pamatā.

3.   Ja regulas projekts nav saskaņā ar Iestādes atzinumu, Komisija sniedz sava lēmuma pamatojumu.

4.   Šos pasākumus, kuri paredzēti, lai grozītu nebūtiskus katras pārtikas nozares tiesību aktu elementus, un kuri saistīti ar vielu svītrošanu no Kopienas saraksta, pieņem saskaņā ar 14. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

5.   Efektivitātes dēļ pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu katras pārtikas nozares tiesību aktu nebūtiskus elementus, inter alia, papildinot tos, saistībā ar vielas iekļaušanu Kopienas sarakstā un to nosacījumu, specifikāciju vai ierobežojumu papildināšanu, svītrošanu vai grozīšanu, kuri saistīti ar to, ka viela ir Kopienas sarakstā, pieņem saskaņā ar 14. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

6.   Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija var izmantot 14. panta 5. punktā minēto steidzamības procedūru vielas svītrošanai no Kopienas saraksta vai to nosacījumu, specifikāciju vai ierobežojumu papildināšanai, svītrošanai vai grozīšanai, kuri saistīti ar to, ka viela ir Kopienas sarakstā.

8. pants

Papildu ziņas par risku pārvaldību

1.   Ja Komisija prasa no pieteikuma iesniedzēja papildu informāciju par jautājumiem attiecībā uz risku pārvaldību, tā kopīgi ar pieteikuma iesniedzēju nosaka termiņu, kurā minētā informācija jāiesniedz. Šādā gadījumā 7. pantā minēto termiņu var attiecīgi pagarināt. Komisija informē dalībvalstis par termiņa pagarināšanu un papildu informāciju, kad tā ir sniegta, dara pieejamu dalībvalstīm.

2.   Ja papildu informāciju neiesniedz 1. punktā minētā termiņa pagarinājuma laikā, Komisija pieņem lēmumu, pamatojoties uz jau saņemto informāciju.

III NODAĻA

DAŽĀDI NOTEIKUMI

9. pants

Īstenošanas pasākumi

1.   Saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru, vēlākais, divdesmit četros mēnešos pēc katras pārtikas nozares tiesību aktu pieņemšanas Komisija pieņem šīs regulas īstenošanas noteikumus, jo īpaši attiecībā uz:

| a) | 4. panta 1. punktā minētā pieteikuma saturu, sagatavošanu un iesniegšanu; |
| --- | --- |

a)

4. panta 1. punktā minētā pieteikuma saturu, sagatavošanu un iesniegšanu;

| b) | pieteikuma derīguma pārbaudes kārtību; |
| --- | --- |

b)

pieteikuma derīguma pārbaudes kārtību;

| c) | 5. pantā minētajā Iestādes atzinumā iekļaujamās informācijas veidu. |
| --- | --- |

c)

5. pantā minētajā Iestādes atzinumā iekļaujamās informācijas veidu.

2.   Lai pieņemtu 1. punkta a) apakšpunktā minētos īstenošanas noteikumus, Komisija apspriežas ar Iestādi, kura sešos mēnešos pēc katra pārtikas nozares tiesību akta stāšanās spēkā iesniedz tai priekšlikumu attiecībā uz datiem, kas vajadzīgi attiecīgo vielu riska novērtēšanai.

10. pants

Termiņa pagarinājums

Izņēmuma gadījumos termiņus, kas minēti 5. panta 1. punktā un 7. pantā, Komisija var pagarināt pēc pašas iniciatīvas vai, attiecīgā gadījumā, pēc Iestādes lūguma, ja vien to pietiekami pamato lietas būtība, neskarot 6. panta 1. punktu un 8. panta 1. punktu. Šādos gadījumos Komisija, ja vajadzīgs, informē pieteikuma iesniedzēju un dalībvalstis par šo pagarinājumu, kā arī par iemesliem, kuri to pamato.

11. pants

Pārredzamība

Iestāde nodrošina savas darbības pārredzamību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. pantu. Jo īpaši tā nekavējoties publisko savus atzinumus. Tā publisko arī visus lūgumus sniegt atzinumu, kā arī termiņu pagarinājumus saskaņā ar 6. panta 1. punktu.

12. pants

Konfidencialitāte

1.   No pieteikuma iesniedzēja iesniegtās informācijas konfidenciāli var izskatīt to informāciju, kuras publicēšana var būtiski kaitēt iesniedzēja konkurētspējai.

Nekādos apstākļos par konfidenciālu neuzskata informāciju, kas attiecas uz:

| a) | pieteikuma iesniedzēja nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniedzēja nosaukumu un adresi;

| b) | vielas nosaukumu un skaidru aprakstu; |
| --- | --- |

b)

vielas nosaukumu un skaidru aprakstu;

| c) | pamatojumu vielas lietošanai īpašā pārtikā vai pārtikas kategorijās vai uz tās; |
| --- | --- |

c)

pamatojumu vielas lietošanai īpašā pārtikā vai pārtikas kategorijās vai uz tās;

| d) | informāciju, kas tieši saistīta ar vielas drošības novērtējumu; |
| --- | --- |

d)

informāciju, kas tieši saistīta ar vielas drošības novērtējumu;

| e) | attiecīgā gadījumā – analīzes metodi vai metodes. |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā – analīzes metodi vai metodes.

2.   Šā panta 1. punkta īstenošanas nolūkā pieteikuma iesniedzējs norāda to, kuru no paziņotās informācijas viņš vēlas, lai to uzskatītu par konfidenciālu. Šādos gadījumos jāsniedz pārbaudāms pamatojums.

3.   Pēc apspriešanās ar pieteikumu iesniedzējiem Komisija nosaka to, kura informācija var palikt konfidenciāla, un attiecīgi informē pieteikuma iesniedzējus un dalībvalstis.

4.   Pēc iepazīšanās ar Komisijas nostāju pieteikuma iesniedzējam ir trīs nedēļas, lai – nolūkā saglabāt sniegtās informācijas konfidencialitāti – atsauktu savu pieteikumu. Konfidencialitāti saglabā līdz šā termiņa beigām.

5.   Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 Komisija, Iestāde un dalībvalstis attiecīgi rīkojas, lai nodrošinātu saskaņā ar šo regulu saņemtās informācijas atbilstīgu konfidencialitāti, izņemot informāciju, kas noteiktos apstākļos jāpublisko, lai aizsargātu cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi.

6.   Ja pieteikuma iesniedzējs atsauc vai ir atsaucis pieteikumu, Komisija, Iestāde un dalībvalstis neizpauž konfidenciālu informāciju, tostarp tādu informāciju, par kuras konfidencialitāti Komisijai un pieteikuma iesniedzēja domas atšķiras.

7.   Šā panta 1. līdz 6. punkta piemērošana neskar informācijas apriti starp Komisiju, Iestādi un dalībvalstīm.

13. pants

Ārkārtas situācijas

Ja saistībā ar vielu, kas ir Kopienas sarakstā, rodas ārkārtas situācija, it īpaši ņemot vērā Iestādes atzinumu, veic pasākumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. un 54. pantu.

14. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. pantu.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 5. punkta b) apakšpunktu, un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta c) apakšpunktā un 4. punkta b) un e) apakšpunktā paredzētie termiņi ir, attiecīgi, divi mēneši, divi mēneši un četri mēneši.

5.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1., 2., 4. un 6. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

15. pants

Dalībvalstu kompetentās iestādes

Vēlākais, sešos mēnešos pēc katra pārtikas nozares tiesību akta stāšanās spēkā dalībvalstis saskaņā ar katras pārtikas nozares tiesību aktiem nosūta Komisijai un Iestādei tās valsts iestādes nosaukumu, adresi un kontaktpersonas datus, kura ir atbildīga par vienoto procedūru.

IV NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

16. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Katras pārtikas nozares tiesību aktiem to piemēro no dienas, kad piemēro 9. panta 1. punktā minētos pasākumus.

Šīs regulas 9. pantu piemēro no 2009. gada 20. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2008. gada 16. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  OV C 168, 20.7.2007., 34. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 10. jūlija Atzinums (OV C 175 E, 10.7.2008., 134. lpp.), Padomes 2008. gada 10. marta Kopējā nostāja (OV C 111 E, 6.5.2008., 1. lpp.), Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2008. gada 18. novembra Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Skatīt šā Oficiālā Vestneša 16. lpp.

3

Oficiālā Vestneša

(4)  Skatīt šā Oficiālā Vestneša 7. lpp.

4

Oficiālā Vestneša

(5)  Skatīt šā Oficiālā Vestneša 34. lpp.

5

Oficiālā Vestneša

(6)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

6

(7)  Regula (EK) Nr. 2230/2004 (2004. gada 23. decembris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 izpildes kārtību attiecībā uz organizāciju tīklu, kas darbojas jomās, kuras ietilpst Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes kompetencē (OV L 379, 24.12.2004., 64. lpp.).

7

(8)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

8

(9)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

9

(10)  OV L 309, 26.11.2003., 1. lpp.

10

---

| 31.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/7 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/7

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1332/2008

(2008. gada 16. decembris)

par pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Nekaitīgas un veselīgas pārtikas brīva aprite ir būtisks iekšējā tirgus aspekts, kas ievērojami ietekmē gan iedzīvotāju veselību un labklājību, gan sociālās un ekonomiskās intereses. |
| --- | --- |

(1)

Nekaitīgas un veselīgas pārtikas brīva aprite ir būtisks iekšējā tirgus aspekts, kas ievērojami ietekmē gan iedzīvotāju veselību un labklājību, gan sociālās un ekonomiskās intereses.

| (2) | Īstenojot Kopienas politiku, būtu jānodrošina augsts cilvēku dzīvības un veselības aizsardzības līmenis. |
| --- | --- |

(2)

Īstenojot Kopienas politiku, būtu jānodrošina augsts cilvēku dzīvības un veselības aizsardzības līmenis.

| (3) | Uz pārtikas fermentiem, izņemot pārtikas fermentus, ko lieto kā pārtikas piedevas, pašlaik vai nu neattiecas nekādi noteikumi, vai arī saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem attiecas pārstrādes palīglīdzekļu regulējums. Dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu atšķirības attiecībā uz pārtikas fermentu novērtēšanu un atļauju piešķiršanu var kavēt to brīvu apriti, radot nevienlīdzīgas un negodīgas konkurences apstākļus. Tādēļ jāpieņem Kopienas noteikumi, saskaņojot dalībvalstu noteikumus, kas attiecas uz fermentu lietojumu pārtikā. |
| --- | --- |

(3)

Uz pārtikas fermentiem, izņemot pārtikas fermentus, ko lieto kā pārtikas piedevas, pašlaik vai nu neattiecas nekādi noteikumi, vai arī saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem attiecas pārstrādes palīglīdzekļu regulējums. Dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu atšķirības attiecībā uz pārtikas fermentu novērtēšanu un atļauju piešķiršanu var kavēt to brīvu apriti, radot nevienlīdzīgas un negodīgas konkurences apstākļus. Tādēļ jāpieņem Kopienas noteikumi, saskaņojot dalībvalstu noteikumus, kas attiecas uz fermentu lietojumu pārtikā.

| (4) | Šai regulai būtu jāattiecas vienīgi uz fermentiem, ko tehnoloģisku apsvērumu dēļ pievieno pārtikai tās ražošanas, pārstrādes, sagatavošanas, apstrādes, iepakošanas, pārvadāšanas vai glabāšanas posmā, tostarp fermentiem, ko lieto kā pārstrādes palīglīdzekļus (turpmāk “pārtikas fermenti”). Tāpēc šīs regulas darbības jomā nebūtu jāiekļauj fermenti, ko nevis pievieno pārtikai tehnoloģiskos nolūkos, bet kas ir paredzēti lietošanai cilvēku uzturā, piemēram, fermenti ar uzturvielu vai gremošanas veicināšanas funkcijām. Mikrobu kultūras, ko tradicionāli lieto pārtikas, piemēram, siera un vīna ražošanā, un kas var nejauši radīt fermentus, bet ko speciāli neizmanto fermentu ražošanai, nav uzskatāmas par pārtikas fermentiem. |
| --- | --- |

(4)

Šai regulai būtu jāattiecas vienīgi uz fermentiem, ko tehnoloģisku apsvērumu dēļ pievieno pārtikai tās ražošanas, pārstrādes, sagatavošanas, apstrādes, iepakošanas, pārvadāšanas vai glabāšanas posmā, tostarp fermentiem, ko lieto kā pārstrādes palīglīdzekļus (turpmāk “pārtikas fermenti”). Tāpēc šīs regulas darbības jomā nebūtu jāiekļauj fermenti, ko nevis pievieno pārtikai tehnoloģiskos nolūkos, bet kas ir paredzēti lietošanai cilvēku uzturā, piemēram, fermenti ar uzturvielu vai gremošanas veicināšanas funkcijām. Mikrobu kultūras, ko tradicionāli lieto pārtikas, piemēram, siera un vīna ražošanā, un kas var nejauši radīt fermentus, bet ko speciāli neizmanto fermentu ražošanai, nav uzskatāmas par pārtikas fermentiem.

| (5) | No šīs regulas darbības jomas būtu jāizslēdz pārtikas fermenti, ko izmanto vienīgi pārtikas piedevu ražošanā un uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas piedevām (3) darbības joma, jo šīs pārtikas nekaitīgums jau ir novērtēts, un tai ir attiecīgs tiesiskais regulējums. Tomēr šī regula attiecas uz minētajiem pārtikas fermentiem tādos gadījumos, kad tos lieto pārtikā kā pārtikas fermentus. |
| --- | --- |

(5)

No šīs regulas darbības jomas būtu jāizslēdz pārtikas fermenti, ko izmanto vienīgi pārtikas piedevu ražošanā un uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas piedevām (3) darbības joma, jo šīs pārtikas nekaitīgums jau ir novērtēts, un tai ir attiecīgs tiesiskais regulējums. Tomēr šī regula attiecas uz minētajiem pārtikas fermentiem tādos gadījumos, kad tos lieto pārtikā kā pārtikas fermentus.

| (6) | Pārtikas fermentus vajadzētu atzīt un lietot vienīgi tad, ja tie atbilst šajā regulā noteiktajiem kritērijiem. Lietojot pārtikas fermentus, tiem jābūt nekaitīgiem, pamatotiem ar tehnoloģiskām vajadzībām, un tie nedrīkst maldināt patērētājus. Patērētāju maldināšana var attiekties arī uz jautājumiem, kas saistīti ar pārtikas veidu, svaigumu, izmantoto sastāvdaļu kvalitāti, pārtikas dabiskumu, ražošanas procesu vai uzturvērtības kvalitāti. Apstiprinot pārtikas fermentus, būtu jāņem vērā arī citi ar šo jautājumu saistīti faktori, tostarp sociāli, ekonomiski, ar tradīcijām saistīti, kā arī ētikas un vides faktori, piesardzības princips un kontroles iespējamība. |
| --- | --- |

(6)

Pārtikas fermentus vajadzētu atzīt un lietot vienīgi tad, ja tie atbilst šajā regulā noteiktajiem kritērijiem. Lietojot pārtikas fermentus, tiem jābūt nekaitīgiem, pamatotiem ar tehnoloģiskām vajadzībām, un tie nedrīkst maldināt patērētājus. Patērētāju maldināšana var attiekties arī uz jautājumiem, kas saistīti ar pārtikas veidu, svaigumu, izmantoto sastāvdaļu kvalitāti, pārtikas dabiskumu, ražošanas procesu vai uzturvērtības kvalitāti. Apstiprinot pārtikas fermentus, būtu jāņem vērā arī citi ar šo jautājumu saistīti faktori, tostarp sociāli, ekonomiski, ar tradīcijām saistīti, kā arī ētikas un vides faktori, piesardzības princips un kontroles iespējamība.

| (7) | Dažus pārtikas fermentus ir atļauts lietot īpašiem nolūkiem, piemēram, augļu sulās un dažos līdzīgos produktos un dažos pārtikai paredzētos laktoproteīnos, kā arī dažās atļautās ar vīndarību saistītās darbībās un procesos. Šiem pārtikas fermentiem vajadzētu būt atbilstīgiem šai regulai un konkrētiem noteikumiem, ko nosaka attiecīgie Kopienas tiesību akti. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Padomes Direktīva 2001/112/EK (2001. gada 20. decembris), kas attiecas uz pārtikai paredzētām augļu sulām un dažiem līdzīgiem produktiem (4), Padomes Direktīva 83/417/EEK (1983. gada 25. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dažiem laktoproteīniem (kazeīnu un kazeinātiem), kas paredzēti lietošanai cilvēku uzturā (5), un Padomes Regula (EK) Nr. 1493/1999 (1999. gada 17. maijs) par vīna tirgus kopīgo organizāciju (6). Ņemot vērā to, šī regula būtu jāattiecina uz visiem pārtikas fermentiem, būtu attiecīgi jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 258/97 (1997. gada 27. janvāris), kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (7). |
| --- | --- |

(7)

Dažus pārtikas fermentus ir atļauts lietot īpašiem nolūkiem, piemēram, augļu sulās un dažos līdzīgos produktos un dažos pārtikai paredzētos laktoproteīnos, kā arī dažās atļautās ar vīndarību saistītās darbībās un procesos. Šiem pārtikas fermentiem vajadzētu būt atbilstīgiem šai regulai un konkrētiem noteikumiem, ko nosaka attiecīgie Kopienas tiesību akti. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Padomes Direktīva 2001/112/EK (2001. gada 20. decembris), kas attiecas uz pārtikai paredzētām augļu sulām un dažiem līdzīgiem produktiem (4), Padomes Direktīva 83/417/EEK (1983. gada 25. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dažiem laktoproteīniem (kazeīnu un kazeinātiem), kas paredzēti lietošanai cilvēku uzturā (5), un Padomes Regula (EK) Nr. 1493/1999 (1999. gada 17. maijs) par vīna tirgus kopīgo organizāciju (6). Ņemot vērā to, šī regula būtu jāattiecina uz visiem pārtikas fermentiem, būtu attiecīgi jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 258/97 (1997. gada 27. janvāris), kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (7).

| (8) | Kopienā atļautie pārtikas fermenti būtu jāiekļauj Kopienas sarakstā, tos precīzi aprakstot un norādot to lietojuma nosacījumus, tostarp vajadzības gadījumā iekļaujot informāciju par to funkcijām galaproduktos. Šis saraksts būtu jāpapildina ar specifikācijām, kas konkrēti attiecas uz fermentu izcelsmi – tostarp vajadzības gadījumā iekļaujot informāciju par to alerģiskajām īpašībām – kā arī vielu tīrības kritērijiem. |
| --- | --- |

(8)

Kopienā atļautie pārtikas fermenti būtu jāiekļauj Kopienas sarakstā, tos precīzi aprakstot un norādot to lietojuma nosacījumus, tostarp vajadzības gadījumā iekļaujot informāciju par to funkcijām galaproduktos. Šis saraksts būtu jāpapildina ar specifikācijām, kas konkrēti attiecas uz fermentu izcelsmi – tostarp vajadzības gadījumā iekļaujot informāciju par to alerģiskajām īpašībām – kā arī vielu tīrības kritērijiem.

| (9) | Lai nodrošinātu saskaņotību, pārtikas fermentu riska izvērtēšana un to iekļaušana Kopienas sarakstā būtu jāveic saskaņā ar kārtību, kas paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1331/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (8). |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu saskaņotību, pārtikas fermentu riska izvērtēšana un to iekļaušana Kopienas sarakstā būtu jāveic saskaņā ar kārtību, kas paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1331/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (8).

| (10) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (9), par jautājumiem, kas varētu ietekmēt sabiedrības veselību, jāapspriežas ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (turpmāk “Iestāde”). |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (9), par jautājumiem, kas varētu ietekmēt sabiedrības veselību, jāapspriežas ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (turpmāk “Iestāde”).

| (11) | Attiecībā uz pārtikas fermentiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (10), atļaujas būtu jāpiešķir saskaņā ar minēto regulu, kā arī saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz pārtikas fermentiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (10), atļaujas būtu jāpiešķir saskaņā ar minēto regulu, kā arī saskaņā ar šo regulu.

| (12) | Gadījumos, kad pārtikas fermentus, kas jau ir iekļauti Kopienas sarakstā saskaņā ar šo regulu, iegūst ar ražošanas metodēm vai no izejmateriāliem, kuri būtiski atšķiras no Iestādes risku izvērtējumā iekļautajiem, vai atšķiras no tiem, kas saskaņā ar šo regulu norādīti atļaujā un specifikācijās, šie pārtikas fermenti būtu jānodod pārbaudei Iestādei. “Būtiski atšķirīgs” var nozīmēt, inter alia, ražošanas metodes maiņu, pārejot no augu ekstraktu ieguves uz fermentāciju, kurā izmanto mikroorganismu vai ģenētiski modificētu mikroorganismu, kā arī izejvielu maiņu vai daļiņu izmēru maiņu. |
| --- | --- |

(12)

Gadījumos, kad pārtikas fermentus, kas jau ir iekļauti Kopienas sarakstā saskaņā ar šo regulu, iegūst ar ražošanas metodēm vai no izejmateriāliem, kuri būtiski atšķiras no Iestādes risku izvērtējumā iekļautajiem, vai atšķiras no tiem, kas saskaņā ar šo regulu norādīti atļaujā un specifikācijās, šie pārtikas fermenti būtu jānodod pārbaudei Iestādei. “Būtiski atšķirīgs” var nozīmēt, inter alia, ražošanas metodes maiņu, pārejot no augu ekstraktu ieguves uz fermentāciju, kurā izmanto mikroorganismu vai ģenētiski modificētu mikroorganismu, kā arī izejvielu maiņu vai daļiņu izmēru maiņu.

| (13) | Daudzi pārtikas fermenti jau ir Kopienas tirgū, tādēļ būtu jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu pakāpenisku pāreju uz Kopienas pārtikas fermentu sarakstu un netraucētu pastāvošā pārtikas fermentu tirgus darbību. Pieteikumu iesniedzējiem būtu jādod pietiekams laiks sagādāt šo produktu risku novērtēšanai vajadzīgo informāciju. Tāpēc pēc īstenošanas pasākumu piemērošanas dienas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1331/2008 [ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem] būtu jāparedz divu gadu sākuma periods, lai pieteikumu iesniedzējiem dotu pietiekamu laiku iesniegt informāciju par esošajiem fermentiem, kurus varētu iekļaut saskaņā ar šo regulu sastādāmajā Kopienas sarakstā. Divu gadu sākuma periodā būtu jādod arī iespēja iesniegt atļauju piešķiršanas pieteikumus jauniem fermentiem. Iestādei bez kavēšanās būtu jānovērtē visi pieteikumi, kas attiecas uz pārtikas fermentiem, par kuriem minētajā periodā ir iesniegta pietiekama informācija. |
| --- | --- |

(13)

Daudzi pārtikas fermenti jau ir Kopienas tirgū, tādēļ būtu jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu pakāpenisku pāreju uz Kopienas pārtikas fermentu sarakstu un netraucētu pastāvošā pārtikas fermentu tirgus darbību. Pieteikumu iesniedzējiem būtu jādod pietiekams laiks sagādāt šo produktu risku novērtēšanai vajadzīgo informāciju. Tāpēc pēc īstenošanas pasākumu piemērošanas dienas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1331/2008 [ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem] būtu jāparedz divu gadu sākuma periods, lai pieteikumu iesniedzējiem dotu pietiekamu laiku iesniegt informāciju par esošajiem fermentiem, kurus varētu iekļaut saskaņā ar šo regulu sastādāmajā Kopienas sarakstā. Divu gadu sākuma periodā būtu jādod arī iespēja iesniegt atļauju piešķiršanas pieteikumus jauniem fermentiem. Iestādei bez kavēšanās būtu jānovērtē visi pieteikumi, kas attiecas uz pārtikas fermentiem, par kuriem minētajā periodā ir iesniegta pietiekama informācija.

| (14) | Lai visiem pieteikuma iesniedzējiem nodrošinātu taisnīgus un vienlīdzīgus nosacījumus, Kopienas saraksts būtu jāizveido vienā paņēmienā. Saraksts būtu jāizveido, kad ir pabeigta visu to pārtikas fermentu risku izvērtēšana, par kuriem divu gadu sākuma periodā ir iesniegta pietiekama informācija. Tomēr Iestādes sagatavotie riska novērtējumi par atsevišķiem pārtikas fermentiem būtu jāpublicē, tiklīdz tie ir pabeigti. |
| --- | --- |

(14)

Lai visiem pieteikuma iesniedzējiem nodrošinātu taisnīgus un vienlīdzīgus nosacījumus, Kopienas saraksts būtu jāizveido vienā paņēmienā. Saraksts būtu jāizveido, kad ir pabeigta visu to pārtikas fermentu risku izvērtēšana, par kuriem divu gadu sākuma periodā ir iesniegta pietiekama informācija. Tomēr Iestādes sagatavotie riska novērtējumi par atsevišķiem pārtikas fermentiem būtu jāpublicē, tiklīdz tie ir pabeigti.

| (15) | Divu gadu sākuma periodā ir sagaidāms, ka tiks iesniegts ievērojams pieteikumu skaits. Tāpēc var būt vajadzīgs ilgs laiks, lai pabeigtu risku izvērtēšanu un izveidotu Kopienas sarakstu. Lai pēc divu gadu sākuma perioda jauniem pārtikas fermentiem nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi tirgum, būtu jāparedz pārejas periods, kurā līdz Kopienas saraksta izveidošanai pārtikas fermentus un pārtiku, kurā lieto pārtikas fermentus, ir atļauts laist tirgū un lietot saskaņā ar spēkā esošajiem dalībvalstu noteikumiem. |
| --- | --- |

(15)

Divu gadu sākuma periodā ir sagaidāms, ka tiks iesniegts ievērojams pieteikumu skaits. Tāpēc var būt vajadzīgs ilgs laiks, lai pabeigtu risku izvērtēšanu un izveidotu Kopienas sarakstu. Lai pēc divu gadu sākuma perioda jauniem pārtikas fermentiem nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi tirgum, būtu jāparedz pārejas periods, kurā līdz Kopienas saraksta izveidošanai pārtikas fermentus un pārtiku, kurā lieto pārtikas fermentus, ir atļauts laist tirgū un lietot saskaņā ar spēkā esošajiem dalībvalstu noteikumiem.

| (16) | Pārtikas fermenti E 1103 invertāze un E 1105 lizocīms, kas ir atļauti kā pārtikas piedevas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu Nr. 95/2/EK (1995. gada 20. februāris) par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji (11), un to izmantošanas nosacījumi būtu jāpārnes no Direktīvas 95/2/EK uz Kopienas sarakstu, kad tas ir izveidots atbilstīgi šai regulai. Turklāt ar Regulu (EK) Nr. 1493/1999 ir atļauts izmantot ureāzi, beta-glikanāzi un lizocīmu vīnā, ievērojot nosacījumus, kuri paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 423/2008 (2008. gada 8. maijs), kas nosaka konkrētus sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 un kas izveido Kopienas enoloģiskās prakses un procesu kodeksu (12). Minētās vielas ir pārtikas fermenti, un tie būtu jāiekļauj šīs regulas darbības jomā. Tādēļ, izveidojot Kopienas sarakstu, tajā būtu jāiekļauj arī šie pārtikas fermenti lietošanai vīnā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1493/1999 un Regulu (EK) Nr. 423/2008. |
| --- | --- |

(16)

Pārtikas fermenti E 1103 invertāze un E 1105 lizocīms, kas ir atļauti kā pārtikas piedevas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu Nr. 95/2/EK (1995. gada 20. februāris) par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji (11), un to izmantošanas nosacījumi būtu jāpārnes no Direktīvas 95/2/EK uz Kopienas sarakstu, kad tas ir izveidots atbilstīgi šai regulai. Turklāt ar Regulu (EK) Nr. 1493/1999 ir atļauts izmantot ureāzi, beta-glikanāzi un lizocīmu vīnā, ievērojot nosacījumus, kuri paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 423/2008 (2008. gada 8. maijs), kas nosaka konkrētus sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 un kas izveido Kopienas enoloģiskās prakses un procesu kodeksu (12). Minētās vielas ir pārtikas fermenti, un tie būtu jāiekļauj šīs regulas darbības jomā. Tādēļ, izveidojot Kopienas sarakstu, tajā būtu jāiekļauj arī šie pārtikas fermenti lietošanai vīnā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1493/1999 un Regulu (EK) Nr. 423/2008.

| (17) | Pārtikas fermentus turpina marķēt saskaņā ar vispārējiem marķēšanas noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/13/EK (2000. gada 20. marts) attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (13) un, vajadzības gadījumā, Regulā (EK) Nr. 1829/2003 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1830/2003 (2003. gada 22. septembris), kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību (14). Turklāt šajā regulā būtu jāparedz īpaši marķēšanas noteikumi attiecībā uz pārtikas fermentiem, ko ražotājiem vai patērētājiem pārdod kā pārtikas fermentus. |
| --- | --- |

(17)

Pārtikas fermentus turpina marķēt saskaņā ar vispārējiem marķēšanas noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/13/EK (2000. gada 20. marts) attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (13) un, vajadzības gadījumā, Regulā (EK) Nr. 1829/2003 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1830/2003 (2003. gada 22. septembris), kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību (14). Turklāt šajā regulā būtu jāparedz īpaši marķēšanas noteikumi attiecībā uz pārtikas fermentiem, ko ražotājiem vai patērētājiem pārdod kā pārtikas fermentus.

| (18) | Uz pārtikas fermentiem attiecas Regulas (EK) Nr. 178/2002 pārtikas definīcija, tāpēc gadījumos, kad tos lieto pārtikā, tie pārtikas marķējumā jānorāda kā sastāvdaļas saskaņā ar Direktīvu 2000/13/EK. Marķējumā būtu jānorāda attiecīgā pārtikas fermenta tehnoloģiskā funkcija un konkrēts pārtikas fermenta nosaukums. Tomēr būtu jāparedz atkāpe no marķēšanas noteikumiem gadījumos, kad fermentiem pārtikas pārstrādes galaproduktos nav tehnoloģisku funkciju, un tie ir nokļuvuši attiecīgajā pārtikā tikai pārneses rezultātā no vienas vai vairākām šīs pārtikas sastāvdaļām vai tādēļ, ka tie ir lietoti kā pārstrādes palīglīdzekļi. Atbilstīgi būtu jāgroza Direktīva 2000/13/EK. |
| --- | --- |

(18)

Uz pārtikas fermentiem attiecas Regulas (EK) Nr. 178/2002 pārtikas definīcija, tāpēc gadījumos, kad tos lieto pārtikā, tie pārtikas marķējumā jānorāda kā sastāvdaļas saskaņā ar Direktīvu 2000/13/EK. Marķējumā būtu jānorāda attiecīgā pārtikas fermenta tehnoloģiskā funkcija un konkrēts pārtikas fermenta nosaukums. Tomēr būtu jāparedz atkāpe no marķēšanas noteikumiem gadījumos, kad fermentiem pārtikas pārstrādes galaproduktos nav tehnoloģisku funkciju, un tie ir nokļuvuši attiecīgajā pārtikā tikai pārneses rezultātā no vienas vai vairākām šīs pārtikas sastāvdaļām vai tādēļ, ka tie ir lietoti kā pārstrādes palīglīdzekļi. Atbilstīgi būtu jāgroza Direktīva 2000/13/EK.

| (19) | Attiecībā uz pārtikas fermentiem būtu jāveic pastāvīga uzraudzība, un vajadzības gadījumā tie būtu jānovērtē atkārtoti, ņemot vērā lietošanas izmaiņas un jaunāko zinātnisko informāciju. |
| --- | --- |

(19)

Attiecībā uz pārtikas fermentiem būtu jāveic pastāvīga uzraudzība, un vajadzības gadījumā tie būtu jānovērtē atkārtoti, ņemot vērā lietošanas izmaiņas un jaunāko zinātnisko informāciju.

| (20) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (15). |
| --- | --- |

(20)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (15).

| (21) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt attiecīgus pārejas posma pasākumus. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(21)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt attiecīgus pārejas posma pasākumus. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (22) | Lai proporcionāli un efektīvi izstrādātu un atjauninātu ar pārtikas fermentiem saistītos Kopienas tiesību aktus, dalībvalstīm ir jāapkopo dati, jāapmainās ar informāciju un jāsaskaņo rīcība. Šajā nolūkā var noderēt pētījumi, kas atvieglotu lēmumu pieņemšanas procesu, palīdzot risināt konkrētus jautājumus. Ieteicams, lai šādus pētījumus saskaņā ar budžeta procedūru finansētu Kopiena. Šādu pasākumu finansēšana ir paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības verifikāciju saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (16). |
| --- | --- |

(22)

Lai proporcionāli un efektīvi izstrādātu un atjauninātu ar pārtikas fermentiem saistītos Kopienas tiesību aktus, dalībvalstīm ir jāapkopo dati, jāapmainās ar informāciju un jāsaskaņo rīcība. Šajā nolūkā var noderēt pētījumi, kas atvieglotu lēmumu pieņemšanas procesu, palīdzot risināt konkrētus jautājumus. Ieteicams, lai šādus pētījumus saskaņā ar budžeta procedūru finansētu Kopiena. Šādu pasākumu finansēšana ir paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības verifikāciju saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (16).

| (23) | Dalībvalstīm jāveic oficiāla kontrole, lai nodrošinātu šīs regulas prasību izpildi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 882/2004. |
| --- | --- |

(23)

Dalībvalstīm jāveic oficiāla kontrole, lai nodrošinātu šīs regulas prasību izpildi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 882/2004.

| (24) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, paredzēt Kopienas noteikumus par pārtikas fermentiem – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tirgus vienotības un augsta patērētāju aizsardzības līmeņa interesēs minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, paredzēt Kopienas noteikumus par pārtikas fermentiem – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tirgus vienotības un augsta patērētāju aizsardzības līmeņa interesēs minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu paredz noteikumus, kas attiecas uz pārtikā lietotiem pārtikas fermentiem, tostarp uz šādiem fermentiem, kurus lieto kā pārstrādes palīglīdzekļus, lai nodrošinātu iekšējā tirgus efektīvu darbību, vienlaikus nodrošinot augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni un augstu patērētāju aizsardzības līmeni, tostarp patērētāju interešu aizsardzību un godīgu pārtikas tirdzniecības praksi, attiecīgā gadījumā ņemot vērā vides aizsardzību.

Minētajā nolūkā ar šo regulu nosaka:

| a) | Kopienas atļauto pārtikas fermentu sarakstu; |
| --- | --- |

a)

Kopienas atļauto pārtikas fermentu sarakstu;

| b) | pārtikas fermentu lietojuma nosacījumus pārtikā; |
| --- | --- |

b)

pārtikas fermentu lietojuma nosacījumus pārtikā;

| c) | marķēšanas noteikumus pārtikas fermentiem, ko pārdod kā pārtikas fermentus. |
| --- | --- |

c)

marķēšanas noteikumus pārtikas fermentiem, ko pārdod kā pārtikas fermentus.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro pārtikas fermentiem, kas minēti 3. pantā.

2.   Šī regula neattiecas uz pārtikas fermentiem, ciktāl tos lieto, lai ražotu:

| a) | pārtikas piedevas, uz kurām attiecas Regulas (EK) Nr. 1333/2008 [par pārtikas piedevām] darbības joma; |
| --- | --- |

a)

pārtikas piedevas, uz kurām attiecas Regulas (EK) Nr. 1333/2008 [par pārtikas piedevām] darbības joma;

| b) | pārstrādes palīglīdzekļus. |
| --- | --- |

b)

pārstrādes palīglīdzekļus.

3.   Šo regulu piemēro, neskarot konkrētus Kopienas noteikumus, kas attiecas uz pārtikas fermentu lietojumu:

| a) | īpašā pārtikā, |
| --- | --- |

a)

īpašā pārtikā,

| b) | nolūkos, uz kuriem neattiecas šīs regulas darbības joma. |
| --- | --- |

b)

nolūkos, uz kuriem neattiecas šīs regulas darbības joma.

4.   Šī regula neattiecas uz mikrobu kultūrām, ko tradicionāli lieto pārtikas ražošanā un kas nejauši var ražot fermentus, bet ko speciāli neizmanto fermentu ražošanai.

3. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā izmanto Regulā (EK) Nr. 178/2002, Regulā (EK) Nr. 1829/2003 un Regulā (EK) Nr. 1333/2008 [par pārtikas piedevām] noteiktās definīcijas.

2.   Izmanto arī šādas definīcijas:

| a) | “pārtikas ferments” ir produkts, ko iegūst no augiem, dzīvniekiem vai mikroorganismiem vai to produktiem, tostarp, produkts, ko iegūst fermentācijas procesā, izmantojot mikroorganismus:






  i) | kas satur vienu vai vairākus fermentus, kurš spēj katalizēt kādu konkrētu bioķīmisku reakciju; un |
| --- | --- | --- |

a)

“pārtikas ferments” ir produkts, ko iegūst no augiem, dzīvniekiem vai mikroorganismiem vai to produktiem, tostarp, produkts, ko iegūst fermentācijas procesā, izmantojot mikroorganismus:

i)

kas satur vienu vai vairākus fermentus, kurš spēj katalizēt kādu konkrētu bioķīmisku reakciju; un

| ii) | ko tehnoloģisku apsvērumu dēļ pievieno pārtikai tās ražošanas, pārstrādes, sagatavošanas, apstrādes, iepakošanas, pārvadāšanas vai glabāšanas posmā; |
| --- | --- |

ii)

ko tehnoloģisku apsvērumu dēļ pievieno pārtikai tās ražošanas, pārstrādes, sagatavošanas, apstrādes, iepakošanas, pārvadāšanas vai glabāšanas posmā;

| b) | “pārtikas fermentu preparāts” ir preparāts, kas sastāv no viena vai vairākiem pārtikas fermentiem, kurā ir iekļautas tādas vielas kā pārtikas piedevas un/vai citas pārtikas sastāvdaļas, lai atvieglotu to glabāšanu, pārdošanu, standartizāciju, atšķaidīšanu vai šķīdināšanu. |
| --- | --- |

b)

“pārtikas fermentu preparāts” ir preparāts, kas sastāv no viena vai vairākiem pārtikas fermentiem, kurā ir iekļautas tādas vielas kā pārtikas piedevas un/vai citas pārtikas sastāvdaļas, lai atvieglotu to glabāšanu, pārdošanu, standartizāciju, atšķaidīšanu vai šķīdināšanu.

II NODAĻA

KOPIENAS ATĻAUTO PĀRTIKAS FERMENTU SARAKSTS

4. pants

Kopienas pārtikas fermentu saraksts

Tikai Kopienas sarakstā iekļautos pārtikas fermentus ir atļauts laist tirgū kā pārtikas fermentus un lietot pārtikā saskaņā ar specifikācijām un lietošanas nosacījumiem, kas paredzēti 7. panta 2. punktā.

5. pants

Neatbilstīgu pārtikas fermentu un/vai neatbilstīgas pārtikas aizliegums

Tirgū nelaiž pārtikas fermentus vai citu pārtiku, kurā izmantoti šādi pārtikas fermenti, ja pārtikas fermentu lietojums neatbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem.

6. pants

Vispārīgi nosacījumi pārtikas fermentu iekļaušanai Kopienas sarakstā

Pārtikas fermentus var iekļaut Kopienas sarakstā vienīgi tad, ja tie atbilst turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem un, attiecīgā gadījumā, citiem pamatotiem faktoriem:

| a) | pamatojoties uz pieejamo zinātnisko informāciju, ieteiktajās devās tie nerada bažas par kaitējumu patērētāju veselībai; |
| --- | --- |

a)

pamatojoties uz pieejamo zinātnisko informāciju, ieteiktajās devās tie nerada bažas par kaitējumu patērētāju veselībai;

| b) | pastāv pamatota tehnoloģiska vajadzība; un |
| --- | --- |

b)

pastāv pamatota tehnoloģiska vajadzība; un

| c) | to lietojums nemaldina patērētājus. Patērētāju maldināšana ir arī, bet ne tikai, jautājumi saistībā ar izmantoto sastāvdaļu veidu, svaigumu un kvalitāti, produkta vai ražošanas procesa dabīgumu vai produkta uzturvērtību. |
| --- | --- |

c)

to lietojums nemaldina patērētājus. Patērētāju maldināšana ir arī, bet ne tikai, jautājumi saistībā ar izmantoto sastāvdaļu veidu, svaigumu un kvalitāti, produkta vai ražošanas procesa dabīgumu vai produkta uzturvērtību.

7. pants

Kopienas pārtikas fermentu saraksta saturs

1.   Pārtikas fermentus, kas atbilst 6. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, var iekļaut Kopienas sarakstā saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1331/2008 [ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem] minēto procedūru.

2.   Kopienas sarakstā iekļauto pārtikas fermentu aprakstā norāda:

| a) | pārtikas fermenta nosaukumu; |
| --- | --- |

a)

pārtikas fermenta nosaukumu;

| b) | pārtikas fermenta specifikācijas, ieskaitot pārtikas fermenta izcelsmi, tīrības kritērijus un citu vajadzīgu informāciju; |
| --- | --- |

b)

pārtikas fermenta specifikācijas, ieskaitot pārtikas fermenta izcelsmi, tīrības kritērijus un citu vajadzīgu informāciju;

| c) | pārtiku, kam attiecīgo pārtikas fermentu ir atļauts pievienot, |
| --- | --- |

c)

pārtiku, kam attiecīgo pārtikas fermentu ir atļauts pievienot,

| d) | pārtikas fermenta lietojuma nosacījumus; attiecīgā gadījumā pārtikas fermentam nenosaka maksimāli pieļaujamo līmeni. Tādā gadījumā pārtikas fermentu izmanto saskaņā ar quantum satis principu; |
| --- | --- |

d)

pārtikas fermenta lietojuma nosacījumus; attiecīgā gadījumā pārtikas fermentam nenosaka maksimāli pieļaujamo līmeni. Tādā gadījumā pārtikas fermentu izmanto saskaņā ar quantum satis principu;

| e) | vajadzības gadījumā – ierobežojumus, kas attiecas uz pārtikas fermenta tiešu pārdošanu galapatērētājiem; |
| --- | --- |

e)

vajadzības gadījumā – ierobežojumus, kas attiecas uz pārtikas fermenta tiešu pārdošanu galapatērētājiem;

| f) | vajadzības gadījumā – īpašās prasības par to, kā jāmarķē pārtika, kurā ir lietoti pārtikas fermenti, lai nodrošinātu, ka galapatērētāji ir informēti par attiecīgās pārtikas fizisko stāvokli vai tās īpašo apstrādi. |
| --- | --- |

f)

vajadzības gadījumā – īpašās prasības par to, kā jāmarķē pārtika, kurā ir lietoti pārtikas fermenti, lai nodrošinātu, ka galapatērētāji ir informēti par attiecīgās pārtikas fizisko stāvokli vai tās īpašo apstrādi.

3.   Kopienas sarakstu groza saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1331/2008 [ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem] paredzēto kārtību.

8. pants

Pārtikas fermenti, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 1829/2003

1.   Pārtikas fermentus, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 1829/2003, var saskaņā ar šo regulu iekļaut Kopienas sarakstā tikai tad, kad tiem ir piešķirta atļauja saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003.

2.   Ja Kopienas sarakstā jau iekļautu pārtikas fermentu ražo no citiem izejmateriāliem, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 1829/2003, nav nepieciešams saņemt jaunu atļauju saskaņā ar šo regulu, ja vien uz jauno izejmateriālu attiecas atļauja, kas izsniegta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un ja pārtikas ferments atbilst saskaņā ar šo regulu noteiktajām specifikācijām.

9. pants

Lēmumi par interpretāciju

Vajadzības gadījumā saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru var pieņemt lēmumu par to, vai:

| a) | konkrēta viela atbilst 3. pantā iekļautajai pārtikas fermenta definīcijai; |
| --- | --- |

a)

konkrēta viela atbilst 3. pantā iekļautajai pārtikas fermenta definīcijai;

| b) | konkrēta pārtika ietilpst pārtikas kategorijā, kas iekļauta Kopienas pārtikas fermentu sarakstā. |
| --- | --- |

b)

konkrēta pārtika ietilpst pārtikas kategorijā, kas iekļauta Kopienas pārtikas fermentu sarakstā.

III NODAĻA

MARĶĒŠANA

10. pants

Tādu pārtikas fermentu un pārtikas fermentu preparātu marķējums, ko nav paredzēts pārdot galapatērētājiem

1.   Pārtikas fermentus un pārtikas fermentu preparātus, ko nav paredzēts pārdot galapatērētājiem, pārdodot atsevišķi vai maisījumos ar citiem pārtikas fermentiem un/vai citām pārtikas sastāvdaļām, kā noteikts Direktīvas 2000/13/EK 6. panta 4. punktā, var laist tirgū vienīgi ar šīs regulas 11. pantā noteikto marķējumu, kuram jābūt skaidri redzamam, labi salasāmam un neizdzēšamam. Šīs regulas 11. pantā noteiktā informācija ir izklāstīta pircējiem viegli saprotamā valodā.

2.   Savā teritorijā dalībvalsts, kurā produktu tirgo, saskaņā ar Līgumu var noteikt, ka 11. pantā paredzētā informācija ir vienā vai vairākās Kopienas oficiālajās valodās, kuru izvēle ir attiecīgās dalībvalsts ziņā. Tas neizslēdz iespēju šādu informāciju sniegt vairākās valodās.

11. pants

Vispārējās prasības attiecībā uz tādu pārtikas fermentu marķējumu, kurus nav paredzēts pārdot galapatērētājiem

1.   Ja pārtikas fermentus un pārtikas fermentu preparātus, ko nav paredzēts pārdot galapatērētājiem, pārdod atsevišķi vai maisījumos ar citiem pārtikas fermentiem vai preparātiem un/vai citām pārtikas sastāvdaļām, uz to iepakojuma vai taras ir šāda informācija:

| a) | šajā regulā noteiktais nosaukums katram pārtikas fermentam vai tirdzniecības apraksts, kas ietver katra pārtikas fermenta nosaukumu, vai, ja šāda nosaukuma nav, pieņemtais nosaukums, kas noteikts Starptautiskās bioķīmijas un molekulārās bioloģijas savienības (IUBMB) nomenklatūrā; |
| --- | --- |

a)

šajā regulā noteiktais nosaukums katram pārtikas fermentam vai tirdzniecības apraksts, kas ietver katra pārtikas fermenta nosaukumu, vai, ja šāda nosaukuma nav, pieņemtais nosaukums, kas noteikts Starptautiskās bioķīmijas un molekulārās bioloģijas savienības (IUBMB) nomenklatūrā;

| b) | norāde “lietošanai pārtikā” vai norāde “ierobežotai lietošanai pārtikā”, vai konkrētāka norāde par attiecīgās pārtikas piedevas paredzēto lietojumu pārtikā; |
| --- | --- |

b)

norāde “lietošanai pārtikā” vai norāde “ierobežotai lietošanai pārtikā”, vai konkrētāka norāde par attiecīgās pārtikas piedevas paredzēto lietojumu pārtikā;

| c) | vajadzības gadījumā – īpaši glabāšanas un/vai lietošanas nosacījumi; |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā – īpaši glabāšanas un/vai lietošanas nosacījumi;

| d) | marķējums, kas identificē partiju vai sēriju; |
| --- | --- |

d)

marķējums, kas identificē partiju vai sēriju;

| e) | lietošanas instrukcija gadījumos, kad, pārtikas fermentu lietojot nepareizi, tā pienācīgs lietojums nav iespējams; |
| --- | --- |

e)

lietošanas instrukcija gadījumos, kad, pārtikas fermentu lietojot nepareizi, tā pienācīgs lietojums nav iespējams;

| f) | ražotāja, fasētāja vai pārdevēja vārds un uzvārds vai uzņēmuma nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

f)

ražotāja, fasētāja vai pārdevēja vārds un uzvārds vai uzņēmuma nosaukums un adrese;

| g) | norāde par katras sastāvdaļas vai katras sastāvdaļu grupas maksimālo daudzumu, uz ko attiecas kvantitatīvais ierobežojums pārtikā, un/vai atbilstīga skaidri un viegli saprotama informācija, kas ļauj pircējam ievērot šo regulu vai citus attiecīgus Kopienas tiesību aktus; ja tādi paši kvantitatīvi ierobežojumi attiecas uz kādu sastāvdaļu grupu, ko izmanto atsevišķi vai kopā, saturu var norādīt ar vienu skaitli; kvantitatīvo ierobežojumu izsaka vai nu skaitliski, vai atbilstīgi quantum satis principam; |
| --- | --- |

g)

norāde par katras sastāvdaļas vai katras sastāvdaļu grupas maksimālo daudzumu, uz ko attiecas kvantitatīvais ierobežojums pārtikā, un/vai atbilstīga skaidri un viegli saprotama informācija, kas ļauj pircējam ievērot šo regulu vai citus attiecīgus Kopienas tiesību aktus; ja tādi paši kvantitatīvi ierobežojumi attiecas uz kādu sastāvdaļu grupu, ko izmanto atsevišķi vai kopā, saturu var norādīt ar vienu skaitli; kvantitatīvo ierobežojumu izsaka vai nu skaitliski, vai atbilstīgi quantum satis principam;

| h) | neto masa; |
| --- | --- |

h)

neto masa;

| i) | pārtikas fermenta(-u) iedarbība; |
| --- | --- |

i)

pārtikas fermenta(-u) iedarbība;

| j) | minimālais derīguma termiņš vai izlietošanas termiņš; |
| --- | --- |

j)

minimālais derīguma termiņš vai izlietošanas termiņš;

| k) | atbilstīgos gadījumos informācija par pārtikas fermentiem vai citām vielām, kas ir minētas šajā pantā un uzskaitītas Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikumā. |
| --- | --- |

k)

atbilstīgos gadījumos informācija par pārtikas fermentiem vai citām vielām, kas ir minētas šajā pantā un uzskaitītas Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikumā.

2.   Ja pārtikas fermentus un/vai pārtikas fermentu preparātus pārdod maisījumos ar citiem pārtikas fermentiem un/vai citām pārtikas sastāvdaļām, uz to iepakojuma vai taras ir visu sastāvdaļu saraksts dilstošā secībā pēc to masas daļas kopējā masā.

3.   Uz pārtikas fermentu preparātu iepakojuma vai taras ir visu sastāvdaļu saraksts dilstošā secībā pēc to masas daļas kopējā masā.

4.   Atkāpjoties no 1., 2. un 3. punkta, 1. punkta e) līdz g) apakšpunktā un 2. un 3. punktā noteikto informāciju var norādīt vienīgi tajos sūtījuma pavaddokumentos, kas jāiesniedz kopā ar sūtījumu vai pirms tā piegādes, ar noteikumu, ka uz attiecīgā produkta iepakojuma vai taras skaidri redzamā vietā ir norāde “ne mazumtirdzniecībai”.

5.   Atkāpjoties no 1., 2. un 3. punkta, ja pārtikas fermentus vai pārtikas fermentu preparātus piegādā cisternās, visu minēto informāciju var norādīt vienīgi tajos sūtījuma pavaddokumentos, kas jāiesniedz kopā ar sūtījumu.

12. pants

Tādu pārtikas fermentu un pārtikas fermentu preparātu marķējums, ko ir paredzēts pārdot galapatērētājiem

1.   Neskarot Direktīvu 2000/13/EK, Padomes Direktīvu 89/396/EEK (1991. gada 14. jūnijs) par norādēm vai zīmēm, kas identificē pārtikas produkta partiju (17) un Regulu (EK) Nr. 1829/2003, pārtikas fermentus un pārtikas fermentu preparātus, ko pārdod atsevišķi vai maisījumos ar citiem pārtikas fermentiem vai preparātiem un/vai citām pārtikas sastāvdaļām un kas ir paredzēti pārdošanai galapatērētājiem, var laist tirgū vienīgi tad, ja uz to iepakojuma ir šāda informācija:

| a) | šajā regulā noteiktais nosaukums katram pārtikas fermentam vai tirdzniecības apraksts, kas ietver katra pārtikas fermenta nosaukumu, vai, ja šāda nosaukuma nav, pieņemtais nosaukums, kas noteikts IUBMB nomenklatūrā; |
| --- | --- |

a)

šajā regulā noteiktais nosaukums katram pārtikas fermentam vai tirdzniecības apraksts, kas ietver katra pārtikas fermenta nosaukumu, vai, ja šāda nosaukuma nav, pieņemtais nosaukums, kas noteikts IUBMB nomenklatūrā;

| b) | norāde “lietošanai pārtikā” vai norāde “ierobežotai lietošanai pārtikā”, vai konkrētāka norāde par attiecīgā pārtikas fermenta paredzēto lietojumu pārtikā. |
| --- | --- |

b)

norāde “lietošanai pārtikā” vai norāde “ierobežotai lietošanai pārtikā”, vai konkrētāka norāde par attiecīgā pārtikas fermenta paredzēto lietojumu pārtikā.

2.   Uz šā panta 1. punktā minēto informāciju atbilstīgi attiecas Direktīvas 2000/13/EK 13. panta 2. punkts.

13. pants

Citas prasības par marķējumu

Šīs regulas 10. līdz 12. pants neskar sīkāk izstrādātus vai plašākus normatīvos vai administratīvos aktus attiecībā uz bīstamu vielu un preparātu masu un izmēriem vai noformējumu, klasifikāciju, iepakojumu un marķējumu, vai attiecībā uz šādu vielu un preparātu pārvadāšanu.

IV NODAĻA

PROCEDŪRAS NOTEIKUMI UN ĪSTENOŠANA

14. pants

Pienākums sniegt informāciju

1.   Pārtikas fermentu ražotāji vai lietotāji nekavējoties informē Komisiju par jebkuru jaunu zinātnisku vai tehnisku informāciju, kas varētu ietekmēt attiecīgā pārtikas fermenta nekaitīguma novērtējumu.

2.   Gadījumos, kad pārtikas fermentus, kas jau apstiprināti saskaņā ar šo regulu, iegūst ar ražošanas metodēm vai no izejmateriāliem, kuri ievērojami atšķiras no Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk “Iestāde”) risku izvērtējumā iekļautajiem, pirms pārtikas fermenta tirgošanas ražotājs vai lietotājs iesniedz Komisijai datus, kas vajadzīgi, lai Iestāde veiktu pārtikas fermenta novērtējumu attiecībā uz grozīto ražošanas metodi vai īpašībām.

3.   Pārtikas fermentu ražotāji vai lietotāji pēc Komisijas pieprasījuma informē Komisiju par attiecīgā pārtikas fermenta faktisko lietojumu. Komisija šādu informāciju dara pieejamu dalībvalstīm.

15. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

16. pants

Kopienas saskaņoto politiku finansēšana

Juridiskais pamats no minētās regulas izrietošo pasākumu finansēšanai ir Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. panta 1. punkta c) apakšpunkts.

V NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

17. pants

Kopienas pārtikas fermentu saraksta izveide

1.   Kopienas pārtikas fermentu sarakstu veido, pamatojoties uz pieteikumiem, ko iesniedz saskaņā ar 2. punktu.

2.   Ieinteresētās puses var iesniegt pieteikumus par pārtikas fermentu iekļaušanu Kopienas sarakstā.

Šo pieteikumu iesniegšanas termiņš ir 24 mēneši pēc īstenošanas pasākumu piemērošanas dienas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 [ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem] 9. panta 1. punktu.

3.   Komisija izveido visu to pārtikas fermentu reģistru, kuru iekļaušanu Kopienas sarakstā tā gatavojas apsvērt, ja saskaņā ar 2. punktu ir saņemts attiecīgs iesniegums, kas atbilst derīguma kritērijiem, ko nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 [ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem] 9. panta 1. punktu (“Reģistrs”). Reģistrs ir publiski pieejams.

Komisija nodod pieteikumus Iestādei, kas sniedz atzinumu.

4.   Kopienas sarakstu apstiprina Komisija saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1331/2008 [ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem] noteikto kārtību, pēc tam, kad Iestāde ir sniegusi atzinumu par katru Reģistrā iekļauto pārtikas fermentu.

Tomēr, atkāpjoties no minētās procedūras:

| a) | Regulas (EK) Nr. 1331/2008 [ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem] 5. panta 1. punkts neattiecas uz Iestādes atzinuma pieņemšanu; |
| --- | --- |

a)

Regulas (EK) Nr. 1331/2008 [ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem] 5. panta 1. punkts neattiecas uz Iestādes atzinuma pieņemšanu;

| b) | Komisija pirmo reizi apstiprina Kopienas sarakstu pēc tam, kad Iestāde ir sniegusi atzinumu par visiem Reģistrā uzskaitītajiem pārtikas fermentiem. |
| --- | --- |

b)

Komisija pirmo reizi apstiprina Kopienas sarakstu pēc tam, kad Iestāde ir sniegusi atzinumu par visiem Reģistrā uzskaitītajiem pārtikas fermentiem.

5.   Vajadzības gadījumā šā panta atbilstīgus pārejas pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot, pieņem saskaņā ar 15. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

18. pants

Pārejas pasākumi

1.   Neskarot 7. un 17. pantu, sastādot Kopienas sarakstu, tajā iekļauj šādus pārtikas fermentus:

| a) | E 1103 invertāzi un E 1105 lizocīmu, norādot to izmantošanas nosacījumus saskaņā ar Direktīvas 95/2/EK I pielikumu un III pielikuma C daļu; |
| --- | --- |

a)

E 1103 invertāzi un E 1105 lizocīmu, norādot to izmantošanas nosacījumus saskaņā ar Direktīvas 95/2/EK I pielikumu un III pielikuma C daļu;

| b) | ureāzi, beta-glikanāzi un lizocīmu lietošanai vīnā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1493/1999 un tās īstenošanas noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

ureāzi, beta-glikanāzi un lizocīmu lietošanai vīnā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1493/1999 un tās īstenošanas noteikumiem.

2.   Pārtikas fermentus, pārtikas fermentu preparātus un pārtiku, kuras sastāvā ir pārtikas fermenti, kuri tika laisti tirgū vai marķēti līdz 2010. gada 20. janvārim, ja minētie neatbilst 10. līdz 12. panta prasībām, var turpināt tirgot līdz to minimālajam derīguma termiņa vai izlietošanas termiņa beigām.

19. pants

Direktīvas 83/417/EEK grozījumi

Direktīvas 83/417/EEK I pielikuma III sadaļas d) punkta ievilkumus aizstāj ar šādiem ievilkumiem:

| “— | renīns, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1332/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas fermentiem (18); |
| --- | --- |

“—

renīns, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1332/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas fermentiem (18);

| — | citi piena recēšanas fermenti, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. 1332/2008. |
| --- | --- |

—

citi piena recēšanas fermenti, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. 1332/2008.

20. pants

Regulas (EK) Nr. 1493/1999 grozījumi

Regulas (EK) Nr. 1493/1999 43. pantam pievieno šādu punktu:

“3.   Fermenti un fermentu preparāti, ko izmanto IV pielikumā uzskaitītajās atļautajās, ar vīndarību saistītajās darbībās un procesos, atbilst prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1332/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas fermentiem (19).

21. pants

Direktīvas 2000/13/EK grozījumi

Direktīvu 2000/13/EK groza šādi:

| 1) | direktīvas 6. panta 4. punktu groza šādi:






  a) | punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “a) | “sastāvdaļa” ir jebkura viela, ieskaitot piedevas un fermentus, ko lieto pārtikas ražošanas vai sagatavošanas procesā un ko, tostarp arī izmainītā veidā, satur arī gatavā pārtika;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

direktīvas 6. panta 4. punktu groza šādi:

a)

punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“a)

“sastāvdaļa” ir jebkura viela, ieskaitot piedevas un fermentus, ko lieto pārtikas ražošanas vai sagatavošanas procesā un ko, tostarp arī izmainītā veidā, satur arī gatavā pārtika;”;

| b) | ievadvārdu “piedevas” c) apakšpunkta ii) punktā aizstāj ar vārdkopu “piedevas un fermenti”; |
| --- | --- |

b)

ievadvārdu “piedevas” c) apakšpunkta ii) punktā aizstāj ar vārdkopu “piedevas un fermenti”;

| c) | vārdkopu “piedevas vai aromatizētāji” c) apakšpunkta iii) punktā aizstāj ar vārdkopu “piedevas vai fermenti vai aromatizētāji”; |
| --- | --- |

c)

vārdkopu “piedevas vai aromatizētāji” c) apakšpunkta iii) punktā aizstāj ar vārdkopu “piedevas vai fermenti vai aromatizētāji”;

| 2) | Direktīvas 6. panta 6. punktam pievieno šādu ievilkumu:






  “— | apzīmējot fermentus, izņemot 4. punkta c) apakšpunkta ii) punktā minētos fermentus, norāda vienas II pielikumā uzskaitītās sastāvdaļu kategorijas nosaukumu, kam seko attiecīgā fermenta konkrēts nosaukums;”. |
| --- | --- | --- |

2)

Direktīvas 6. panta 6. punktam pievieno šādu ievilkumu:

“—

apzīmējot fermentus, izņemot 4. punkta c) apakšpunkta ii) punktā minētos fermentus, norāda vienas II pielikumā uzskaitītās sastāvdaļu kategorijas nosaukumu, kam seko attiecīgā fermenta konkrēts nosaukums;”.

22. pants

Direktīvas 2001/112/EK grozījumi

Direktīvas 2001/112/EK I pielikuma II sadaļas 2. punkta ceturto, piekto un sesto ievilkumu aizstāj ar šādiem ievilkumiem:

| “— | pektolītiskie fermenti, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1332/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas fermentiem (20); |
| --- | --- |

“—

pektolītiskie fermenti, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1332/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas fermentiem (20);

20

| — | proteolītiskie fermenti, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. 1332/2008; |
| --- | --- |

—

proteolītiskie fermenti, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. 1332/2008;

| — | amilolītiskie fermenti, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. 1332/2008. |
| --- | --- |

—

amilolītiskie fermenti, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. 1332/2008.

23. pants

Regulas (EK) Nr. 258/97 grozījumi

Regulas (EK) Nr. 258/1997 2. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

| “d) | pārtikas fermenti, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1332/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas fermentiem (21). |
| --- | --- |

“d)

pārtikas fermenti, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1332/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas fermentiem (21).

21

24. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 4. pantu piemēro no Kopienas saraksta piemērošanas dienas. Līdz minētajai dienai dalībvalstīs turpina piemērot spēkā esošos attiecīgās valsts noteikumus, kas attiecas uz pārtikas fermentu un ar pārtikas fermentiem ražotas pārtikas laišanu tirgū un lietošanu.

Šīs regulas 10. līdz 13. pantu piemēro no 2010. gada 20. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2008. gada 16. decembrī.

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  OV C 168, 20.7.2007., 34. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 10. jūlija Atzinums (OV C 175 E, 10.7.2008., 162. lpp.), Padomes 2008. gada 10. marta Kopējā nostāja (OV C 111 E, 6.5.2008., 32. lpp.), Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2008. gada 18. novembra Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 16. lpp.

3

Oficiālā Vēstneša

(4)  OV L 10, 12.1.2002., 58. lpp.

4

(5)  OV L 237, 26.8.1983., 25. lpp.

5

(6)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp.

6

(7)  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.

7

(8)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.

8

Oficiālā Vēstneša

(9)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

9

(10)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

10

(11)  OV L 61, 18.3.1995., 1. lpp.

11

(12)  OV L 127, 15.5.2008., 13. lpp.

12

(13)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp.

13

(14)  OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.

14

(15)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

15

(16)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp. Labotā versija OV L 191, 28.5.2004., 1. lpp.

16

(17)  OV L 186, 30.6.1989., 21. lpp.

17

(18)  OV L 354, 31.12.2008., 7. lpp.”

18

(19)  OV L 354, 31.12.2008., 7. lpp.”

19

(20)  OV L 354, 31.12.2008., 7. lpp.”

20

(21)  OV L 354, 31.12.2008., 7. lpp.”

21

---

| 31.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/16

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1333/2008

(2008. gada 16. decembris)

par pārtikas piedevām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Nekaitīgas un veselīgas pārtikas brīva aprite ir būtisks iekšējā tirgus aspekts, un tā ievērojami uzlabo iedzīvotāju veselību un labklājību, kā arī viņu sociālās un ekonomiskās intereses. |
| --- | --- |

(1)

Nekaitīgas un veselīgas pārtikas brīva aprite ir būtisks iekšējā tirgus aspekts, un tā ievērojami uzlabo iedzīvotāju veselību un labklājību, kā arī viņu sociālās un ekonomiskās intereses.

| (2) | Īstenojot Kopienas politikas nostādnes, būtu jānodrošina augsts cilvēku dzīvības un veselības aizsardzības līmenis. |
| --- | --- |

(2)

Īstenojot Kopienas politikas nostādnes, būtu jānodrošina augsts cilvēku dzīvības un veselības aizsardzības līmenis.

| (3) | Šī regula aizstāj agrākās direktīvas un lēmumus par pārtikas piedevām, ko atļauts izmantot pārtikā, ar mērķi nodrošināt iekšējā tirgus efektīvu darbību, vienlaikus nodrošinot augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni un augstu patērētāju aizsardzības līmeni, tostarp patērētāju interešu aizsardzību, piemērojot visaptverošas un vienkāršotas procedūras. |
| --- | --- |

(3)

Šī regula aizstāj agrākās direktīvas un lēmumus par pārtikas piedevām, ko atļauts izmantot pārtikā, ar mērķi nodrošināt iekšējā tirgus efektīvu darbību, vienlaikus nodrošinot augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni un augstu patērētāju aizsardzības līmeni, tostarp patērētāju interešu aizsardzību, piemērojot visaptverošas un vienkāršotas procedūras.

| (4) | Ar šo regulu Kopienas līmenī saskaņo pārtikas piedevu lietojumu pārtikā. Tā attiecas arī uz pārtikas piedevu lietojumu pārtikā, kā noteikts Padomes Direktīvā 89/398/EEK (1989. gada 3. maijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz īpašas diētas pārtikas produktiem (3), un dažu pārtikas krāsvielu lietojumu gaļas izstrādājumu veselīguma marķēšanai un olu dekorēšanai un marķēšanai. Ar šo regulu saskaņo arī pārtikas piedevu lietojumu pārtikas piedevās un pārtikas fermentos, tādējādi nodrošinot to nekaitīgumu un kvalitāti un atvieglojot to glabāšanu un izmantošanu. Tas līdz šim nav reglamentēts Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

(4)

Ar šo regulu Kopienas līmenī saskaņo pārtikas piedevu lietojumu pārtikā. Tā attiecas arī uz pārtikas piedevu lietojumu pārtikā, kā noteikts Padomes Direktīvā 89/398/EEK (1989. gada 3. maijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz īpašas diētas pārtikas produktiem (3), un dažu pārtikas krāsvielu lietojumu gaļas izstrādājumu veselīguma marķēšanai un olu dekorēšanai un marķēšanai. Ar šo regulu saskaņo arī pārtikas piedevu lietojumu pārtikas piedevās un pārtikas fermentos, tādējādi nodrošinot to nekaitīgumu un kvalitāti un atvieglojot to glabāšanu un izmantošanu. Tas līdz šim nav reglamentēts Kopienas līmenī.

| (5) | Pārtikas piedevas ir vielas, ko pašas par sevi uzturā parasti nelieto, bet ko šajā regulā aprakstītu tehnoloģisku apsvērumu dēļ ar nolūku pievieno pārtikai, piemēram, lai to saglabātu. Šai regulai būtu jāattiecas uz visām pārtikas piedevām, un tādēļ funkcionālo grupu saraksts būtu jāatjaunina, ņemot vērā zinātniskos sasniegumus un tehnoloģiju attīstību. Tomēr vielas nav uzskatāmas par pārtikas piedevām, ja tās lieto, lai piešķirtu aromātu un/vai garšu vai uzturvērtības nolūkos, piemēram, sāls aizstājēji, vitamīni vai minerālvielas. Turklāt no šīs regulas darbības jomas būtu jāizslēdz arī vielas, kuras uzskata par pārtiku, bet var izmantot tehnoloģiskos nolūkos, piemēram, nātrija hlorīds vai safrāns, ko lieto kā krāsvielu, kā arī pārtikas fermenti. Tomēr šīs regulas nozīmē par piedevām būtu jāuzskata no pārtikas iegūti preparāti un citi dabīgu izejvielu materiāli, kas ir paredzēti, lai tehnoloģiski ietekmētu galaproduktu, un ko iegūst no uzturvielām vai aromātiskajām sastāvdaļām radniecīgu sastāvdaļu (piem., pigmentu) selektīvā ekstrakcijā. Visbeidzot, uz pārtikas fermentiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1332/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas fermentiem (4), kas izslēdz šīs regulas piemērošanu. |
| --- | --- |

(5)

Pārtikas piedevas ir vielas, ko pašas par sevi uzturā parasti nelieto, bet ko šajā regulā aprakstītu tehnoloģisku apsvērumu dēļ ar nolūku pievieno pārtikai, piemēram, lai to saglabātu. Šai regulai būtu jāattiecas uz visām pārtikas piedevām, un tādēļ funkcionālo grupu saraksts būtu jāatjaunina, ņemot vērā zinātniskos sasniegumus un tehnoloģiju attīstību. Tomēr vielas nav uzskatāmas par pārtikas piedevām, ja tās lieto, lai piešķirtu aromātu un/vai garšu vai uzturvērtības nolūkos, piemēram, sāls aizstājēji, vitamīni vai minerālvielas. Turklāt no šīs regulas darbības jomas būtu jāizslēdz arī vielas, kuras uzskata par pārtiku, bet var izmantot tehnoloģiskos nolūkos, piemēram, nātrija hlorīds vai safrāns, ko lieto kā krāsvielu, kā arī pārtikas fermenti. Tomēr šīs regulas nozīmē par piedevām būtu jāuzskata no pārtikas iegūti preparāti un citi dabīgu izejvielu materiāli, kas ir paredzēti, lai tehnoloģiski ietekmētu galaproduktu, un ko iegūst no uzturvielām vai aromātiskajām sastāvdaļām radniecīgu sastāvdaļu (piem., pigmentu) selektīvā ekstrakcijā. Visbeidzot, uz pārtikas fermentiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1332/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas fermentiem (4), kas izslēdz šīs regulas piemērošanu.

| (6) | No šīs regulas darbības jomas būtu izslēdzamas vielas, ko pašas par sevi uzturā nelieto, bet ko apzināti izmanto pārtikas pārstrādē un kas gatavā pārtikā paliek vienīgi atlieku veidā, un galaproduktu tehnoloģiski neietekmē (pārstrādes palīglīdzekļi). |
| --- | --- |

(6)

No šīs regulas darbības jomas būtu izslēdzamas vielas, ko pašas par sevi uzturā nelieto, bet ko apzināti izmanto pārtikas pārstrādē un kas gatavā pārtikā paliek vienīgi atlieku veidā, un galaproduktu tehnoloģiski neietekmē (pārstrādes palīglīdzekļi).

| (7) | Pārtikas piedevas būtu jāatļauj un jālieto vienīgi tad, ja tās atbilst šajā regulā noteiktajiem kritērijiem. Lietojot pārtikas piedevas, tām jābūt nekaitīgām, to lietojuma pamatā jābūt tehnoloģiskai vajadzībai, un to lietojums nedrīkst maldināt patērētājus, kā arī patērētājiem jāgūst labums no tām. Patērētāja maldināšana ir saistīta ar lietoto sastāvdaļu īpašībām, svaigumu un kvalitāti, produkta vai ražošanas procesa dabīgumu vai produkta uzturvērtību, tostarp augļu un dārzeņu saturu produktā, vai ar citiem iespējamiem aspektiem. Pārtikas piedevu apstiprināšanā būtu jāņem vērā arī citi ar konkrēto jautājumu saistīti faktori, tostarp sociāli, ekonomiski, ar tradīcijām saistīti, kā arī ētikas un vides faktori, piesardzības princips un kontroles iespējamība. Nosakot pārtikas piedevu lietošanu un maksimālo līmeni, būtu jāņem vērā attiecīgās pārtikas piedevas uzņemšana no citiem avotiem un tās izmantošana pārtikā, ko lieto īpašas patērētāju grupas (piemēram, alerģiski patērētāji). |
| --- | --- |

(7)

Pārtikas piedevas būtu jāatļauj un jālieto vienīgi tad, ja tās atbilst šajā regulā noteiktajiem kritērijiem. Lietojot pārtikas piedevas, tām jābūt nekaitīgām, to lietojuma pamatā jābūt tehnoloģiskai vajadzībai, un to lietojums nedrīkst maldināt patērētājus, kā arī patērētājiem jāgūst labums no tām. Patērētāja maldināšana ir saistīta ar lietoto sastāvdaļu īpašībām, svaigumu un kvalitāti, produkta vai ražošanas procesa dabīgumu vai produkta uzturvērtību, tostarp augļu un dārzeņu saturu produktā, vai ar citiem iespējamiem aspektiem. Pārtikas piedevu apstiprināšanā būtu jāņem vērā arī citi ar konkrēto jautājumu saistīti faktori, tostarp sociāli, ekonomiski, ar tradīcijām saistīti, kā arī ētikas un vides faktori, piesardzības princips un kontroles iespējamība. Nosakot pārtikas piedevu lietošanu un maksimālo līmeni, būtu jāņem vērā attiecīgās pārtikas piedevas uzņemšana no citiem avotiem un tās izmantošana pārtikā, ko lieto īpašas patērētāju grupas (piemēram, alerģiski patērētāji).

| (8) | Pārtikas piedevām jāatbilst apstiprinātajām specifikācijām, kurās būtu jāiekļauj informācija, kas pienācīgi identificē attiecīgo pārtikas piedevu, tostarp tās izcelsmi, un apraksta pieņemamos tīrības kritērijus. Agrāk izstrādātās pārtikas piedevu specifikācijas, kas ir iekļautas Komisijas Direktīvā 95/31/EK (1995. gada 5. jūlijs) par pārtikas produktos lietojamo saldinātāju noteiktajiem tīrības kritērijiem (5), Komisijas Direktīvā 95/45/EK (1995. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus krāsvielām, kuras lieto pārtikas produktos (6), un Komisijas Direktīvā 96/77/EK (1996. gada 2. decembris) par noteiktajiem tīrības kritērijiem pārtikas piedevām, izņemot krāsvielas un saldinātājus (7), būtu jāsaglabā spēkā līdz attiecīgo piedevu iekļaušanai šīs regulas pielikumos. Tad specifikācijas, kas attiecas uz šīm piedevām, būtu jāizklāsta regulā. Minētajām specifikācijām būtu tieši jāattiecas uz Kopienas sarakstos iekļautajām piedevām, kas noteiktas šīs regulas pielikumos. Tomēr, ņemot vērā šādu specifikāciju sarežģītību un saturu, skaidrības labad tās pašas par sevi nebūtu jāiekļauj Kopienas sarakstos, bet jāizklāsta vienā vai vairākās atsevišķās regulās. |
| --- | --- |

(8)

Pārtikas piedevām jāatbilst apstiprinātajām specifikācijām, kurās būtu jāiekļauj informācija, kas pienācīgi identificē attiecīgo pārtikas piedevu, tostarp tās izcelsmi, un apraksta pieņemamos tīrības kritērijus. Agrāk izstrādātās pārtikas piedevu specifikācijas, kas ir iekļautas Komisijas Direktīvā 95/31/EK (1995. gada 5. jūlijs) par pārtikas produktos lietojamo saldinātāju noteiktajiem tīrības kritērijiem (5), Komisijas Direktīvā 95/45/EK (1995. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus krāsvielām, kuras lieto pārtikas produktos (6), un Komisijas Direktīvā 96/77/EK (1996. gada 2. decembris) par noteiktajiem tīrības kritērijiem pārtikas piedevām, izņemot krāsvielas un saldinātājus (7), būtu jāsaglabā spēkā līdz attiecīgo piedevu iekļaušanai šīs regulas pielikumos. Tad specifikācijas, kas attiecas uz šīm piedevām, būtu jāizklāsta regulā. Minētajām specifikācijām būtu tieši jāattiecas uz Kopienas sarakstos iekļautajām piedevām, kas noteiktas šīs regulas pielikumos. Tomēr, ņemot vērā šādu specifikāciju sarežģītību un saturu, skaidrības labad tās pašas par sevi nebūtu jāiekļauj Kopienas sarakstos, bet jāizklāsta vienā vai vairākās atsevišķās regulās.

| (9) | Dažu pārtikas piedevu īpašs lietojums ir atļauts atsevišķās ar vīndarību saistītās atļautās darbībās un procesos. Šīs pārtikas piedevas būtu jālieto saskaņā ar šo regulu un konkrētajiem attiecīgo Kopienas tiesību aktu noteikumiem. |
| --- | --- |

(9)

Dažu pārtikas piedevu īpašs lietojums ir atļauts atsevišķās ar vīndarību saistītās atļautās darbībās un procesos. Šīs pārtikas piedevas būtu jālieto saskaņā ar šo regulu un konkrētajiem attiecīgo Kopienas tiesību aktu noteikumiem.

| (10) | Lai nodrošinātu saskaņotību, pārtikas piedevu risku novērtējums un atļauju piešķiršana būtu jāveic saskaņā ar kārtību, kas paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1331/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (8). |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu saskaņotību, pārtikas piedevu risku novērtējums un atļauju piešķiršana būtu jāveic saskaņā ar kārtību, kas paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1331/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (8).

| (11) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (9), par jautājumiem, kas varētu ietekmēt sabiedrības veselību, jāapspriežas ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (turpmāk “Iestāde”). |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (9), par jautājumiem, kas varētu ietekmēt sabiedrības veselību, jāapspriežas ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (turpmāk “Iestāde”).

| (12) | Pārtikas piedevām, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (10), atļaujas būtu jāpiešķir gan saskaņā ar minēto regulu, gan arī saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(12)

Pārtikas piedevām, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (10), atļaujas būtu jāpiešķir gan saskaņā ar minēto regulu, gan arī saskaņā ar šo regulu.

| (13) | Gadījumos, kad pārtikas piedevas, kas jau ir atļautas saskaņā ar šo regulu, ražo, izmantojot metodes vai izejmateriālus, kuri būtiski atšķiras no tiem, kas ir iekļauti Iestādes risku novērtējumā, vai atšķiras no tiem, kas ir minēti izstrādātajās specifikācijās, šīs pārtikas piedevas būtu jādod pārbaudīt Iestādei. “Būtiski atšķirīgs” var nozīmēt, inter alia, ražošanas metodes maiņu, augu ekstraktu vietā izmantojot fermentāciju kāda mikroorganisma vai ģenētiski modificēta mikroorganisma iedarbībā, izejmateriālu maiņu vai daļiņu izmēra maiņu, tostarp nanotehnoloģiju izmantošanu. |
| --- | --- |

(13)

Gadījumos, kad pārtikas piedevas, kas jau ir atļautas saskaņā ar šo regulu, ražo, izmantojot metodes vai izejmateriālus, kuri būtiski atšķiras no tiem, kas ir iekļauti Iestādes risku novērtējumā, vai atšķiras no tiem, kas ir minēti izstrādātajās specifikācijās, šīs pārtikas piedevas būtu jādod pārbaudīt Iestādei. “Būtiski atšķirīgs” var nozīmēt, inter alia, ražošanas metodes maiņu, augu ekstraktu vietā izmantojot fermentāciju kāda mikroorganisma vai ģenētiski modificēta mikroorganisma iedarbībā, izejmateriālu maiņu vai daļiņu izmēra maiņu, tostarp nanotehnoloģiju izmantošanu.

| (14) | Pārtikas piedevas būtu nepārtraukti jāpārrauga un vajadzības gadījumā jānovērtē atkārtoti, ņemot vērā lietojuma nosacījumu izmaiņas un jaunāko zinātnisko informāciju. Vajadzības gadījumā Komisijai kopā ar dalībvalstīm būtu jāapsver atbilstoša rīcība. |
| --- | --- |

(14)

Pārtikas piedevas būtu nepārtraukti jāpārrauga un vajadzības gadījumā jānovērtē atkārtoti, ņemot vērā lietojuma nosacījumu izmaiņas un jaunāko zinātnisko informāciju. Vajadzības gadījumā Komisijai kopā ar dalībvalstīm būtu jāapsver atbilstoša rīcība.

| (15) | Dalībvalstīm, kas 1992. gada 1. janvārī ir saglabājušas aizliegumus lietot atsevišķas piedevas dažos īpašos, par tradicionāliem uzskatāmos pārtikas produktos, ko ražo to teritorijā, būtu jāļauj saglabāt spēkā šos aizliegumus. Turklāt attiecībā uz tādiem produktiem kā, piemēram, “Feta” vai “Salame cacciatore” šī regula nedrīkstētu ierobežot stingrākos ar atsevišķu kategoriju lietojumu saistītos noteikumus, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 (2006. gada 20. marts) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (11) un Padomes Regulā (EK) Nr. 509/2006 (2006. gada 20. marts) par lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem kā garantētām tradicionālām īpatnībām (12). |
| --- | --- |

(15)

Dalībvalstīm, kas 1992. gada 1. janvārī ir saglabājušas aizliegumus lietot atsevišķas piedevas dažos īpašos, par tradicionāliem uzskatāmos pārtikas produktos, ko ražo to teritorijā, būtu jāļauj saglabāt spēkā šos aizliegumus. Turklāt attiecībā uz tādiem produktiem kā, piemēram, “Feta” vai “Salame cacciatore” šī regula nedrīkstētu ierobežot stingrākos ar atsevišķu kategoriju lietojumu saistītos noteikumus, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 (2006. gada 20. marts) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (11) un Padomes Regulā (EK) Nr. 509/2006 (2006. gada 20. marts) par lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem kā garantētām tradicionālām īpatnībām (12).

| (16) | Ja nav noteikti nekādi papildu ierobežojumi, piedeva var atrasties pārtikā nevis tiešas pievienošanas rezultātā, bet kā pārnesums no sastāvdaļas, kurā šī piedeva bija atļauta, ar nosacījumu, ka piedevas līmenis gala produktā nav lielāks par to, kāds tas būtu bijis, ja to pievienotu ar sastāvdaļu palīdzību, piemērotos tehniskos apstākļos un izmantojot labu ražošanas praksi. |
| --- | --- |

(16)

Ja nav noteikti nekādi papildu ierobežojumi, piedeva var atrasties pārtikā nevis tiešas pievienošanas rezultātā, bet kā pārnesums no sastāvdaļas, kurā šī piedeva bija atļauta, ar nosacījumu, ka piedevas līmenis gala produktā nav lielāks par to, kāds tas būtu bijis, ja to pievienotu ar sastāvdaļu palīdzību, piemērotos tehniskos apstākļos un izmantojot labu ražošanas praksi.

| (17) | Pārtikas piedevas turpina marķēt saskaņā ar vispārējiem marķēšanas noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/13/EK (2000. gada 20. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (13) un – attiecīgos gadījumos – Regulā (EK) Nr. 1829/2003 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1830/2003 (2003. gada 22. septembris), kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību (14). Turklāt šajā regulā būtu jāparedz īpaši marķēšanas noteikumi pārtikas piedevām, ko ražotājiem vai galapatērētājiem pārdod kā pārtikas piedevas. |
| --- | --- |

(17)

Pārtikas piedevas turpina marķēt saskaņā ar vispārējiem marķēšanas noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/13/EK (2000. gada 20. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (13) un – attiecīgos gadījumos – Regulā (EK) Nr. 1829/2003 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1830/2003 (2003. gada 22. septembris), kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību (14). Turklāt šajā regulā būtu jāparedz īpaši marķēšanas noteikumi pārtikas piedevām, ko ražotājiem vai galapatērētājiem pārdod kā pārtikas piedevas.

| (18) | Saldinātājus, kas atļauti saskaņā ar šo regulu, drīkst izmantot galda saldinātājos, ko tieši pārdod patērētājiem. Šādu produktu ražotājiem, izmantojot piemērotus līdzekļus, informācija būtu jādara pieejama patērētājiem, lai patērētāji droši varētu lietot šos produktus. Šo informāciju var darīt pieejamu dažādos veidos, tostarp, izmantojot produktu marķējumu, interneta tīmekļa vietnes, informatīvās tālruņu līnijas patērētājiem vai informācijas sniegšanu pārdošanas vietā. Lai pieņemtu vienotu pieeju attiecībā uz šīs prasības īstenošanu, iespējams, ir vajadzīgas Kopienas mēroga pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(18)

Saldinātājus, kas atļauti saskaņā ar šo regulu, drīkst izmantot galda saldinātājos, ko tieši pārdod patērētājiem. Šādu produktu ražotājiem, izmantojot piemērotus līdzekļus, informācija būtu jādara pieejama patērētājiem, lai patērētāji droši varētu lietot šos produktus. Šo informāciju var darīt pieejamu dažādos veidos, tostarp, izmantojot produktu marķējumu, interneta tīmekļa vietnes, informatīvās tālruņu līnijas patērētājiem vai informācijas sniegšanu pārdošanas vietā. Lai pieņemtu vienotu pieeju attiecībā uz šīs prasības īstenošanu, iespējams, ir vajadzīgas Kopienas mēroga pamatnostādnes.

| (19) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (15). |
| --- | --- |

(19)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (15).

| (20) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt šīs regulas pielikumus un pieņemt vajadzīgos pārejas posma pasākumus. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(20)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt šīs regulas pielikumus un pieņemt vajadzīgos pārejas posma pasākumus. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (21) | Efektivitātes nolūkā regulatīvās kontroles procedūras parastie termiņi būtu jāsaīsina, lai pieņemtu noteiktus II un III pielikuma grozījumus, kas attiecas uz vielām, kas citos Kopienas tiesību aktos jau ir atļautas, kā arī jebkādus piemērotus pārejas posma pasākumus, kas saistīti ar šīm vielām. |
| --- | --- |

(21)

Efektivitātes nolūkā regulatīvās kontroles procedūras parastie termiņi būtu jāsaīsina, lai pieņemtu noteiktus II un III pielikuma grozījumus, kas attiecas uz vielām, kas citos Kopienas tiesību aktos jau ir atļautas, kā arī jebkādus piemērotus pārejas posma pasākumus, kas saistīti ar šīm vielām.

| (22) | Lai proporcionāli un efektīvi izstrādātu un atjauninātu ar pārtikas piedevām saistītos tiesību aktus, dalībvalstīm ir jāapkopo dati, jāapmainās ar informāciju un jāsaskaņo rīcība. Šajā nolūkā var noderēt pētījumi, kas atvieglotu lēmumu pieņemšanas procesu, palīdzot risināt konkrētus jautājumus. Šādus pētījumus saskaņā ar budžeta procedūru ieteicams finansēt Kopienai. Šādu pasākumu finansēšana ir paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (16). |
| --- | --- |

(22)

Lai proporcionāli un efektīvi izstrādātu un atjauninātu ar pārtikas piedevām saistītos tiesību aktus, dalībvalstīm ir jāapkopo dati, jāapmainās ar informāciju un jāsaskaņo rīcība. Šajā nolūkā var noderēt pētījumi, kas atvieglotu lēmumu pieņemšanas procesu, palīdzot risināt konkrētus jautājumus. Šādus pētījumus saskaņā ar budžeta procedūru ieteicams finansēt Kopienai. Šādu pasākumu finansēšana ir paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (16).

| (23) | Dalībvalstīm jāveic oficiāla kontrole saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 882/2004, lai nodrošinātu šīs regulas īstenošanu. |
| --- | --- |

(23)

Dalībvalstīm jāveic oficiāla kontrole saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 882/2004, lai nodrošinātu šīs regulas īstenošanu.

| (24) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, paredzēt Kopienas noteikumus par pārtikas piedevām – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tirgus vienotības un augsta līmeņa patērētāju aizsardzības interesēs minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākums, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, paredzēt Kopienas noteikumus par pārtikas piedevām – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tirgus vienotības un augsta līmeņa patērētāju aizsardzības interesēs minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākums, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (25) | Pēc šīs regulas pieņemšanas Komisijai ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas dalību būtu jāveic visu pastāvošo atļauju pārbaude attiecībā uz pārējiem kritērijiem, izņemot nekaitīgumu, piemēram, attiecībā uz pārtikas piedevu patēriņa devām, tehnoloģisko nepieciešamību un patērētāju iespējamu maldināšanu. Visas pārtikas piedevas, kas Kopienā arī turpmāk būs atļautas, būtu jāiekļauj šīs regulas II un III pielikuma Kopienas sarakstos. Būtu jāpapildina šīs regulas III pielikums, tajā iekļaujot pārējās pārtikas piedevas, kuras lieto pārtikas piedevās un pārtikas fermentos, kā arī uzturvielu nesējvielās, un to izmantošanas nosacījumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1331/2008 [ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem]. Lai nodrošinātu piemērotu pārejas periodu, III pielikums, izņemot noteikumus attiecībā uz pārtikas piedevu nesējvielām un pārtikas piedevām aromatizētājos, nebūtu jāpiemēro līdz 2011. gada 1. janvārim. |
| --- | --- |

(25)

Pēc šīs regulas pieņemšanas Komisijai ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas dalību būtu jāveic visu pastāvošo atļauju pārbaude attiecībā uz pārējiem kritērijiem, izņemot nekaitīgumu, piemēram, attiecībā uz pārtikas piedevu patēriņa devām, tehnoloģisko nepieciešamību un patērētāju iespējamu maldināšanu. Visas pārtikas piedevas, kas Kopienā arī turpmāk būs atļautas, būtu jāiekļauj šīs regulas II un III pielikuma Kopienas sarakstos. Būtu jāpapildina šīs regulas III pielikums, tajā iekļaujot pārējās pārtikas piedevas, kuras lieto pārtikas piedevās un pārtikas fermentos, kā arī uzturvielu nesējvielās, un to izmantošanas nosacījumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1331/2008 [ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem]. Lai nodrošinātu piemērotu pārejas periodu, III pielikums, izņemot noteikumus attiecībā uz pārtikas piedevu nesējvielām un pārtikas piedevām aromatizētājos, nebūtu jāpiemēro līdz 2011. gada 1. janvārim.

| (26) | Kamēr nav sagatavoti jaunie Kopienas pārtikas piedevu saraksti, jāparedz vienkāršota procedūra, kā atjaunināt pašreizējos pārtikas piedevu sarakstus esošajās direktīvās. |
| --- | --- |

(26)

Kamēr nav sagatavoti jaunie Kopienas pārtikas piedevu saraksti, jāparedz vienkāršota procedūra, kā atjaunināt pašreizējos pārtikas piedevu sarakstus esošajās direktīvās.

| (27) | Neskarot 25. apsvērumā minētās pārbaudes iznākumu, viena gada laikā pēc šīs regulas pieņemšanas Komisijai būtu jāizstrādā novērtēšanas programma, saskaņā ar kuru Iestāde atkārtoti novērtē Kopienā iepriekš atļauto pārtikas piedevu nekaitīgumu. Programmā būtu jānosaka vajadzības un prioritāšu secība, kas jāievēro, pārbaudot atļautās pārtikas piedevas. |
| --- | --- |

(27)

Neskarot 25. apsvērumā minētās pārbaudes iznākumu, viena gada laikā pēc šīs regulas pieņemšanas Komisijai būtu jāizstrādā novērtēšanas programma, saskaņā ar kuru Iestāde atkārtoti novērtē Kopienā iepriekš atļauto pārtikas piedevu nekaitīgumu. Programmā būtu jānosaka vajadzības un prioritāšu secība, kas jāievēro, pārbaudot atļautās pārtikas piedevas.

| (28) | Ar šo regulu tiek atcelti un aizstāti šādi tiesību akti: Padomes Direktīva (1962. gada 23. oktobris) par dalībvalstu noteikumu tuvināšanu attiecībā uz krāsvielām, ko atļauts izmantot cilvēku uzturam paredzētos pārtikas produktos (17), Padomes Direktīva 65/66/EEK (1965. gada 26. janvāris), ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus konservantiem, ko atļauts lietot pārtikas produktos, kuri paredzēti lietošanai cilvēku pārtikā (18), Padomes Direktīva 78/663/EEK (1978. gada 25. jūlijs), ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus emulgatoriem, stabilizatoriem, biezinātājiem un recinātājiem, kas paredzēti izmantošanai pārtikas produktos (19), Padomes Direktīva 78/664/EEK (1978. gada 25. jūlijs), ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus antioksidantiem, ko atļauts izmantot pārtikas produktos, kuri paredzēti lietošanai cilvēku pārtikā (20), Komisijas Pirmā direktīva 81/712/EEK (1981. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka Kopienas analīzes metodes, lai pārbaudītu, vai pārtikas produktos izmantotās piedevas atbilst tīrības kritērijiem (21), Padomes Direktīva 89/107/EEK (1988. gada 21. decembris), par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas piedevām, ko atļauts izmantot cilvēku uzturā (22), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/35/EK (1994. gada 30. jūnijs) par saldinātājiem, kurus lieto pārtikas produktos (23), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/36/EK (1994. gada 30. jūnijs) par krāsvielām, kuras lieto pārtikas produktos (24), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/2/EK (1995. gada 20. februāris) par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji (25), Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 292/97/EK (1996. gada 19. decembris) par to valsts tiesību aktu paturēšanu spēkā, ar ko aizliedz konkrētu piedevu izmantošanu dažu īpašu pārtikas produktu ražošanā (26), un Komisijas Lēmums 2002/247/EK (2002. gada 27. marts), ar ko tiek apturēta tādu želejveida konditorejas izstrādājumu laišana tirgū un imports, kuri satur pārtikas piedevu E 425 konjac
   (27). Tomēr ir vēlams, lai daži šo tiesību aktu noteikumi paliktu spēkā pārejas periodā, lai dotu laiku sagatavot šīs regulas pielikumos noteiktos Kopienas sarakstus, |
| --- | --- |

(28)

Ar šo regulu tiek atcelti un aizstāti šādi tiesību akti: Padomes Direktīva (1962. gada 23. oktobris) par dalībvalstu noteikumu tuvināšanu attiecībā uz krāsvielām, ko atļauts izmantot cilvēku uzturam paredzētos pārtikas produktos (17), Padomes Direktīva 65/66/EEK (1965. gada 26. janvāris), ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus konservantiem, ko atļauts lietot pārtikas produktos, kuri paredzēti lietošanai cilvēku pārtikā (18), Padomes Direktīva 78/663/EEK (1978. gada 25. jūlijs), ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus emulgatoriem, stabilizatoriem, biezinātājiem un recinātājiem, kas paredzēti izmantošanai pārtikas produktos (19), Padomes Direktīva 78/664/EEK (1978. gada 25. jūlijs), ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus antioksidantiem, ko atļauts izmantot pārtikas produktos, kuri paredzēti lietošanai cilvēku pārtikā (20), Komisijas Pirmā direktīva 81/712/EEK (1981. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka Kopienas analīzes metodes, lai pārbaudītu, vai pārtikas produktos izmantotās piedevas atbilst tīrības kritērijiem (21), Padomes Direktīva 89/107/EEK (1988. gada 21. decembris), par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas piedevām, ko atļauts izmantot cilvēku uzturā (22), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/35/EK (1994. gada 30. jūnijs) par saldinātājiem, kurus lieto pārtikas produktos (23), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/36/EK (1994. gada 30. jūnijs) par krāsvielām, kuras lieto pārtikas produktos (24), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/2/EK (1995. gada 20. februāris) par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji (25), Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 292/97/EK (1996. gada 19. decembris) par to valsts tiesību aktu paturēšanu spēkā, ar ko aizliedz konkrētu piedevu izmantošanu dažu īpašu pārtikas produktu ražošanā (26), un Komisijas Lēmums 2002/247/EK (2002. gada 27. marts), ar ko tiek apturēta tādu želejveida konditorejas izstrādājumu laišana tirgū un imports, kuri satur pārtikas piedevu E 425 konjac
   (27). Tomēr ir vēlams, lai daži šo tiesību aktu noteikumi paliktu spēkā pārejas periodā, lai dotu laiku sagatavot šīs regulas pielikumos noteiktos Kopienas sarakstus,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU:

I NODAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu paredz noteikumus par pārtikas piedevām, kuras lieto pārtikā, ar mērķi nodrošināt iekšējā tirgus efektīvu darbību, vienlaikus nodrošinot augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni un augstu patērētāju aizsardzības līmeni, tostarp patērētāju interešu aizsardzību un godīgu pārtikas tirdzniecības praksi, attiecīgā gadījumā ņemot vērā vides aizsardzību.

Minētajā nolūkā šajā regulā paredz:

| a) | Kopienas atļauto pārtikas piedevu sarakstus, kā izklāstīts II un III pielikumā; |
| --- | --- |

a)

Kopienas atļauto pārtikas piedevu sarakstus, kā izklāstīts II un III pielikumā;

| b) | nosacījumus pārtikas piedevu lietošanai pārtikā, tostarp pārtikas piedevās un pārtikas fermentos, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 1332/2008 [par pārtikas fermentiem], un pārtikas aromatizētājos, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1334/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas aromatizētājiem un konkrētām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāja īpašībām lietošanai pārtikā un uz tās (28); |
| --- | --- |

b)

nosacījumus pārtikas piedevu lietošanai pārtikā, tostarp pārtikas piedevās un pārtikas fermentos, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 1332/2008 [par pārtikas fermentiem], un pārtikas aromatizētājos, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1334/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas aromatizētājiem un konkrētām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāja īpašībām lietošanai pārtikā un uz tās (28);

| c) | marķēšanas noteikumus pārtikas piedevām, ko pārdod kā pārtikas piedevas. |
| --- | --- |

c)

marķēšanas noteikumus pārtikas piedevām, ko pārdod kā pārtikas piedevas.

2. pants

Darbības joma

1.   Šī regula attiecas uz pārtikas piedevām.

2.   Šī regula neattiecas uz šādām vielām, izņemot gadījumus, kad tās lieto kā pārtikas piedevas:

| a) | pārstrādes palīglīdzekļiem; |
| --- | --- |

a)

pārstrādes palīglīdzekļiem;

| b) | vielām, ko izmanto augu un augu valsts produktu aizsardzībai saskaņā ar Kopienas noteikumiem, kas attiecas uz augu aizsardzību, |
| --- | --- |

b)

vielām, ko izmanto augu un augu valsts produktu aizsardzībai saskaņā ar Kopienas noteikumiem, kas attiecas uz augu aizsardzību,

| c) | vielām, ko pievieno pārtikai kā uzturvielas, |
| --- | --- |

c)

vielām, ko pievieno pārtikai kā uzturvielas,

| d) | dzeramā ūdens attīrīšanai izmantojamajām vielām, uz ko attiecas Padomes Direktīva 98/83/EK (1998. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (29). |
| --- | --- |

d)

dzeramā ūdens attīrīšanai izmantojamajām vielām, uz ko attiecas Padomes Direktīva 98/83/EK (1998. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (29).

| e) | aromatizētājiem, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 1334/2008 [par pārtikas aromatizētājiem un konkrētām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāja īpašībām lietošanai pārtikā un uz tās]. |
| --- | --- |

e)

aromatizētājiem, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 1334/2008 [par pārtikas aromatizētājiem un konkrētām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāja īpašībām lietošanai pārtikā un uz tās].

3.   No dienas, kad saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1332/2008 [par pārtikas fermentiem] 17. pantu tiek pieņemts Kopienas pārtikas fermentu saraksts, šī regula neattiecas uz pārtikas fermentiem, uz kuriem attiecas minētā regula.

4.   Šo regulu piemēro, neskarot konkrētus Kopienas noteikumus, kas attiecas uz pārtikas piedevu lietojumu:

| a) | īpašā pārtikā; |
| --- | --- |

a)

īpašā pārtikā;

| b) | mērķiem, uz ko neattiecas šīs regulas darbības joma. |
| --- | --- |

b)

mērķiem, uz ko neattiecas šīs regulas darbības joma.

3. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā izmanto Regulās (EK) Nr. 178/2002 un Nr. 1829/2003 noteiktās definīcijas.

2.   Šajā regulā izmanto arī šādas definīcijas:

| a) | “pārtikas piedeva” ir jebkura viela, ko pašu par sevi uzturā parasti nelieto un ko parasti neizmanto kā raksturīgu pārtikas sastāvdaļu neatkarīgi no tā, vai tai ir uzturvērtība vai tās nav, bet kura pati par sevi vai tās blakusprodukti tieši vai netieši kļūst vai ir pamatoti domājams, ka var kļūt par pārtikas sastāvdaļu vai citādi ietekmēt tās īpašības pēc tam, kad šī viela tehnoloģisku apsvērumu dēļ ir ar nolūku pievienota pārtikai šīs pārtikas ražošanas, pārstrādes, sagatavošanas, apstrādes, iepakošanas, pārvadāšanas vai glabāšanas posmā;
  Par pārtikas piedevām neuzskata:






  i) | monosaharīdus, disaharīdus vai oligosaharīdus un pārtiku, kas tos satur, kurus lieto to saldinošo īpašību dēļ; |
| --- | --- | --- |

a)

“pārtikas piedeva” ir jebkura viela, ko pašu par sevi uzturā parasti nelieto un ko parasti neizmanto kā raksturīgu pārtikas sastāvdaļu neatkarīgi no tā, vai tai ir uzturvērtība vai tās nav, bet kura pati par sevi vai tās blakusprodukti tieši vai netieši kļūst vai ir pamatoti domājams, ka var kļūt par pārtikas sastāvdaļu vai citādi ietekmēt tās īpašības pēc tam, kad šī viela tehnoloģisku apsvērumu dēļ ir ar nolūku pievienota pārtikai šīs pārtikas ražošanas, pārstrādes, sagatavošanas, apstrādes, iepakošanas, pārvadāšanas vai glabāšanas posmā;

Par pārtikas piedevām neuzskata:

i)

monosaharīdus, disaharīdus vai oligosaharīdus un pārtiku, kas tos satur, kurus lieto to saldinošo īpašību dēļ;

| ii) | žāvētu vai koncentrētu pārtiku, tostarp aromatizētājus, kas pievienoti saliktai pārtikai tās ražošanas laikā aromātisko īpašību, garšas īpašību vai uzturfizioloģisko īpašību dēļ un kam ir sekundāra nozīme kā krāsvielai; |
| --- | --- |

ii)

žāvētu vai koncentrētu pārtiku, tostarp aromatizētājus, kas pievienoti saliktai pārtikai tās ražošanas laikā aromātisko īpašību, garšas īpašību vai uzturfizioloģisko īpašību dēļ un kam ir sekundāra nozīme kā krāsvielai;

| iii) | vielas, ko izmanto apvalka vai pārklājuma materiālos, kas nav pārtikas daļa un ko nav paredzēts lietot uzturā kopā ar šo pārtiku; |
| --- | --- |

iii)

vielas, ko izmanto apvalka vai pārklājuma materiālos, kas nav pārtikas daļa un ko nav paredzēts lietot uzturā kopā ar šo pārtiku;

| iv) | izstrādājumus, kas satur pektīnu un ir iegūti no žāvētām ābolu izspaidām vai citrusaugļu vai cidoniju mizām, vai no to maisījuma, iedarbojoties ar atšķaidītu skābi, kas pēc tam daļēji neitralizēta ar nātrija vai kālija sāļiem (“šķidrais pektīns”); |
| --- | --- |

iv)

izstrādājumus, kas satur pektīnu un ir iegūti no žāvētām ābolu izspaidām vai citrusaugļu vai cidoniju mizām, vai no to maisījuma, iedarbojoties ar atšķaidītu skābi, kas pēc tam daļēji neitralizēta ar nātrija vai kālija sāļiem (“šķidrais pektīns”);

| v) | košļājamās gumijas pamatmasu; |
| --- | --- |

v)

košļājamās gumijas pamatmasu;

| vi) | balto vai dzelteno dekstrīnu; izkarsētu vai dekstrinētu cieti; cieti, kas modificēta, apstrādājot ar skābi vai sārmu; balināto cieti; fizikāli modificētu cieti un cieti, kas apstrādāta ar amilolītiskiem fermentiem; |
| --- | --- |

vi)

balto vai dzelteno dekstrīnu; izkarsētu vai dekstrinētu cieti; cieti, kas modificēta, apstrādājot ar skābi vai sārmu; balināto cieti; fizikāli modificētu cieti un cieti, kas apstrādāta ar amilolītiskiem fermentiem;

| vii) | amonija hlorīdu; |
| --- | --- |

vii)

amonija hlorīdu;

| viii) | asins plazmu, pārtikas želatīnu, proteīnu hidrolizātus un to sāļus, piena proteīnu un glutēnu; |
| --- | --- |

viii)

asins plazmu, pārtikas želatīnu, proteīnu hidrolizātus un to sāļus, piena proteīnu un glutēnu;

| ix) | aminoskābes un to sāļus, izņemot glutamīnskābi, glicīnu, cisteīnu un cistīnu un to sāļus, kam nav tehnoloģisku funkciju; |
| --- | --- |

ix)

aminoskābes un to sāļus, izņemot glutamīnskābi, glicīnu, cisteīnu un cistīnu un to sāļus, kam nav tehnoloģisku funkciju;

| x) | kazeinātus un kazeīnu; |
| --- | --- |

x)

kazeinātus un kazeīnu;

| xi) | inulīnu; |
| --- | --- |

xi)

inulīnu;

| b) | “pārstrādes palīglīdzeklis” ir jebkura viela:






  i) | kuru pašu par sevi nelieto uzturā; |
| --- | --- | --- |

b)

“pārstrādes palīglīdzeklis” ir jebkura viela:

i)

kuru pašu par sevi nelieto uzturā;

| ii) | kuru ar konkrētu nolūku izmanto izejvielu, pārtikas un tās sastāvdaļu pārstrādē, lai apstrādē vai pārstrādē panāktu noteiktu tehnoloģisku mērķi; un |
| --- | --- |

ii)

kuru ar konkrētu nolūku izmanto izejvielu, pārtikas un tās sastāvdaļu pārstrādē, lai apstrādē vai pārstrādē panāktu noteiktu tehnoloģisku mērķi; un

| iii) | kura pati vai kuras atvasinājumu atliekas bez īpaša nolūka, taču tehniski nenovēršami rodas gatavajā produktā, ar nosacījumu, ka atliekas nav veselībai kaitīgas un tehnoloģiski neiedarbojas uz gatavajiem produktiem; |
| --- | --- |

iii)

kura pati vai kuras atvasinājumu atliekas bez īpaša nolūka, taču tehniski nenovēršami rodas gatavajā produktā, ar nosacījumu, ka atliekas nav veselībai kaitīgas un tehnoloģiski neiedarbojas uz gatavajiem produktiem;

| c) | “funkcionālā grupa” ir viena no I pielikumā noteiktajām kategorijām, kuru pamatā ir attiecīgo pārtikas piedevu tehnoloģiskās funkcijas pārtikā; |
| --- | --- |

c)

“funkcionālā grupa” ir viena no I pielikumā noteiktajām kategorijām, kuru pamatā ir attiecīgo pārtikas piedevu tehnoloģiskās funkcijas pārtikā;

| d) | “neapstrādāta pārtika” ir pārtika, kas nav bijusi pakļauta apstrādei, kuras rezultātā ir būtiski mainījies tās sākotnējais sastāvs; šajā nozīmē pie darbībām, ko jo īpaši uzskata par tādām, kuru rezultātā nenotiek būtiskas pārmaiņas, pieder dalīšana, atkaulošana, kapāšana, ādas atdalīšana, mizošana, malšana, griešana, tīrīšana, dziļa sasaldēšana, sasaldēšana, atdzesēšana, drupināšana, lobīšana, iepakošana vai izpakošana; |
| --- | --- |

d)

“neapstrādāta pārtika” ir pārtika, kas nav bijusi pakļauta apstrādei, kuras rezultātā ir būtiski mainījies tās sākotnējais sastāvs; šajā nozīmē pie darbībām, ko jo īpaši uzskata par tādām, kuru rezultātā nenotiek būtiskas pārmaiņas, pieder dalīšana, atkaulošana, kapāšana, ādas atdalīšana, mizošana, malšana, griešana, tīrīšana, dziļa sasaldēšana, sasaldēšana, atdzesēšana, drupināšana, lobīšana, iepakošana vai izpakošana;

| e) | “pārtika bez pievienota cukura” ir pārtika, kurai:






  i) | nav pievienoti nekādi monosaharīdi vai disaharīdi; |
| --- | --- | --- |

e)

“pārtika bez pievienota cukura” ir pārtika, kurai:

i)

nav pievienoti nekādi monosaharīdi vai disaharīdi;

| ii) | nav pievienota pārtika, kas satur monosaharīdus vai disaharīdus, kurus lieto to saldinošo īpašību dēļ; |
| --- | --- |

ii)

nav pievienota pārtika, kas satur monosaharīdus vai disaharīdus, kurus lieto to saldinošo īpašību dēļ;

| f) | “pārtika ar pazeminātu enerģētisko vērtību” ir pārtika ar enerģētisko vērtību, kas samazināta vismaz par 30 % salīdzinājumā ar sākotnējo pārtiku vai līdzīgu produktu; |
| --- | --- |

f)

“pārtika ar pazeminātu enerģētisko vērtību” ir pārtika ar enerģētisko vērtību, kas samazināta vismaz par 30 % salīdzinājumā ar sākotnējo pārtiku vai līdzīgu produktu;

| g) | “galda saldinātāji” ir atļauto saldinātāju izstrādājumi, kuri var saturēt citas pārtikas piedevas un/vai pārtikas sastāvdaļas un kurus ir paredzēts pārdot galapatērētājiem kā cukura aizstājējus; |
| --- | --- |

g)

“galda saldinātāji” ir atļauto saldinātāju izstrādājumi, kuri var saturēt citas pārtikas piedevas un/vai pārtikas sastāvdaļas un kurus ir paredzēts pārdot galapatērētājiem kā cukura aizstājējus;

| h) | “quantum satis” nozīmē, ka nav noteikts maksimālais pieļaujamais daudzums skaitliskā izteiksmē un vielas lieto saskaņā ar labas ražošanas praksi tādās devās, kas nav lielākas kā nepieciešams, lai sasniegtu paredzētos nolūkus ar noteikumu, ka netiek maldināts patērētājs. |
| --- | --- |

h)

“quantum satis” nozīmē, ka nav noteikts maksimālais pieļaujamais daudzums skaitliskā izteiksmē un vielas lieto saskaņā ar labas ražošanas praksi tādās devās, kas nav lielākas kā nepieciešams, lai sasniegtu paredzētos nolūkus ar noteikumu, ka netiek maldināts patērētājs.

II NODAĻA

KOPIENAS ATĻAUTO PĀRTIKAS PIEDEVU SARAKSTI

4. pants

Kopienas pārtikas piedevu saraksti

1.   Tirgū var laist vienīgi tās pārtikas piedevas, kas ir iekļautas II pielikumā noteiktajos Kopienas sarakstos, un tās var lietot pārtikā, ievērojot minētajos sarakstos norādītos izmantošanas nosacījumus.

2.   Pārtikas piedevās, pārtikas fermentos un pārtikas aromatizētājos var lietot vienīgi tās pārtikas piedevas, kas ir iekļautas III pielikumā noteiktajos Kopienas sarakstos, un tās var lietot, ievērojot minētajos sarakstos norādītos izmantošanas nosacījumus.

3.   Šīs regulas II pielikumā pārtikas piedevas uzskaita, par pamatu ņemot pārtikas kategorijas, kurām šīs pārtikas piedevas var pievienot.

4.   Šīs regulas III pielikumā pārtikas piedevu uzskaita, par pamatu ņemot pārtikas piedevas, pārtikas fermentus, pārtikas aromatizētājus un uzturvielas vai to kategorijas, kurām šīs pārtikas piedevas var pievienot.

5.   Pārtikas piedevas atbilst 14. pantā minētajām specifikācijām.

5. pants

Neatbilstīgu pārtikas piedevu un/vai pārtikas lietošanas aizliegums

Neviena persona nelaiž tirgū pārtikas piedevas vai jebkādu pārtiku, kurā šādas pārtikas piedevas ir lietotas, ja attiecīgā pārtikas piedeva neatbilst šai regulai.

6. pants

Vispārīgi noteikumi par pārtikas piedevu un to lietojuma iekļaušanu Kopienas sarakstos

1.   Pārtikas piedevas var iekļaut II un III pielikumā noteiktajos Kopienas sarakstos vienīgi tad, ja tās atbilst turpmāk izklāstītajiem noteikumiem un, attiecīgos gadījumos, citiem pamatotiem faktoriem, tostarp vides faktoriem:

| a) | pamatojoties uz pieejamo zinātnisko informāciju, ieteiktajās devās tās nerada bažas par kaitīgumu patērētāju veselībai; |
| --- | --- |

a)

pamatojoties uz pieejamo zinātnisko informāciju, ieteiktajās devās tās nerada bažas par kaitīgumu patērētāju veselībai;

| b) | pastāv tehnoloģiski pamatoti mērķi, ko nevar sasniegt ar citiem ekonomiski un tehnoloģiski realizējamiem līdzekļiem; un |
| --- | --- |

b)

pastāv tehnoloģiski pamatoti mērķi, ko nevar sasniegt ar citiem ekonomiski un tehnoloģiski realizējamiem līdzekļiem; un

| c) | to lietošana nemaldina patērētāju. |
| --- | --- |

c)

to lietošana nemaldina patērētāju.

2.   Lai pārtikas piedevas iekļautu II un III pielikumā noteiktajos Kopienas sarakstos, patērētājiem no tām jāgūst priekšrocības un labums, tādēļ tās jāizmanto vienam vai vairākiem šādiem mērķiem:

| a) | saglabāt pārtikas uzturvērtību; |
| --- | --- |

a)

saglabāt pārtikas uzturvērtību;

| b) | nodrošināt ar vajadzīgajām sastāvdaļām vai komponentiem pārtiku, ko ražo patērētāju grupām ar īpašām uztura vajadzībām; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt ar vajadzīgajām sastāvdaļām vai komponentiem pārtiku, ko ražo patērētāju grupām ar īpašām uztura vajadzībām;

| c) | uzlabot pārtikas uzglabājamību vai stabilitāti vai uzlabot tās organoleptiskās īpašības ar noteikumu, ka šādas pārtikas īpašības, sastāvs vai kvalitāte nemainās tā, ka tiek maldināti patērētāji; |
| --- | --- |

c)

uzlabot pārtikas uzglabājamību vai stabilitāti vai uzlabot tās organoleptiskās īpašības ar noteikumu, ka šādas pārtikas īpašības, sastāvs vai kvalitāte nemainās tā, ka tiek maldināti patērētāji;

| d) | sekmēt pārtikas, tostarp pārtikas piedevu, pārtikas fermentu un pārtikas aromatizētāju ražošanu, pārstrādi, sagatavošanu, apstrādi, iepakošanu, pārvadāšanu vai glabāšanu ar noteikumu, ka attiecīgo pārtikas piedevu neizmanto, lai slēptu sekas, kas radušās sakarā ar bojātu izejvielu lietošanu vai nevēlamas prakses vai metožu izmantošanu, tostarp higiēnas prasību neievērošanu vai nehigiēnisku metožu izmantošanu kādā no šīm darbībām. |
| --- | --- |

d)

sekmēt pārtikas, tostarp pārtikas piedevu, pārtikas fermentu un pārtikas aromatizētāju ražošanu, pārstrādi, sagatavošanu, apstrādi, iepakošanu, pārvadāšanu vai glabāšanu ar noteikumu, ka attiecīgo pārtikas piedevu neizmanto, lai slēptu sekas, kas radušās sakarā ar bojātu izejvielu lietošanu vai nevēlamas prakses vai metožu izmantošanu, tostarp higiēnas prasību neievērošanu vai nehigiēnisku metožu izmantošanu kādā no šīm darbībām.

3.   Atkāpjoties no 2. punkta a) apakšpunkta, II pielikumā noteiktajā Kopienas sarakstā var iekļaut pārtikas piedevas, kas mazina kādas pārtikas uzturvērtību, ar noteikumu, ka:

| a) | attiecīgā pārtika nav parastā uztura svarīga sastāvdaļa; vai |
| --- | --- |

a)

attiecīgā pārtika nav parastā uztura svarīga sastāvdaļa; vai

| b) | šīs pārtikas piedevas ir vajadzīgas, lai ražotu pārtiku patērētāju grupām ar īpašām uztura vajadzībām. |
| --- | --- |

b)

šīs pārtikas piedevas ir vajadzīgas, lai ražotu pārtiku patērētāju grupām ar īpašām uztura vajadzībām.

7. pants

Īpaši nosacījumi attiecībā uz saldinātājiem

Pārtikas piedevas var iekļaut II pielikumā noteiktajā Kopienas sarakstā saldinātāju funkcionālajā grupā vienīgi gadījumos, kad papildus 6. panta 2. punktā minētajam vienam vai vairākiem mērķiem tās izmanto vienam vai vairākiem šādiem mērķiem:

| a) | cukura aizstāšanai, ražojot pārtiku ar pazeminātu enerģētisko vērtību, kariozi neizraisošu pārtiku vai pārtiku bez pievienota cukura; vai |
| --- | --- |

a)

cukura aizstāšanai, ražojot pārtiku ar pazeminātu enerģētisko vērtību, kariozi neizraisošu pārtiku vai pārtiku bez pievienota cukura; vai

| b) | cukura aizstāšanai, ja tādējādi var palielināt pārtikas glabāšanas laiku; vai |
| --- | --- |

b)

cukura aizstāšanai, ja tādējādi var palielināt pārtikas glabāšanas laiku; vai

| c) | lai ražotu īpašas diētas produktus saskaņā ar Direktīvas 89/398/EEK 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

c)

lai ražotu īpašas diētas produktus saskaņā ar Direktīvas 89/398/EEK 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

8. pants

Īpaši nosacījumi attiecībā uz krāsvielām

Pārtikas piedevas var iekļaut II pielikumā noteiktajā Kopienas sarakstā krāsvielu funkcionālajā grupā vienīgi gadījumos, kad papildus vienam vai vairākiem mērķiem, kas minēti 6. panta 2. punktā, tās izmanto vienam vai vairākiem šādiem mērķiem:

| a) | sākotnējā izskata atjaunošana tādai pārtikai, kuras krāsu ir nevēlami ietekmējusi pārstrāde, glabāšana, iepakojums un izplatīšana, pasliktinot šīs pārtikas ārējo izskatu; |
| --- | --- |

a)

sākotnējā izskata atjaunošana tādai pārtikai, kuras krāsu ir nevēlami ietekmējusi pārstrāde, glabāšana, iepakojums un izplatīšana, pasliktinot šīs pārtikas ārējo izskatu;

| b) | lai padarītu pārtiku vizuāli pievilcīgāku; |
| --- | --- |

b)

lai padarītu pārtiku vizuāli pievilcīgāku;

| c) | lai piekrāsotu pārtiku, kas citādi būtu bezkrāsaina. |
| --- | --- |

c)

lai piekrāsotu pārtiku, kas citādi būtu bezkrāsaina.

9. pants

Pārtikas piedevu funkcionālās grupas

1.   Šīs regulas II un III pielikumā pārtikas piedevas var iekļaut vienā no I pielikuma funkcionālajām grupām, pamatojoties uz attiecīgās pārtikas piedevas galveno tehnoloģisko funkciju.

Pārtikas piedevas iekļaušana vienā funkcionālajā grupā nenozīmē, ka tās lietojumam nevar būt vairākas tehnoloģiskas funkcijas.

2.   Ja tas vajadzīgs atbilstīgi zinātnes sasniegumiem vai tehnoloģiju attīstībai, pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus saistībā ar papildu funkcionālajām grupām, kuras var pievienot I pielikumam, pieņem saskaņā ar 28. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

10. pants

Kopienas pārtikas piedevu sarakstu saturs

1.   Pārtikas piedevas, kas atbilst 6., 7. un 8. pantā paredzētajiem noteikumiem, saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1331/2008 [ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem] minēto procedūru var iekļaut:

| a) | šīs regulas II pielikumā noteiktajā Kopienas sarakstā; un/vai |
| --- | --- |

a)

šīs regulas II pielikumā noteiktajā Kopienas sarakstā; un/vai

| b) | šīs regulas III pielikumā noteiktajā Kopienas sarakstā. |
| --- | --- |

b)

šīs regulas III pielikumā noteiktajā Kopienas sarakstā.

2.   Šīs regulas II un III pielikumā noteiktajos Kopienas sarakstos iekļauto pārtikas piedevu aprakstā norāda:

| a) | pārtikas piedevas nosaukumu un E numuru; |
| --- | --- |

a)

pārtikas piedevas nosaukumu un E numuru;

| b) | pārtiku, kurai pārtikas piedevu var pievienot; |
| --- | --- |

b)

pārtiku, kurai pārtikas piedevu var pievienot;

| c) | pārtikas piedevu lietošanas nosacījumus; |
| --- | --- |

c)

pārtikas piedevu lietošanas nosacījumus;

| d) | attiecīgā gadījumā – ierobežojumus, kas attiecas uz pārtikas piedevas pārdošanu tieši galapatērētājiem. |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā – ierobežojumus, kas attiecas uz pārtikas piedevas pārdošanu tieši galapatērētājiem.

3.   Šīs regulas II un III pielikumā noteiktos Kopienas sarakstus groza saskaņā ar kārtību, kas minēta Regulā (EK) Nr. 1331/2008 [ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem].

11. pants

Pārtikas piedevu lietojuma devas

1.   Paredzot 10. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētos lietošanas nosacījumus:

| a) | norāda vēlamā rezultāta panākšanai vajadzīgo vismazāko lietojamo devu; |
| --- | --- |

a)

norāda vēlamā rezultāta panākšanai vajadzīgo vismazāko lietojamo devu;

| b) | devās ņem vērā:






  i) | pieļaujamo diennakts devu vai līdzīgu attiecīgās pārtikas piedevas novērtējumu, un tās varbūtējo no visiem uztura avotiem uzņemto kopīgo dienas devu uzturā; |
| --- | --- | --- |

b)

devās ņem vērā:

i)

pieļaujamo diennakts devu vai līdzīgu attiecīgās pārtikas piedevas novērtējumu, un tās varbūtējo no visiem uztura avotiem uzņemto kopīgo dienas devu uzturā;

| ii) | ja pārtikas piedevu ir paredzēts izmantot pārtikā, ko lieto īpašas patērētāju grupas, ņem vērā šīs pārtikas piedevas iespējamo dienas devu minēto grupu patērētājiem. |
| --- | --- |

ii)

ja pārtikas piedevu ir paredzēts izmantot pārtikā, ko lieto īpašas patērētāju grupas, ņem vērā šīs pārtikas piedevas iespējamo dienas devu minēto grupu patērētājiem.

2.   Attiecīgos gadījumos nenorāda pārtikas piedevu maksimālo pieļaujamo daudzumu skaitliskā izteiksmē (quantum satis). Šādos gadījumos pārtikas piedevas lieto saskaņā ar quantum satis principu.

3.   Ja nav noteikts citādi, II pielikumā norādītās maksimālās lietošanas devas attiecas uz pārtiku, ko tirgo. Atkāpjoties no šā principa, attiecībā uz žāvētu vai koncentrētu pārtiku, kas jāatšķaida, maksimālās lietošanas devas atšķaidītajai pārtikai piemēro saskaņā ar lietošanas pamācību, ņemot vērā mazāko atšķaidīšanas pakāpi.

4.   Ja nav noteikts citādi, II pielikumā norādītās maksimālās krāsvielu devas attiecas uz krāsvielu daudzumu, ko satur krāsvielu preparāti.

12. pants

Kopienas sarakstā iekļauto pārtikas piedevu ražošanas procesa vai izejvielu maiņa

Ja pārtikas piedeva jau ir iekļauta Kopienas sarakstā un ja būtiski mainās tās ražošanas metodes vai izmantotās izejvielas, vai ja mainās daļiņu lielums, piemēram, izmantojot nanotehnoloģiju, tad pārtikas piedevu, kas ražota, izmantojot jaunās metodes vai izejvielas, uzskata par citu piedevu, un, lai šo piedevu varētu laist tirgū, Kopienas sarakstā jāveic jauns ieraksts vai jāveic izmaiņas specifikācijās.

13. pants

Pārtikas piedevas, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1829/2003

1.   Pārtikas piedevas, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1829/2003, var iekļaut šīs regulas II un III pielikumā noteiktajos Kopienas sarakstos vienīgi pēc tam, kad tām ir piešķirta atļauja saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003.

2.   Ja Kopienas sarakstā jau iekļautu pārtikas piedevu ražo no citiem izejmateriāliem, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 1829/2003, nav nepieciešams saņemt jaunu atļauju saskaņā ar šo regulu, ja vien uz jauno izejmateriālu attiecas atļauja, kas izsniegta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un ja pārtikas piedeva atbilst saskaņā ar šo regulu noteiktajām specifikācijām.

14. pants

Pārtikas piedevu specifikācijas

Pārtikas piedevu specifikācijas, kurās jo īpaši ir norādīta informācija par izcelsmi, tīrības kritērijiem un cita vajadzīga informācija, apstiprina saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1331/2008 [ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem] paredzēto kārtību, attiecīgo pārtikas piedevu pirmo reizi iekļaujot II un III pielikumā noteiktajos Kopienas sarakstos.

III NODAĻA

PĀRTIKAS PIEDEVU LIETOJUMS PĀRTIKĀ

15. pants

Pārtikas piedevu lietojums neapstrādātā pārtikā

Neapstrādātā pārtikā pārtikas piedevas nelieto, izņemot gadījumus, kad to lietojums ir īpaši paredzēts II pielikumā.

16. pants

Pārtikas piedevu lietojums zīdaiņu un mazu bērnu pārtikā

Zīdaiņu un mazu bērnu pārtikā, kā minēts Direktīvā 89/398/EEK, tostarp īpašos medicīniskos nolūkos lietojamā diētiskajā zīdaiņu un mazu bērnu pārtikā, pārtikas piedevas nelieto, izņemot gadījumus, kad to izmantošana ir īpaši paredzēta šīs regulas II pielikumā.

17. pants

Krāsvielu lietojums marķēšanai

Tikai šīs regulas II pielikumā uzskaitītās krāsvielas var lietot veselīguma marķēšanai, kā noteikts Padomes Direktīvā 91/497/EEK (1991. gada 29. jūlijs) ar ko groza un konsolidē Direktīvu 64/433/EEK par veselības problēmām, kas ietekmē Kopienas tirdzniecību ar svaigu gaļu, lai to attiecinātu uz svaigas gaļas ražošanu un tirdzniecību (30), un citam marķējumam, kas vajadzīgs gaļas izstrādājumiem, olu dekoratīvai krāsošanai un olu marķēšanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 853/2004 (2004. gada 29. aprīlis), ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (31).

18. pants

Pārneses princips

1.   Pārtikas piedevu klātbūtne ir pieļaujama:

| a) | salikta sastāva pārtikā, kas nav minēta II pielikumā, ja attiecīgo pārtikas piedevu ir atļauts lietot kādā no šādas salikta sastāva pārtikas sastāvdaļām; |
| --- | --- |

a)

salikta sastāva pārtikā, kas nav minēta II pielikumā, ja attiecīgo pārtikas piedevu ir atļauts lietot kādā no šādas salikta sastāva pārtikas sastāvdaļām;

| b) | pārtikā, kam pievienotas pārtikas piedevas, pārtikas fermenti vai pārtikas aromatizētāji, ja attiecīgo pārtikas piedevu:






  i) | saskaņā ar šo regulu ir atļauts lietot pārtikas piedevās, pārtikas fermentos vai pārtikas aromatizētājos; un |
| --- | --- | --- |

b)

pārtikā, kam pievienotas pārtikas piedevas, pārtikas fermenti vai pārtikas aromatizētāji, ja attiecīgo pārtikas piedevu:

i)

saskaņā ar šo regulu ir atļauts lietot pārtikas piedevās, pārtikas fermentos vai pārtikas aromatizētājos; un

| ii) | ja tā ar pārtikas piedevu, pārtikas fermentu vai pārtikas aromatizētāju ir pārnesta uz attiecīgo pārtiku; un |
| --- | --- |

ii)

ja tā ar pārtikas piedevu, pārtikas fermentu vai pārtikas aromatizētāju ir pārnesta uz attiecīgo pārtiku; un

| iii) | gatavajā pārtikā tai nav tehnoloģisku funkciju; |
| --- | --- |

iii)

gatavajā pārtikā tai nav tehnoloģisku funkciju;

| c) | pārtikā, ko paredzēts izmantot vienīgi salikta sastāva pārtikas sagatavošanā, ievērojot nosacījumu, ka salikta sastāva pārtika atbilst šīs regulas noteikumiem. |
| --- | --- |

c)

pārtikā, ko paredzēts izmantot vienīgi salikta sastāva pārtikas sagatavošanā, ievērojot nosacījumu, ka salikta sastāva pārtika atbilst šīs regulas noteikumiem.

2.   Izņemot īpaši paredzētus gadījumus, 1. punkts neattiecas uz mākslīgiem maisījumiem zīdaiņiem un mākslīgiem papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem, apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku, kā arī uz īpašos medicīniskos nolūkos lietojamu diētisko pārtiku zīdaiņiem un maziem bērniem, kā minēts Direktīvā 89/398/EEK.

3.   Gadījumos, kad pārtikai pievieno pārtikas piedevas, ko satur aromatizētāji, pārtikas piedevas vai pārtikas fermenti, un tām attiecīgajā pārtikā ir tehnoloģiskas funkcijas, šīs pārtikas piedevas uzskata par attiecīgās pārtikas piedevām, nevis par tām pievienoto aromatizētāju, pārtikas piedevu vai pārtikas fermentu pārtikas piedevām, un tām ir jāatbilst paredzētajiem lietošanas nosacījumiem šajā pārtikā.

4.   Neskarot 1. punktu, pārtikas piedevas kā saldinātāja klātbūtne ir pieļaujama salikta sastāva pārtikā bez pievienota cukura, salikta sastāva pārtikā ar pazeminātu enerģētisko vērtību, salikta sastāva diētiskā pārtikā, kas paredzēta mazkaloriju diētām, kariozi neizraisošā salikta sastāva pārtikā un salikta sastāva pārtikā ar palielinātu glabāšanas laiku, ievērojot nosacījumu, ka saldinātājs ir atļauts vienā no salikta sastāva pārtikas sastāvdaļām.

19. pants

Interpretācijas lēmumi

Vajadzības gadījumā saskaņā ar 28. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru var pieņemt lēmumu par to, vai:

| a) | konkrēta pārtika pieder vai nepieder kādai no II pielikumā minētajām pārtikas kategorijām; vai |
| --- | --- |

a)

konkrēta pārtika pieder vai nepieder kādai no II pielikumā minētajām pārtikas kategorijām; vai

| b) | II un III pielikumā uzskaitītās pārtikas piedevas, kuras atļauts izmantot atbilstīgi “quantum satis”, lieto atbilstīgi 11. panta 2. punktā minētajiem kritērijiem; vai |
| --- | --- |

b)

II un III pielikumā uzskaitītās pārtikas piedevas, kuras atļauts izmantot atbilstīgi “quantum satis”, lieto atbilstīgi 11. panta 2. punktā minētajiem kritērijiem; vai

| c) | konkrētas vielas atbilst 3. pantā noteiktajai pārtikas piedevas definīcijai. |
| --- | --- |

c)

konkrētas vielas atbilst 3. pantā noteiktajai pārtikas piedevas definīcijai.

20. pants

Tradicionālā pārtika

Šīs regulas IV pielikumā uzskaitītajām dalībvalstīm ir atļauts saglabāt spēkā aizliegumu atsevišķas minētajā pielikumā uzskaitītās pārtikas piedevu kategorijas lietot tradicionālā pārtikā, ko ražo to teritorijā.

IV NODAĻA

MARĶĒŠANA

21. pants

Tādu pārtikas piedevu marķēšana, ko nav paredzēts pārdot galapatērētājiem

1.   Pārtikas piedevas, ko nav paredzēts pārdot galapatērētājiem, pārdodot atsevišķi vai maisījumos ar citām pārtikas piedevām un/vai pārtikas sastāvdaļām, kā definēts Direktīvas 2000/13/EK 6. panta 4. punktā, var laist tirgū, izmantojot vienīgi šīs regulas 22. pantā paredzēto marķējumu, kas ir skaidri redzams, labi salasāms un neizdzēšams. Informācijai ir jābūt izklāstītai pircējiem viegli saprotamā veidā.

2.   Dalībvalstis savā teritorijā, kurā produktu pārdod, saskaņā ar Līgumu var noteikt, ka 22. pantā paredzēto informāciju sniedz vienā vai vairākās Kopienas oficiālajās valodās, kuras izvēlas attiecīgā dalībvalsts. Tas neizslēdz iespēju šādu informāciju sniegt vairākās valodās.

22. pants

Vispārējas marķēšanas prasības attiecībā uz pārtikas piedevām, ko nav paredzēts pārdot galapatērētājiem

1.   Ja pārtikas piedevas, ko nav paredzēts pārdot galapatērētājiem, pārdod atsevišķi vai maisījumos ar citām pārtikas piedevām un/vai citām pārtikas sastāvdaļām un/vai citām pievienotām vielām, uz to iepakojuma vai taras ir šāda informācija:

| a) | šajā regulā noteiktais katras pārtikas piedevas nosaukums un/vai E numurs vai tirdzniecības apraksts, kurā ietverts katras pārtikas piedevas nosaukums un/vai E numurs; |
| --- | --- |

a)

šajā regulā noteiktais katras pārtikas piedevas nosaukums un/vai E numurs vai tirdzniecības apraksts, kurā ietverts katras pārtikas piedevas nosaukums un/vai E numurs;

| b) | norāde “lietošanai pārtikā” vai norāde “ierobežotai lietošanai pārtikā”, vai konkrētāka norāde par attiecīgās pārtikas piedevas paredzēto lietojumu pārtikā; |
| --- | --- |

b)

norāde “lietošanai pārtikā” vai norāde “ierobežotai lietošanai pārtikā”, vai konkrētāka norāde par attiecīgās pārtikas piedevas paredzēto lietojumu pārtikā;

| c) | vajadzības gadījumā – īpaši glabāšanas un/vai lietošanas nosacījumi; |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā – īpaši glabāšanas un/vai lietošanas nosacījumi;

| d) | marķējums, ar ko identificē partiju vai sēriju; |
| --- | --- |

d)

marķējums, ar ko identificē partiju vai sēriju;

| e) | lietošanas instrukcija gadījumos, kad tās neievērošanas dēļ pārtikas piedevas pienācīgs lietojums nav iespējams; |
| --- | --- |

e)

lietošanas instrukcija gadījumos, kad tās neievērošanas dēļ pārtikas piedevas pienācīgs lietojums nav iespējams;

| f) | ražotāja, fasētāja vai pārdevēja vārds un uzvārds vai uzņēmuma nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

f)

ražotāja, fasētāja vai pārdevēja vārds un uzvārds vai uzņēmuma nosaukums un adrese;

| g) | norāde par katras tādas sastāvdaļas vai sastāvdaļu grupas maksimālo daudzumu, uz ko attiecas pārtikas kvantitatīvie ierobežojumi un/vai piemērota skaidra un viegli saprotama informācija, kas ļautu pircējam ievērot šīs regulas vai citu atbilstīgu Kopienas tiesību aktu prasības; ja tādi paši kvantitatīvie ierobežojumi attiecas uz kādu sastāvdaļu grupu, ko izmanto atsevišķi vai kopā, šo sastāvdaļu saturu var norādīt ar vienu skaitli; kvantitatīvos ierobežojumus izsaka vai nu skaitliski, vai piemērojot quantum satis principu, |
| --- | --- |

g)

norāde par katras tādas sastāvdaļas vai sastāvdaļu grupas maksimālo daudzumu, uz ko attiecas pārtikas kvantitatīvie ierobežojumi un/vai piemērota skaidra un viegli saprotama informācija, kas ļautu pircējam ievērot šīs regulas vai citu atbilstīgu Kopienas tiesību aktu prasības; ja tādi paši kvantitatīvie ierobežojumi attiecas uz kādu sastāvdaļu grupu, ko izmanto atsevišķi vai kopā, šo sastāvdaļu saturu var norādīt ar vienu skaitli; kvantitatīvos ierobežojumus izsaka vai nu skaitliski, vai piemērojot quantum satis principu,

| h) | neto masa, |
| --- | --- |

h)

neto masa,

| i) | minimālais derīguma termiņš vai izlietošanas termiņš; |
| --- | --- |

i)

minimālais derīguma termiņš vai izlietošanas termiņš;

| j) | atbilstīgos gadījumos informācija par pārtikas piedevām vai citām vielām, kas ir minētas šajā pantā un uzskaitītas Direktīvas 2000/13/EK III a pielikumā saistībā ar norādēm uz pārtikas sastāvdaļām. |
| --- | --- |

j)

atbilstīgos gadījumos informācija par pārtikas piedevām vai citām vielām, kas ir minētas šajā pantā un uzskaitītas Direktīvas 2000/13/EK III a pielikumā saistībā ar norādēm uz pārtikas sastāvdaļām.

2.   Pārdodot pārtikas piedevu maisījumus un/vai pārtikas piedevu un citu pārtikas sastāvdaļu maisījumus, uz pārtikas piedevu iepakojuma vai taras ir visu sastāvdaļu saraksts dilstošā secībā pēc to masas daļas kopējā masā.

3.   Gadījumos, kad vielas (tostarp pārtikas piedevas vai citas pārtikas sastāvdaļas) pievieno pārtikas piedevām, lai atvieglotu šo pārtikas piedevu glabāšanu, pārdošanu, standartizāciju, atšķaidīšanu vai šķīdināšanu, uz pārtikas piedevu iepakojuma vai taras ir visu sastāvdaļu saraksts dilstošā secībā pēc to masas daļas kopējā masā.

4.   Atkāpjoties no 1., 2. un 3. punkta, 1. punkta e) līdz g) apakšpunktā un 2. un 3. punktā noteikto informāciju var norādīt vienīgi tajos sūtījuma pavaddokumentos, kas jāiesniedz kopā ar sūtījumu vai pirms tā piegādes, ja uz attiecīgā produkta iepakojuma vai taras skaidri redzamā vietā ir norāde “nav paredzēts mazumtirdzniecībai”.

5.   Atkāpjoties no 1., 2. un 3. punkta, gadījumos, kad pārtikas piedevas piegādā, izmantojot cisternas, visu noteikto informāciju var norādīt vienīgi tajos sūtījuma pavaddokumentos, kas jāiesniedz kopā ar sūtījumu.

23. pants

Tādu pārtikas piedevu marķēšana, ko paredzēts pārdot galapatērētājiem

1.   Neskarot Direktīvu 2000/13/EK, Padomes Direktīvu 89/396/EEK (1989. gada 14. jūnijs) par norādēm vai zīmēm, kas identificē pārtikas produkta partiju (32) un Regulu (EK) Nr. 1829/2003, pārtikas piedevas, ko pārdod atsevišķi vai sajauktas, un/vai kopā ar citām pārtikas sastāvdaļām un ko paredzēts pārdot galapatērētājiem, var laist tirgū, ja uz to iepakojuma ir šāda informācija:

| a) | šajā regulā noteiktais katras pārtikas piedevas nosaukums un E numurs vai tirdzniecības apraksts, kurā ietverts katras pārtikas piedevas nosaukums un E numurs; |
| --- | --- |

a)

šajā regulā noteiktais katras pārtikas piedevas nosaukums un E numurs vai tirdzniecības apraksts, kurā ietverts katras pārtikas piedevas nosaukums un E numurs;

| b) | norāde “lietošanai pārtikā” vai norāde “ierobežotai lietošanai pārtikā”, vai konkrētāka norāde par attiecīgās pārtikas piedevas paredzēto lietojumu pārtikā; |
| --- | --- |

b)

norāde “lietošanai pārtikā” vai norāde “ierobežotai lietošanai pārtikā”, vai konkrētāka norāde par attiecīgās pārtikas piedevas paredzēto lietojumu pārtikā;

2.   Atkāpjoties no 1. punkta a) apakšpunkta, galda saldinātāju tirdzniecības aprakstā iekļauj norādi “galda saldinātājs uz ... bāzes”, norādot šā galda saldinātāja sastāvā izmantotā(-o) saldinātāja (-u) nosaukumu(-s).

3.   Poliolus un/vai aspartāmu, un/vai aspartāma acesulfāma sāli saturošu galda saldinātāju marķējumā jābūt šādiem brīdinājuma uzrakstiem:

| a) | polioli – “pārmērīga lietošana var izraisīt caureju”; |
| --- | --- |

a)

polioli – “pārmērīga lietošana var izraisīt caureju”;

| b) | aspartāms/aspartāma acesulfāma sāls – “satur fenilalanīnu”. |
| --- | --- |

b)

aspartāms/aspartāma acesulfāma sāls – “satur fenilalanīnu”.

4.   Galda saldinātāju ražotāji, izmantojot piemērotus līdzekļus, dara pieejamu vajadzīgo informāciju, lai patērētāji droši varētu lietot šos produktus. Norādes par šā punkta īstenošanu pieņem saskaņā ar 28. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

5.   Šā panta 1. līdz 3. punktā minētajai informācijai attiecīgi piemēro Direktīvas 2000/13/EK 13. panta 2. punktu.

24. pants

Marķēšanas prasības attiecībā uz pārtiku, kuras sastāvā ir atsevišķas krāsvielas

1.   Neskarot Direktīvu 2000/13/EK, tādas pārtikas marķējumā, kura satur šīs regulas V pielikumā uzskaitītās pārtikas krāsvielas, iekļauj minētajā pielikumā norādīto papildu informāciju.

2.   Uz šā panta 1. punktā paredzēto informāciju atbilstīgi attiecas Direktīvas 2000/13/EK 13. panta 2. punkts.

3.   Vajadzības gadījumā, reaģējot uz zinātnes sasniegumiem vai tehnikas attīstību, V pielikumā izdara grozījumus, izmantojot pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, saskaņā ar 28. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

25. pants

Citas marķēšanas prasības

Šīs regulas 21., 22., 23. un 24. pants neskar sīkāk izstrādātus vai plašākus normatīvos vai administratīvos aktus attiecībā uz bīstamu vielu un preparātu saturu un mērvienībām, vai noformējumu, klasifikāciju, iepakojumu un marķējumu, vai attiecībā uz šādu vielu un preparātu pārvadāšanu.

V NODAĻA

PROCEDŪRAS NOTEIKUMI UN ĪSTENOŠANA

26. pants

Pienākums sniegt informāciju

1.   Pārtikas piedevu ražotāji vai lietotāji nekavējoties Komisijai dara zināmu jebkuru jaunu zinātnisku vai tehnisku informāciju, kas varētu ietekmēt attiecīgās pārtikas piedevas nekaitīguma novērtējumu.

2.   Pārtikas piedevu ražotāji vai lietotāji pēc Komisijas pieprasījuma informē Komisiju par attiecīgās pārtikas piedevas faktisko lietojumu. Šādu informāciju Komisija dara zināmu dalībvalstīm.

27. pants

Pārtikas piedevu uzņemšanas monitorings

1.   Dalībvalstis uztur sistēmas, lai veiktu pārtikas piedevu patēriņa un lietojuma monitoringu, izmantojot pieeju, kas balstīta uz riska faktoru, un par saviem atzinumiem pietiekami bieži informē Komisiju un Iestādi.

2.   Iepriekš apspriežoties ar Iestādi, saskaņā ar 28. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru pieņem kopēju metodiku, ko dalībvalstis izmanto, lai vāktu informāciju par pārtikas piedevu patēriņa devām Kopienas iedzīvotāju uzturā.

28. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu, 5. punkta b) apakšpunktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta c) apakšpunktā un 4. punkta b) un e) apakšpunktā noteiktais termiņš attiecīgi ir 2 mēneši, 2 mēneši un 4 mēneši.

29. pants

Kopienas saskaņoto politikas jomu finansēšana

Juridiskais pamats no šīs regulas izrietošo pasākumu finansēšanai ir Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. panta 1. punkta c) apakšpunkts.

VI NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

30. pants

Kopienas pārtikas piedevu sarakstu izveide

1.   Pārtikas piedevas, ko saskaņā ar Direktīvām 94/35/EK, 94/36/EK un 95/2/EK, kuras grozītas atbilstīgi šīs regulas 31. pantam, ir atļauts lietot pārtikā, un pārtikas piedevu lietojuma nosacījumus iekļauj šīs regulas II pielikumā, kad ir pārbaudīta to atbilstība šīs regulas 6., 7. un 8. pantam. Pasākumus saistībā ar šādu pārtikas piedevu iekļaušanu II pielikumā, kuri paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 28. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Pārbaude neietver Iestādes veiktu jaunu risku novērtējumu. Pārbaudi pabeidz līdz 2011. gada 20. janvārim.

Pārtikas piedevas un to izmantošana, kas vairs nav vajadzīgas, nav jāietver II pielikumā.

2.   Pārtikas piedevas, ko saskaņā ar Direktīvu 95/2/EK ir atļauts lietot pārtikas piedevās, un šo pārtikas piedevu lietojuma nosacījumus iekļauj šīs regulas III pielikuma 1. daļā, kad ir pārbaudīta to atbilstība tās 6. pantam. Pasākumus saistībā ar šādu pārtikas piedevu iekļaušanu III pielikumā, kuri paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 28. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Pārbaude neietver Iestādes veiktu jaunu risku novērtējumu. Pārbaudi pabeidz līdz 2011. gada 20. janvārim.

Pārtikas piedevas un to izmantošana, kas vairs nav vajadzīgas, nav jāietver III pielikumā.

3.   Pārtikas piedevas, ko saskaņā ar Direktīvu 95/2/EK ir atļauts lietot pārtikas aromatizētājos, un šo pārtikas piedevu lietojuma nosacījumus iekļauj šīs regulas III pielikuma 4. daļā, kad ir pārbaudīta to atbilstība šīs regulas 6. pantam. Pasākumus saistībā ar šādu pārtikas piedevu iekļaušanu III pielikumā, kuri paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 28. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Pārbaude neietver Iestādes veiktu jaunu risku novērtējumu. Pārbaudi pabeidz līdz 2011. gada 20. janvārim.

Pārtikas piedevas un to izmantošana, kas vairs nav vajadzīgas, nav jāietver III pielikumā.

4.   Šā panta 1. līdz 3. punktā minēto pārtikas piedevu specifikācijas apstiprina saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1331/2008 [ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem], minētās pārtikas piedevas iekļaujot pielikumos saskaņā ar minētajiem punktiem.

5.   Ar piemērotiem pārejas posma pasākumiem saistītus pasākumus, kuri paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot, pieņem saskaņā ar 28. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

31. pants

Pārejas posma pasākumi

Kamēr nav pabeigta Kopienas pārtikas piedevu sarakstu izveide, kā paredzēts 30. pantā, Direktīvu 94/35/EK, 94/36/EK un 95/2/EK pielikumus vajadzības gadījumā groza, izmantojot pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus minēto direktīvu elementus, un ko Komisija pieņem saskaņā ar 28. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

Pārtiku, kas ir laista tirgū vai marķēta pirms 2010. gada 20. janvāra un kas neatbilst šīs regulas 22. panta 1. punkta i) apakšpunktam un 4. punktam, drīkst tirgot līdz tās minimālā derīguma termiņa vai izlietošanas termiņa beigām.

Pārtiku, kas ir laista tirgū vai marķēta pirms 2010. gada 20. jūlija un kas neatbilst 24. pantam, drīkst tirgot līdz tās minimālā derīguma termiņa vai izlietošanas termiņa beigām.

32. pants

Atļautu pārtikas piedevu atkārtots novērtējums

1.   Iestāde veic jaunu risku novērtējumu pārtikas piedevām, kas ir bijušas atļautas pirms 2009. gada 20. janvāra.

2.   Pēc apspriedēm ar Iestādi līdz 2010. gada 20. janvārim saskaņā ar 28. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru apstiprina minēto piedevu novērtēšanas programmu. Novērtēšanas programmu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

33. pants

Atcelšana

1.   Ar šo atceļ šādus tiesību aktus:

| a) | Padomes Direktīvu (1962. gada 23. oktobris) par dalībvalstu noteikumu tuvināšanu attiecībā uz krāsvielām, ko atļauts izmantot cilvēku uzturam paredzētos pārtikas produktos; |
| --- | --- |

a)

Padomes Direktīvu (1962. gada 23. oktobris) par dalībvalstu noteikumu tuvināšanu attiecībā uz krāsvielām, ko atļauts izmantot cilvēku uzturam paredzētos pārtikas produktos;

| b) | Direktīvu 65/66/EEK; |
| --- | --- |

b)

Direktīvu 65/66/EEK;

| c) | Direktīvu 78/663/EEK; |
| --- | --- |

c)

Direktīvu 78/663/EEK;

| d) | Direktīvu 78/664/EEK; |
| --- | --- |

d)

Direktīvu 78/664/EEK;

| e) | Direktīvu 81/712/EEK; |
| --- | --- |

e)

Direktīvu 81/712/EEK;

| f) | Direktīvu 89/107/EEK; |
| --- | --- |

f)

Direktīvu 89/107/EEK;

| g) | Direktīvu 94/35/EK; |
| --- | --- |

g)

Direktīvu 94/35/EK;

| h) | Direktīvu 94/36/EK; |
| --- | --- |

h)

Direktīvu 94/36/EK;

| i) | Direktīvu 95/2/EK; |
| --- | --- |

i)

Direktīvu 95/2/EK;

| j) | Lēmumu Nr. 292/97/EK; |
| --- | --- |

j)

Lēmumu Nr. 292/97/EK;

| k) | Lēmumu 2002/247/EK. |
| --- | --- |

k)

Lēmumu 2002/247/EK.

2.   Atsauces uz atceltajiem tiesību aktiem uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

34. pants

Pārejas noteikumi

Atkāpjoties no 33. panta, turpmāk norādītos noteikumus turpina piemērot, kamēr saskaņā ar šīs regulas 30. panta 1., 2. un 3. punktu nav pabeigta Direktīvās 94/35/EK, 94/36/EK un 95/2/EK atļauto pārtikas piedevu pārcelšana:

| a) | Direktīvas 94/35/EK 2. panta 1., 2. un 4. punktu un pielikumu; |
| --- | --- |

a)

Direktīvas 94/35/EK 2. panta 1., 2. un 4. punktu un pielikumu;

| b) | Direktīvas 94/36/EK 2. panta 1. līdz 6. punktu, 8., 9. un 10. punktu, un I līdz V pielikumu; |
| --- | --- |

b)

Direktīvas 94/36/EK 2. panta 1. līdz 6. punktu, 8., 9. un 10. punktu, un I līdz V pielikumu;

| c) | Direktīvas 95/2/EK 2. un 4. pantu un I līdz VI pielikumu. |
| --- | --- |

c)

Direktīvas 95/2/EK 2. un 4. pantu un I līdz VI pielikumu.

Neskarot c) punktu, Direktīvā 95/2/EK paredzētās E 1103 invertāzes un E 1105 lizocīma atļaujas atceļ no dienas, kad saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1332/2008 [par pārtikas fermentiem] 17. pantu sāk piemērot Kopienas pārtikas fermentu sarakstu.

35. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2010. gada 20. janvāra.

Tomēr 4. panta 2. punktu no 2011. gada 1. janvāra piemēro III pielikuma 2., 3. un 5. daļai un 23. panta 4. punktu piemēro no 2011. gada 20. janvāra. Šīs regulas 24. pantu piemēro no 2010. gada 20. jūlija. Šīs regulas 31. pantu piemēro no 2009. gada 20. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2008. gada 16. decembris.

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  OV C 168, 20.7.2007., 34. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 10. jūlija Atzinums (OV C 175 E, 10.7.2008., 142. lpp.), Padomes 2008. gada 10. marta Kopējā nostāja (OV C 111 E, 6.5.2008., 10. lpp.), Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2008. gada 18. novembra Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 186, 30.6.1989., 27. lpp.

3

(4)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 7 lpp.

4

Oficiālā Vēstneša

(5)  OV L 178, 28.7.1995., 1. lpp.

5

(6)  OV L 226, 22.9.1995., 1. lpp.

6

(7)  OV L 339, 30.12.1996., 1. lpp.

7

(8)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1 lpp.

8

Oficiālā Vēstneša

(9)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

9

(10)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

10

(11)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

11

(12)  OV L 93, 31.3.2006., 1. lpp.

12

(13)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp.

13

(14)  OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.

14

(15)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

15

(16)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp. Labotā versija OV L 191, 28.5.2004., 1. lpp.

16

(17)  OV 115, 11.11.1962., 2645/62. lpp.

17

(18)  OV 22, 9.2.1965., 373. lpp.

18

(19)  OV L 223, 14.8.1978., 7. lpp.

19

(20)  OV L 223, 14.8.1978., 30. lpp.

20

(21)  OV L 257, 10.9.1981., 1. lpp.

21

(22)  OV L 40, 11.2.1989., 27. lpp.

22

(23)  OV L 237, 10.9.1994., 3. lpp.

23

(24)  OV L 237, 10.9.1994., 13. lpp.

24

(25)  OV L 61, 18.3.1995., 1. lpp.

25

(26)  OV L 48, 19.2.1997., 13. lpp.

26

(27)  OV L 84, 28.3.2002., 69. lpp.

27

(28)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 34 lpp.

28

Oficiālā Vēstneša

(29)  OV L 330, 5.12.1998., 32. lpp.

29

(30)  OV L 268, 24.9.1991., 69. lpp.

30

(31)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp. Labotā versija OV L 226, 25.6.2004., 22. lpp.

31

(32)  OV L 186, 30.6.1989., 21. lpp.

32

---

I PIELIKUMS

Funkcionālās grupas, kuras attiecas uz pārtikas piedevām, ko lieto pārtikas produktos, un uz pārtikas piedevām, ko lieto pārtikas piedevās un pārtikas fermentos:

| 1. | “saldinātāji” ir vielas, ko lieto, lai piešķirtu pārtikas produktiem saldu garšu, vai kā galda saldinātājus; |
| --- | --- |

1.

“saldinātāji” ir vielas, ko lieto, lai piešķirtu pārtikas produktiem saldu garšu, vai kā galda saldinātājus;

| 2. | “krāsvielas” ir vielas, kas papildina vai atjauno pārtikas produktu krāsu, tostarp dabīgi pārtikas produktu komponenti un dabīgas izejvielas, kuras atsevišķi parasti uzturā nelieto un neizmanto kā raksturīgas pārtikas sastāvdaļas. No pārtikas produktiem iegūti preparāti un citi ēdami dabīgu izejvielu materiāli, kas ir uzturvielām vai aromātiskajām sastāvdaļām radniecīgi pigmenti, ko iegūst selektīvā fizikālā un/vai ķīmiskā ekstrakcijā, ir krāsvielas šīs regulas nozīmē; |
| --- | --- |

2.

“krāsvielas” ir vielas, kas papildina vai atjauno pārtikas produktu krāsu, tostarp dabīgi pārtikas produktu komponenti un dabīgas izejvielas, kuras atsevišķi parasti uzturā nelieto un neizmanto kā raksturīgas pārtikas sastāvdaļas. No pārtikas produktiem iegūti preparāti un citi ēdami dabīgu izejvielu materiāli, kas ir uzturvielām vai aromātiskajām sastāvdaļām radniecīgi pigmenti, ko iegūst selektīvā fizikālā un/vai ķīmiskā ekstrakcijā, ir krāsvielas šīs regulas nozīmē;

| 3. | “konservanti” ir vielas, kas pagarina pārtikas produktu glabāšanās laiku, aizsargājot tos no mikroorganismu izraisītas bojāšanās, un/vai kas aizsargā pret patogēnu mikroorganismu augšanu; |
| --- | --- |

3.

“konservanti” ir vielas, kas pagarina pārtikas produktu glabāšanās laiku, aizsargājot tos no mikroorganismu izraisītas bojāšanās, un/vai kas aizsargā pret patogēnu mikroorganismu augšanu;

| 4. | “antioksidanti” ir vielas, kas pagarina pārtikas produktu glabāšanās laiku, aizsargājot tos no oksidēšanas procesu izraisītas bojāšanās, piemēram, no tauku sasmakšanas vai krāsas maiņas; |
| --- | --- |

4.

“antioksidanti” ir vielas, kas pagarina pārtikas produktu glabāšanās laiku, aizsargājot tos no oksidēšanas procesu izraisītas bojāšanās, piemēram, no tauku sasmakšanas vai krāsas maiņas;

| 5. | “nesējvielas” ir vielas, ko izmanto pārtikas piedevu vai aromatizētāju, pārtikas fermentu, uzturvielu un/vai tādu citu vielu šķīdināšanai, atšķaidīšanai, izkliedēšanai vai citādai fizikālai modificēšanai, kas pārtikai pievienotas uzturvērtības vai fizioloģiskas ietekmes nolūkā, nemainot to funkcijas (un kurām pašām nav nekādu tehnoloģisko funkciju), lai atvieglotu to apstrādi vai lietošanu; |
| --- | --- |

5.

“nesējvielas” ir vielas, ko izmanto pārtikas piedevu vai aromatizētāju, pārtikas fermentu, uzturvielu un/vai tādu citu vielu šķīdināšanai, atšķaidīšanai, izkliedēšanai vai citādai fizikālai modificēšanai, kas pārtikai pievienotas uzturvērtības vai fizioloģiskas ietekmes nolūkā, nemainot to funkcijas (un kurām pašām nav nekādu tehnoloģisko funkciju), lai atvieglotu to apstrādi vai lietošanu;

| 6. | “skābes” ir vielas, kas palielina pārtikas produktu skābumu un/vai piešķir tiem skābu garšu; |
| --- | --- |

6.

“skābes” ir vielas, kas palielina pārtikas produktu skābumu un/vai piešķir tiem skābu garšu;

| 7. | “skābuma regulētāji” ir vielas, kas maina vai regulē pārtikas produktu skābumu vai bāziskumu; |
| --- | --- |

7.

“skābuma regulētāji” ir vielas, kas maina vai regulē pārtikas produktu skābumu vai bāziskumu;

| 8. | “pretsalipes vielas” ir vielas, kas mazina pārtikas produktu daļiņu salipšanu; |
| --- | --- |

8.

“pretsalipes vielas” ir vielas, kas mazina pārtikas produktu daļiņu salipšanu;

| 9. | “putu dzēsēji” ir vielas, kas novērš vai samazina putošanu; |
| --- | --- |

9.

“putu dzēsēji” ir vielas, kas novērš vai samazina putošanu;

| 10. | “apjoma palielinātāji” ir vielas, kas sekmē pārtikas produktu tilpuma palielināšanos, ievērojami nepalielinot to enerģētisko vērtību; |
| --- | --- |

10.

“apjoma palielinātāji” ir vielas, kas sekmē pārtikas produktu tilpuma palielināšanos, ievērojami nepalielinot to enerģētisko vērtību;

| 11. | “emulgatori” ir vielas, kas pārtikas produktos ļauj izveidot vai saglabāt homogēnu maisījumu, kas sastāv no divām vai vairākām fāzēm, kas savstarpēji nesajaucas, piemēram, eļļas un ūdens; |
| --- | --- |

11.

“emulgatori” ir vielas, kas pārtikas produktos ļauj izveidot vai saglabāt homogēnu maisījumu, kas sastāv no divām vai vairākām fāzēm, kas savstarpēji nesajaucas, piemēram, eļļas un ūdens;

| 12. | “emulģējošie sāļi” ir vielas, kas pārveido siera proteīnus disperģējamā veidā, tādējādi veicinot tauku un citu sastāvdaļu vienmērīgu sadalīšanos produkta masā; |
| --- | --- |

12.

“emulģējošie sāļi” ir vielas, kas pārveido siera proteīnus disperģējamā veidā, tādējādi veicinot tauku un citu sastāvdaļu vienmērīgu sadalīšanos produkta masā;

| 13. | “cietinātāji” ir vielas, kas padara vai saglabā stingrus vai kraukšķīgus augļu vai dārzeņu audus, vai iedarbojoties ar recinātājiem, veido vai stiprina želeju; |
| --- | --- |

13.

“cietinātāji” ir vielas, kas padara vai saglabā stingrus vai kraukšķīgus augļu vai dārzeņu audus, vai iedarbojoties ar recinātājiem, veido vai stiprina želeju;

| 14. | “garšas pastiprinātāji” ir vielas, kas pastiprina pārtikas produktiem piemītošo garšu un/vai smaržu; |
| --- | --- |

14.

“garšas pastiprinātāji” ir vielas, kas pastiprina pārtikas produktiem piemītošo garšu un/vai smaržu;

| 15. | “putu veidotāji” ir vielas, kas nodrošina gāzveida fāzes homogēnu izkliedi šķidros vai cietos pārtikas produktos; |
| --- | --- |

15.

“putu veidotāji” ir vielas, kas nodrošina gāzveida fāzes homogēnu izkliedi šķidros vai cietos pārtikas produktos;

| 16. | “recinātāji” ir vielas, kas, veidojot želeju, rada pārtikas produkta struktūru; |
| --- | --- |

16.

“recinātāji” ir vielas, kas, veidojot želeju, rada pārtikas produkta struktūru;

| 17. | “glazētājvielas” (tostarp smērvielas) ir vielas, ko izmanto pārtikas produktu ārējās virsmas apstrādei, lai padarītu to spīdīgu vai lai izveidotu aizsargslāni; |
| --- | --- |

17.

“glazētājvielas” (tostarp smērvielas) ir vielas, ko izmanto pārtikas produktu ārējās virsmas apstrādei, lai padarītu to spīdīgu vai lai izveidotu aizsargslāni;

| 18. | “mitrumuzturētāji” ir vielas, kas pasargā pārtikas produktus no izžūšanas, pretdarbojoties sausa gaisa ietekmei, vai veicina pulveru šķīšanu ūdeni saturošā vidē; |
| --- | --- |

18.

“mitrumuzturētāji” ir vielas, kas pasargā pārtikas produktus no izžūšanas, pretdarbojoties sausa gaisa ietekmei, vai veicina pulveru šķīšanu ūdeni saturošā vidē;

| 19. | “modificētās cietes” ir vielas, kas iegūtas, ar ķīmiskiem reaģentiem vienu vai vairākas reizes iedarbojoties uz pārtikas cieti, kura pirms tam var būt apstrādāta ar fizikālām vai fermentatīvām metodēm, hidrolizēta ar skābi vai sārmu vai balināta; |
| --- | --- |

19.

“modificētās cietes” ir vielas, kas iegūtas, ar ķīmiskiem reaģentiem vienu vai vairākas reizes iedarbojoties uz pārtikas cieti, kura pirms tam var būt apstrādāta ar fizikālām vai fermentatīvām metodēm, hidrolizēta ar skābi vai sārmu vai balināta;

| 20. | “aizsarggāzes” ir gāzes, izņemot gaisu, ko iepilda iepakojumā pirms vai pēc pārtikas produktu iepakošanas vai pārtikas produktu iepakošanas laikā; |
| --- | --- |

20.

“aizsarggāzes” ir gāzes, izņemot gaisu, ko iepilda iepakojumā pirms vai pēc pārtikas produktu iepakošanas vai pārtikas produktu iepakošanas laikā;

| 21. | “propelenti” ir gāzes, izņemot gaisu, kas izspiež pārtikas produktus no iepakojuma; |
| --- | --- |

21.

“propelenti” ir gāzes, izņemot gaisu, kas izspiež pārtikas produktus no iepakojuma;

| 22. | “irdinātāji” ir vielas vai to maisījumi, kas, izdalot gāzes, palielina mīklas apjomu; |
| --- | --- |

22.

“irdinātāji” ir vielas vai to maisījumi, kas, izdalot gāzes, palielina mīklas apjomu;

| 23. | “sekvestranti” ir vielas, kas veido ķīmiskus kompleksus ar metālu joniem; |
| --- | --- |

23.

“sekvestranti” ir vielas, kas veido ķīmiskus kompleksus ar metālu joniem;

| 24. | “stabilizētāji” ir vielas, kas ļauj saglabāt pārtikas produktu fizikāli ķīmisko stāvokli; pie stabilizētājiem pieder vielas, kas ļauj saglabāt divu vai vairāku nesajaucošos vielu vienmērīgu izkliedi pārtikas produktos, vielas, kas stabilizē, saglabā vai pastiprina pārtikas produktiem piemītošo krāsu, un vielas, kas palielina pārtikas produktu saistīšanas spēju, tostarp šķērssaišu veidošanos starp olbaltumvielām, kura dod iespēju pārtikas produktus sasaistīt no jauna izveidotos pārtikas produktos; |
| --- | --- |

24.

“stabilizētāji” ir vielas, kas ļauj saglabāt pārtikas produktu fizikāli ķīmisko stāvokli; pie stabilizētājiem pieder vielas, kas ļauj saglabāt divu vai vairāku nesajaucošos vielu vienmērīgu izkliedi pārtikas produktos, vielas, kas stabilizē, saglabā vai pastiprina pārtikas produktiem piemītošo krāsu, un vielas, kas palielina pārtikas produktu saistīšanas spēju, tostarp šķērssaišu veidošanos starp olbaltumvielām, kura dod iespēju pārtikas produktus sasaistīt no jauna izveidotos pārtikas produktos;

| 25. | “biezinātāji” ir vielas, kas palielina pārtikas produktu viskozitāti; |
| --- | --- |

25.

“biezinātāji” ir vielas, kas palielina pārtikas produktu viskozitāti;

| 26. | “miltu apstrādes līdzekļi” ir vielas, izņemot emulgatorus, ko pievieno miltiem vai mīklai, lai uzlabotu to cepamīpašības. |
| --- | --- |

26.

“miltu apstrādes līdzekļi” ir vielas, izņemot emulgatorus, ko pievieno miltiem vai mīklai, lai uzlabotu to cepamīpašības.

---

II PIELIKUMS

Kopienas atļauto pārtikas piedevu saraksts un šo pārtikas piedevu lietošanas noteikumi

---

III PIELIKUMS

Kopienas atļauto pārtikas piedevu saraksts lietošanai pārtikas piedevās, pārtikas fermentos un pārtikas aromatizētājos un to lietošanas noteikumi.

Saraksts, kurā iekļautas Kopienas atļautās uzturvielu nesējvielas, un to lietošanas noteikumi.

| 1. daļa | Pārtikas piedevu nesējvielas |
| --- | --- |
| 2. daļa | Pārtikas piedevu piedevas, izņemot nesējvielas |
| 3. daļa | Pārtikas fermentu piedevas, tostarp nesējvielas |
| 4. daļa | Pārtikas aromatizētāju piedevas, tostarp nesējvielas |
| 5. daļa | Uzturvielu nesējvielas un citas vielas, kas pārtikai pievienotas uzturvērtības vai citas fizioloģiskas ietekmes nolūkā. |

1. daļa

Pārtikas piedevu nesējvielas

2. daļa

Pārtikas piedevu piedevas, izņemot nesējvielas

3. daļa

Pārtikas fermentu piedevas, tostarp nesējvielas

4. daļa

Pārtikas aromatizētāju piedevas, tostarp nesējvielas

5. daļa

Uzturvielu nesējvielas un citas vielas, kas pārtikai pievienotas uzturvērtības vai citas fizioloģiskas ietekmes nolūkā.

---

IV PIELIKUMS

Tradicionālā pārtika, attiecībā uz kuru dažas dalībvalstis var saglabāt spēkā aizliegumu lietot atsevišķas pārtikas piedevu kategorijas

| Dalībvalsts | Pārtika | Piedevu kategorijas, attiecībā uz kurām aizliegumu var saglabāt spēkā |
| --- | --- | --- |
| Vācija | Tradicionālais vācu alus (“Bier nach deutschem Reinheitsgebot gebraut”) | Visas, izņemot propelentus |
| Francija | Tradicionālā franču maize | Visas |
| Francija | Tradicionālās konservētās franču trifeles | Visas |
| Francija | Tradicionālie konservētie franču gliemeži | Visas |
| Francija | Tradicionālie franču zosu un pīļu gaļas konservi (“confit”) | Visas |
| Austrija | Tradicionālais austriešu “Bergkäse” | Visas, izņemot konservantus |
| Somija | Tradicionālais somu “Mämmi” | Visas, izņemot konservantus |
| Zviedrija
  Somija | Tradicionālie zviedru un somu augļu sīrupi | Krāsvielas |
| Dānija | Tradicionālās dāņu “Kødboller” | Konservanti un krāsvielas |
| Dānija | Tradicionālā dāņu “Leverpostej” | Konservanti (izņemot sorbīnskābi) un krāsvielas |
| Spānija | Tradicionālais spāņu “Lomo embuchado” | Visas, izņemot konservantus un antioksidantus |
| Itālija | Tradicionālā itāliešu “Mortadella” | Visas, izņemot konservantus, antioksidantus, skābuma regulētājus, garšas pastiprinātājus, stabilizatorus un aizsarggāzi |
| Itālija | Tradicionālā itāliešu “Cotechino e zampone” | Visas, izņemot konservantus, antioksidantus, skābuma regulētājus, garšas pastiprinātājus, stabilizatorus un aizsarggāzi |

Dalībvalsts

Pārtika

Piedevu kategorijas, attiecībā uz kurām aizliegumu var saglabāt spēkā

Vācija

Tradicionālais vācu alus (“Bier nach deutschem Reinheitsgebot gebraut”)

Visas, izņemot propelentus

Francija

Tradicionālā franču maize

Visas

Francija

Tradicionālās konservētās franču trifeles

Visas

Francija

Tradicionālie konservētie franču gliemeži

Visas

Francija

Tradicionālie franču zosu un pīļu gaļas konservi (“confit”)

Visas

Austrija

Tradicionālais austriešu “Bergkäse”

Visas, izņemot konservantus

Somija

Tradicionālais somu “Mämmi”

Visas, izņemot konservantus

Zviedrija

Somija

Tradicionālie zviedru un somu augļu sīrupi

Krāsvielas

Dānija

Tradicionālās dāņu “Kødboller”

Konservanti un krāsvielas

Dānija

Tradicionālā dāņu “Leverpostej”

Konservanti (izņemot sorbīnskābi) un krāsvielas

Spānija

Tradicionālais spāņu “Lomo embuchado”

Visas, izņemot konservantus un antioksidantus

Itālija

Tradicionālā itāliešu “Mortadella”

Visas, izņemot konservantus, antioksidantus, skābuma regulētājus, garšas pastiprinātājus, stabilizatorus un aizsarggāzi

Itālija

Tradicionālā itāliešu “Cotechino e zampone”

Visas, izņemot konservantus, antioksidantus, skābuma regulētājus, garšas pastiprinātājus, stabilizatorus un aizsarggāzi

---

V PIELIKUMS

24. pantā minēto pārtikas krāsvielu saraksts, par kurām pārtikas marķējumā norāda papildu informāciju

| Pārtika, kuras sastāvā ir viena vai vairākas turpmāk minētās krāsvielas | Informācija |
| --- | --- |
| saulrieta dzeltenā (E 110) (1) | “krāsvielas(-u) nosaukums vai E numurs”: var nelabvēlīgi ietekmēt bērnu aktivitāti un uzmanību |
| hinolīndzeltenā (E 104) (1) |
| karmoizīns (E 122) (1) |
| alura sarkanā (E 129) (1) |
| tartrazīns (E 102) (1) |
| košenila sarkanā (E 124) (1) |

Pārtika, kuras sastāvā ir viena vai vairākas turpmāk minētās krāsvielas

Informācija

saulrieta dzeltenā (E 110) (1)

“krāsvielas(-u) nosaukums vai E numurs”: var nelabvēlīgi ietekmēt bērnu aktivitāti un uzmanību

hinolīndzeltenā (E 104) (1)

karmoizīns (E 122) (1)

alura sarkanā (E 129) (1)

tartrazīns (E 102) (1)

košenila sarkanā (E 124) (1)

---

(1)  izņemot pārtiku, kurā krāsviela(-s) izmantota(-s) gaļas produktu veselīguma marķējuma vai cita marķējuma izdarīšanai vai olu dekoratīvai krāsošanai vai zīmogošanai.

---

| 31.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/34

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1334/2008

(2008. gada 16. decembris)

par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās un par grozījumiem Padomes Regulā (EEK) Nr. 1601/91, Regulās (EK) Nr. 2232/96 un (EK) Nr. 110/2008 un Direktīvā 2000/13/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību, ir jāatjaunina Padomes Direktīva 88/388/EEK (1988. gada 22. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz aromatizētājiem, ko izmanto pārtikā un izejmateriālos to ražošanai (3). Skaidrības un efektivitātes labad Direktīva 88/388/EEK būtu jāaizstāj ar šo regulu. |
| --- | --- |

(1)

Ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību, ir jāatjaunina Padomes Direktīva 88/388/EEK (1988. gada 22. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz aromatizētājiem, ko izmanto pārtikā un izejmateriālos to ražošanai (3). Skaidrības un efektivitātes labad Direktīva 88/388/EEK būtu jāaizstāj ar šo regulu.

| (2) | Padomes Lēmumā 88/389/EEK (1988. gada 22. jūnijs) par izejmateriālu un vielu, ko izmanto aromatizētāju gatavošanā, inventāru, kuru ievieš Komisija (4), šā inventāra ieviešana paredzēta 24 mēnešos no minētā lēmuma pieņemšanas. Šobrīd minētais lēmums ir novecojis un būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Lēmumā 88/389/EEK (1988. gada 22. jūnijs) par izejmateriālu un vielu, ko izmanto aromatizētāju gatavošanā, inventāru, kuru ievieš Komisija (4), šā inventāra ieviešana paredzēta 24 mēnešos no minētā lēmuma pieņemšanas. Šobrīd minētais lēmums ir novecojis un būtu jāatceļ.

| (3) | Komisijas Direktīvā 91/71/EEK (1991. gada 16. janvāris), ar kuru papildina Padomes Direktīvu 88/388/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz garšvielām, ko izmanto pārtikas produktos, un izejmateriāliem to ražošanai (5), paredzēti noteikumi par aromatizētāju marķējumu. Minētos noteikumus aizstāj ar šo regulu, un tagad minētā direktīva būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Direktīvā 91/71/EEK (1991. gada 16. janvāris), ar kuru papildina Padomes Direktīvu 88/388/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz garšvielām, ko izmanto pārtikas produktos, un izejmateriāliem to ražošanai (5), paredzēti noteikumi par aromatizētāju marķējumu. Minētos noteikumus aizstāj ar šo regulu, un tagad minētā direktīva būtu jāatceļ.

| (4) | Nekaitīgas un veselīgas pārtikas brīva aprite ir nozīmīgs iekšējā tirgus aspekts, kam ir būtiska ietekme uz cilvēku veselību, labklājību, kā arī viņu sociālajām un ekonomiskajām interesēm. |
| --- | --- |

(4)

Nekaitīgas un veselīgas pārtikas brīva aprite ir nozīmīgs iekšējā tirgus aspekts, kam ir būtiska ietekme uz cilvēku veselību, labklājību, kā arī viņu sociālajām un ekonomiskajām interesēm.

| (5) | Lai aizsargātu cilvēku veselību, šai regulai būtu jāattiecas uz aromatizētājiem, aromatizētāju izejmateriāliem un pārtiku, kas satur aromatizētājus. Tai būtu jāattiecas arī uz dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām, kas ir pievienotas pārtikai, galvenokārt aromāta piešķiršanai, un kas ievērojami veicina noteiktu nevēlamu vielu klātbūtni, ko tā dabīgi satur (turpmāk “pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām”), to izejmateriālos un pārtikā, kas tos satur. |
| --- | --- |

(5)

Lai aizsargātu cilvēku veselību, šai regulai būtu jāattiecas uz aromatizētājiem, aromatizētāju izejmateriāliem un pārtiku, kas satur aromatizētājus. Tai būtu jāattiecas arī uz dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām, kas ir pievienotas pārtikai, galvenokārt aromāta piešķiršanai, un kas ievērojami veicina noteiktu nevēlamu vielu klātbūtni, ko tā dabīgi satur (turpmāk “pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām”), to izejmateriālos un pārtikā, kas tos satur.

| (6) | Šī regula neattiecas uz pārtikas izejmateriāliem, kam nav veikta nekāda apstrāde, un pārtiku ar tikai vienu sastāvdaļu, tādu kā garšvielas, garšaugi, tējas un infūziju uzlējumi (piemēram, augļu vai zāļu tēja), kā arī garšvielu un/vai garšaugu maisījumi, tējas maisījumi un infūziju uzlējumu maisījumi, ja vien tos patērē neapstrādātus, un/vai nepievieno pārtikai. |
| --- | --- |

(6)

Šī regula neattiecas uz pārtikas izejmateriāliem, kam nav veikta nekāda apstrāde, un pārtiku ar tikai vienu sastāvdaļu, tādu kā garšvielas, garšaugi, tējas un infūziju uzlējumi (piemēram, augļu vai zāļu tēja), kā arī garšvielu un/vai garšaugu maisījumi, tējas maisījumi un infūziju uzlējumu maisījumi, ja vien tos patērē neapstrādātus, un/vai nepievieno pārtikai.

| (7) | Aromatizētājus izmanto, lai patērētāju interesēs uzlabotu vai mainītu pārtikas smaržu un/vai garšu. Aromatizētājus un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām drīkstētu lietot vienīgi tad, ja tie atbilst šajā regulā noteiktajiem kritērijiem. Lietotajiem aromatizētājiem ir jābūt nekaitīgiem, un tādēļ noteiktiem aromatizētājiem būtu jāveic riska novērtējums, pirms tiem piešķir atļauju lietošanai pārtikā. Ciktāl tas iespējams, uzmanība būtu jāpievērš tam, vai noteiktu aromatizētāju lietošanai varētu būt negatīva ietekme uz jutīgām grupām. Aromatizētāju lietojums nedrīkst maldināt patērētājus, un tādēļ vienmēr ar atbilstīgu marķējumu būtu jānorāda, ka tie ir pievienoti pārtikai. Jo īpaši aromatizētājus nedrīkstētu lietot tā, ka tie maldinātu patērētāju attiecībā uz jautājumiem, kas cita starpā, saistīti ar lietoto sastāvdaļu īpašībām, svaigumu, kvalitāti, produkta dabīgumu vai ražošanas procesu, vai arī produkta uzturvērtības kvalitāti, taču ne tikai minētie jautājumi. Apstiprinot aromatizētājus, būtu jāņem vērā arī citi ar konkrēto jautājumu saistīti faktori, tostarp sociāli, ekonomiski, ar tradīcijām saistīti, kā arī ētikas un vides faktori, piesardzības princips un kontroļu īstenošana. |
| --- | --- |

(7)

Aromatizētājus izmanto, lai patērētāju interesēs uzlabotu vai mainītu pārtikas smaržu un/vai garšu. Aromatizētājus un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām drīkstētu lietot vienīgi tad, ja tie atbilst šajā regulā noteiktajiem kritērijiem. Lietotajiem aromatizētājiem ir jābūt nekaitīgiem, un tādēļ noteiktiem aromatizētājiem būtu jāveic riska novērtējums, pirms tiem piešķir atļauju lietošanai pārtikā. Ciktāl tas iespējams, uzmanība būtu jāpievērš tam, vai noteiktu aromatizētāju lietošanai varētu būt negatīva ietekme uz jutīgām grupām. Aromatizētāju lietojums nedrīkst maldināt patērētājus, un tādēļ vienmēr ar atbilstīgu marķējumu būtu jānorāda, ka tie ir pievienoti pārtikai. Jo īpaši aromatizētājus nedrīkstētu lietot tā, ka tie maldinātu patērētāju attiecībā uz jautājumiem, kas cita starpā, saistīti ar lietoto sastāvdaļu īpašībām, svaigumu, kvalitāti, produkta dabīgumu vai ražošanas procesu, vai arī produkta uzturvērtības kvalitāti, taču ne tikai minētie jautājumi. Apstiprinot aromatizētājus, būtu jāņem vērā arī citi ar konkrēto jautājumu saistīti faktori, tostarp sociāli, ekonomiski, ar tradīcijām saistīti, kā arī ētikas un vides faktori, piesardzības princips un kontroļu īstenošana.

| (8) | Kopš 1999. gada Pārtikas zinātniskā komiteja un vēlāk Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “Iestāde”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (6), ir sniegusi atzinumus par daudzām vielām, ko dabīgi satur aromatizētāju izejmateriāli un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām, kas saskaņā ar Eiropas Padomes Aromātvielu ekspertu komitejas atzinumu ir toksiskas. Vielas, kuras Pārtikas zinātniskā komiteja atzinusi par toksiskām, būtu jāuzskata par nevēlamām, un tās nedrīkstētu tīrā veidā pievienot pārtikai. |
| --- | --- |

(8)

Kopš 1999. gada Pārtikas zinātniskā komiteja un vēlāk Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “Iestāde”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (6), ir sniegusi atzinumus par daudzām vielām, ko dabīgi satur aromatizētāju izejmateriāli un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām, kas saskaņā ar Eiropas Padomes Aromātvielu ekspertu komitejas atzinumu ir toksiskas. Vielas, kuras Pārtikas zinātniskā komiteja atzinusi par toksiskām, būtu jāuzskata par nevēlamām, un tās nedrīkstētu tīrā veidā pievienot pārtikai.

| (9) | Tā kā augi var dabīgi saturēt nevēlamas vielas, tās var nokļūt aromatizējošos preparātos un pārtikas sastāvdaļās ar aromatizētāju īpašībām. Augus tradicionāli izmanto kā pārtiku vai pārtikas sastāvdaļas. Būtu jānosaka šo nevēlamo vielu maksimāli pieļaujamais daudzums tajā pārtikā, ar kuru cilvēki visvairāk uzņem šīs vielas, ņemot vērā gan vajadzību aizsargāt cilvēku veselību, gan arī šo vielu neizbēgamu klātbūtni tradicionālajā pārtikā. |
| --- | --- |

(9)

Tā kā augi var dabīgi saturēt nevēlamas vielas, tās var nokļūt aromatizējošos preparātos un pārtikas sastāvdaļās ar aromatizētāju īpašībām. Augus tradicionāli izmanto kā pārtiku vai pārtikas sastāvdaļas. Būtu jānosaka šo nevēlamo vielu maksimāli pieļaujamais daudzums tajā pārtikā, ar kuru cilvēki visvairāk uzņem šīs vielas, ņemot vērā gan vajadzību aizsargāt cilvēku veselību, gan arī šo vielu neizbēgamu klātbūtni tradicionālajā pārtikā.

| (10) | Nosakot maksimālo pieļaujamo daudzumu dažām nevēlamām vielām, ko produkti dabīgi satur, būtu jākoncentrējas uz to pārtiku vai pārtikas kategorijām, ko visbiežāk lieto uzturā. Ja kādas citas nevēlamas vielas, ko produkti dabīgi satur, radītu apdraudējumu patērētāju veselībai, būtu jānosaka maksimālais pieļaujamais daudzums, iepriekš saņemot Iestādes atzinumu. Dalībvalstīm būtu jāorganizē uz risku balstītas kontroles saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (7). Pārtikas ražotājiem ir pienākums ņemt vērā šo vielu klātbūtni, izmantojot pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām un/vai aromatizētājus jebkuras pārtikas gatavošanā, lai nodrošinātu, ka tirgū nenonāk pārtika, kas nav nekaitīga. |
| --- | --- |

(10)

Nosakot maksimālo pieļaujamo daudzumu dažām nevēlamām vielām, ko produkti dabīgi satur, būtu jākoncentrējas uz to pārtiku vai pārtikas kategorijām, ko visbiežāk lieto uzturā. Ja kādas citas nevēlamas vielas, ko produkti dabīgi satur, radītu apdraudējumu patērētāju veselībai, būtu jānosaka maksimālais pieļaujamais daudzums, iepriekš saņemot Iestādes atzinumu. Dalībvalstīm būtu jāorganizē uz risku balstītas kontroles saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (7). Pārtikas ražotājiem ir pienākums ņemt vērā šo vielu klātbūtni, izmantojot pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām un/vai aromatizētājus jebkuras pārtikas gatavošanā, lai nodrošinātu, ka tirgū nenonāk pārtika, kas nav nekaitīga.

| (11) | Būtu jāparedz noteikumi Kopienas līmenī, lai aizliegtu vai ierobežotu tādu konkrētu augu, dzīvnieku, mikrobioloģisku vai minerālvielu materiālu lietošanu, kuri rada bažas par cilvēku veselību, aromatizētāju un pārtikas sastāvdaļu ar aromatizējošām īpašībām ražošanā, un ierobežotu to izmantošanu pārtikas ražošanā. |
| --- | --- |

(11)

Būtu jāparedz noteikumi Kopienas līmenī, lai aizliegtu vai ierobežotu tādu konkrētu augu, dzīvnieku, mikrobioloģisku vai minerālvielu materiālu lietošanu, kuri rada bažas par cilvēku veselību, aromatizētāju un pārtikas sastāvdaļu ar aromatizējošām īpašībām ražošanā, un ierobežotu to izmantošanu pārtikas ražošanā.

| (12) | Riska novērtējums būtu jāveic Iestādei. |
| --- | --- |

(12)

Riska novērtējums būtu jāveic Iestādei.

| (13) | Saskaņotības nodrošināšanai riska novērtēšana, kā arī to aromatizētāju un izejmateriālu apstiprināšana, kuriem nepieciešams novērtējums, būtu jāveic saskaņā ar procedūru, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1331/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (8). |
| --- | --- |

(13)

Saskaņotības nodrošināšanai riska novērtēšana, kā arī to aromatizētāju un izejmateriālu apstiprināšana, kuriem nepieciešams novērtējums, būtu jāveic saskaņā ar procedūru, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1331/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (8).

| (14) | Aromatizējošas vielas ir vielas ar noteiktu ķīmisku sastāvu, kuras ietver aromatizējošas vielas, ko iegūst ķīmiskas sintēzes vai ķīmiskas izdalīšanas procesu rezultātā, kā arī dabīgas aromatizējošas vielas. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2232/96 (1996. gada 28. oktobris), ar ko nosaka Kopienas procedūru attiecībā uz garšvielām, kuras lieto vai kuras paredzētas lietošanai pārtikas produktu sastāvā vai to dekorēšanai (9), pašlaik tiek īstenota aromatizējošo vielu novērtēšanas programma. Piecos gados no minētās programmas pieņemšanas saskaņā ar šo regulu ir jāpieņem aromatizējošu vielu saraksts. Šā saraksta pieņemšanai būtu jānosaka jauns termiņš. Šo sarakstu ierosinās iekļaut sarakstā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1331/2008 2. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(14)

Aromatizējošas vielas ir vielas ar noteiktu ķīmisku sastāvu, kuras ietver aromatizējošas vielas, ko iegūst ķīmiskas sintēzes vai ķīmiskas izdalīšanas procesu rezultātā, kā arī dabīgas aromatizējošas vielas. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2232/96 (1996. gada 28. oktobris), ar ko nosaka Kopienas procedūru attiecībā uz garšvielām, kuras lieto vai kuras paredzētas lietošanai pārtikas produktu sastāvā vai to dekorēšanai (9), pašlaik tiek īstenota aromatizējošo vielu novērtēšanas programma. Piecos gados no minētās programmas pieņemšanas saskaņā ar šo regulu ir jāpieņem aromatizējošu vielu saraksts. Šā saraksta pieņemšanai būtu jānosaka jauns termiņš. Šo sarakstu ierosinās iekļaut sarakstā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1331/2008 2. panta 1. punktā.

| (15) | Aromatizējoši preparāti ir aromatizētāji, kas nav noteiktas ķīmiskas vielas un kas iegūti no augu, dzīvnieku vai mikrobioloģiskas izcelsmes materiāliem, izmantojot atbilstīgus fizikālus, fermentatīvus vai mikrobioloģiskus procesus vai nu neapstrādātā veidā vai pēc apstrādes patēriņam. No pārtikas ražotiem aromatizējošiem preparātiem nav jāveic novērtēšana vai apstiprināšana izmantošanai pārtikā vai uz tās, ja nav šaubu par to nekaitīgumu. Tomēr no nepārtikas materiāliem ražotu aromatizējošu preparātu nekaitīgums būtu jānovērtē un jāapstiprina. |
| --- | --- |

(15)

Aromatizējoši preparāti ir aromatizētāji, kas nav noteiktas ķīmiskas vielas un kas iegūti no augu, dzīvnieku vai mikrobioloģiskas izcelsmes materiāliem, izmantojot atbilstīgus fizikālus, fermentatīvus vai mikrobioloģiskus procesus vai nu neapstrādātā veidā vai pēc apstrādes patēriņam. No pārtikas ražotiem aromatizējošiem preparātiem nav jāveic novērtēšana vai apstiprināšana izmantošanai pārtikā vai uz tās, ja nav šaubu par to nekaitīgumu. Tomēr no nepārtikas materiāliem ražotu aromatizējošu preparātu nekaitīgums būtu jānovērtē un jāapstiprina.

| (16) | Regulā (EK) Nr. 178/2002 pārtika ir definēta kā jebkura apstrādāta, daļēji apstrādāta vai neapstrādāta viela vai produkts, kas paredzēts cilvēkiem uzturam vai ko saprātīgi paredzamos apstākļos cilvēki varētu lietot uzturā. Augu, dzīvnieku vai mikrobioloģiskas izcelsmes materiālus, par kuriem var pietiekami pierādīt, ka tie līdz šim lielā mērā izmantoti aromatizētāju ražošanai, uzskata par pārtikas materiāliem minētajam mērķim, pat ja kādi no šiem izejmateriāliem, piemēram, palisandrs un zemeņu lapas, nevar tikt izmantoti kā pārtika. Tie nav jānovērtē. |
| --- | --- |

(16)

Regulā (EK) Nr. 178/2002 pārtika ir definēta kā jebkura apstrādāta, daļēji apstrādāta vai neapstrādāta viela vai produkts, kas paredzēts cilvēkiem uzturam vai ko saprātīgi paredzamos apstākļos cilvēki varētu lietot uzturā. Augu, dzīvnieku vai mikrobioloģiskas izcelsmes materiālus, par kuriem var pietiekami pierādīt, ka tie līdz šim lielā mērā izmantoti aromatizētāju ražošanai, uzskata par pārtikas materiāliem minētajam mērķim, pat ja kādi no šiem izejmateriāliem, piemēram, palisandrs un zemeņu lapas, nevar tikt izmantoti kā pārtika. Tie nav jānovērtē.

| (17) | Tāpat arī termiskās apstrādes aromatizētājiem, kas iegūti no pārtikas, izmantojot īpašus apstrādes apstākļus, nav jāveic novērtēšana vai apstiprināšana izmantošanai pārtikā, ja vien nerodas bažas par to nekaitīgumu. Tomēr tādu termiskās apstrādes aromatizētāju nekaitīgums, kas ražoti no nepārtikas materiāliem vai neatbilst īpašiem apstrādes apstākļiem, pirms apstiprināšanas būtu jānovērtē un jāapstiprina. |
| --- | --- |

(17)

Tāpat arī termiskās apstrādes aromatizētājiem, kas iegūti no pārtikas, izmantojot īpašus apstrādes apstākļus, nav jāveic novērtēšana vai apstiprināšana izmantošanai pārtikā, ja vien nerodas bažas par to nekaitīgumu. Tomēr tādu termiskās apstrādes aromatizētāju nekaitīgums, kas ražoti no nepārtikas materiāliem vai neatbilst īpašiem apstrādes apstākļiem, pirms apstiprināšanas būtu jānovērtē un jāapstiprina.

| (18) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2065/2003 (2003. gada 10. novembris) par kūpināšanas aromatizētājiem, ko izmanto vai kas ir paredzēti izmantošanai pārtikas produktos vai uz tiem (10), noteikta nekaitīguma novērtējuma un kūpināšanas aromatizētāju apstiprinājuma procedūra, un tā tiecas izveidot primāro dūmu kondensātu un primāro darvas daļu izsmeļošu sarakstu, kuru izmantošana ir atļauta. |
| --- | --- |

(18)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2065/2003 (2003. gada 10. novembris) par kūpināšanas aromatizētājiem, ko izmanto vai kas ir paredzēti izmantošanai pārtikas produktos vai uz tiem (10), noteikta nekaitīguma novērtējuma un kūpināšanas aromatizētāju apstiprinājuma procedūra, un tā tiecas izveidot primāro dūmu kondensātu un primāro darvas daļu izsmeļošu sarakstu, kuru izmantošana ir atļauta.

| (19) | Aromātu prekursori, tādi kā ogļhidrāti, oligopeptīdi un aminoskābes, pārtikai aromātu piešķir ķīmisku reakciju rezultātā, kuras notiek pārtikas pārstrādes laikā. No pārtikas ražotiem aromātu prekursoriem nav jāveic novērtēšana vai apstiprināšana izmantošanai pārtikā vai uz tās, ja vien nerodas bažas par to nekaitīgumu. Tomēr no nepārtikas materiāliem ražotu aromātu prekursoru nekaitīgums būtu jānovērtē pirms to apstiprināšanas. |
| --- | --- |

(19)

Aromātu prekursori, tādi kā ogļhidrāti, oligopeptīdi un aminoskābes, pārtikai aromātu piešķir ķīmisku reakciju rezultātā, kuras notiek pārtikas pārstrādes laikā. No pārtikas ražotiem aromātu prekursoriem nav jāveic novērtēšana vai apstiprināšana izmantošanai pārtikā vai uz tās, ja vien nerodas bažas par to nekaitīgumu. Tomēr no nepārtikas materiāliem ražotu aromātu prekursoru nekaitīgums būtu jānovērtē pirms to apstiprināšanas.

| (20) | Citus aromatizētājus, kas nav iekļauti iepriekšminēto aromatizētāju definīcijās, var izmantot pārtikā vai uz tās pēc novērtēšanas un apstiprināšanas procedūras. Piemērs varētu būt aromatizētāji, kas iegūti, eļļu vai taukus karsējot ārkārtīgi augstā temperatūrā ļoti īsā laikposmā, tādējādi piešķirot grauzdēšanas aromātu. |
| --- | --- |

(20)

Citus aromatizētājus, kas nav iekļauti iepriekšminēto aromatizētāju definīcijās, var izmantot pārtikā vai uz tās pēc novērtēšanas un apstiprināšanas procedūras. Piemērs varētu būt aromatizētāji, kas iegūti, eļļu vai taukus karsējot ārkārtīgi augstā temperatūrā ļoti īsā laikposmā, tādējādi piešķirot grauzdēšanas aromātu.

| (21) | Augu, dzīvnieku, mikrobioloģiskas vai minerālvielu izcelsmes materiālu, kas nav pārtika, var apstiprināt aromatizētāju ražošanai vienīgi pēc tam, kad zinātniski novērtēts tā nekaitīgums. Varētu būt nepieciešams apstiprināt tikai noteiktu materiāla daļu izmantošanu vai paredzēt izmantošanas nosacījumus. |
| --- | --- |

(21)

Augu, dzīvnieku, mikrobioloģiskas vai minerālvielu izcelsmes materiālu, kas nav pārtika, var apstiprināt aromatizētāju ražošanai vienīgi pēc tam, kad zinātniski novērtēts tā nekaitīgums. Varētu būt nepieciešams apstiprināt tikai noteiktu materiāla daļu izmantošanu vai paredzēt izmantošanas nosacījumus.

| (22) | Aromatizētāji var saturēt pārtikas piedevas, kas atļautas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1333/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas piedevām (11) un/vai citas pārtikas sastāvdaļas, kas izmantojamas tehnoloģiskiem mērķiem, tādiem kā glabāšana, standartizācija, atšķaidīšana vai šķīdināšana un stabilizācija. |
| --- | --- |

(22)

Aromatizētāji var saturēt pārtikas piedevas, kas atļautas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1333/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas piedevām (11) un/vai citas pārtikas sastāvdaļas, kas izmantojamas tehnoloģiskiem mērķiem, tādiem kā glabāšana, standartizācija, atšķaidīšana vai šķīdināšana un stabilizācija.

| (23) | Aromatizētājiem vai izejmateriāliem, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (12), atļaujas būtu jāpiešķir saskaņā gan ar minētos regulu, gan ar šo regulu. |
| --- | --- |

(23)

Aromatizētājiem vai izejmateriāliem, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (12), atļaujas būtu jāpiešķir saskaņā gan ar minētos regulu, gan ar šo regulu.

| (24) | Uz aromatizētājiem attiecas vispārējas marķēšanas prasības, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/13/EK (2000. gada 20. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (13) un, attiecīgos gadījumos, Regulā (EK) Nr. 1829/2003 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1830/2003 (2003. gada 22. septembris), kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību (14). Papildus tam šajā regulā būtu jāietver īpaši noteikumi par tādu aromatizētāju marķēšanu, ko pārdod ražotājam vai galapatērētājam. |
| --- | --- |

(24)

Uz aromatizētājiem attiecas vispārējas marķēšanas prasības, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/13/EK (2000. gada 20. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (13) un, attiecīgos gadījumos, Regulā (EK) Nr. 1829/2003 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1830/2003 (2003. gada 22. septembris), kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību (14). Papildus tam šajā regulā būtu jāietver īpaši noteikumi par tādu aromatizētāju marķēšanu, ko pārdod ražotājam vai galapatērētājam.

| (25) | Aromatizējošas vielas vai aromatizējoši preparāti būtu jāmarķē kā “dabīgi” vienīgi tad, ja tie atbilst noteiktiem kritērijiem, kas nodrošina, ka patērētāji netiek maldināti. |
| --- | --- |

(25)

Aromatizējošas vielas vai aromatizējoši preparāti būtu jāmarķē kā “dabīgi” vienīgi tad, ja tie atbilst noteiktiem kritērijiem, kas nodrošina, ka patērētāji netiek maldināti.

| (26) | Īpašām informācijas prasībām būtu jānodrošina, ka patērētāji netiek maldināti par dabīgu aromatizētāju ražošanai izmantotiem izejmateriāliem. Jo īpaši, ja jēdziens “dabīgs” ir izmantots, lai aprakstītu aromātu, izmantotajām aromatizējošajām sastāvdaļām vajadzētu būt pilnīgi dabīgas izcelsmes. Turklāt marķējumā būtu jānorāda aromatizētāja izejmateriāls, izņemot gadījumus, kas minētie izejmateriāli nav identificējami pārtikas aromātā vai garšā. Ja izejmateriāls ir minēts, vismaz 95 % no aromatizējošās sastāvdaļas vajadzētu būt iegūtiem no minētā materiāla. Tā kā aromatizētāju lietošana nedrīkstētu maldināt patērētājus, pārējo daudzumu, augstākais, 5 % var izmantot vienīgi standartizācijai vai lai aromatizētājam piešķirtu, piemēram, svaigāku, sīvāku, nobriedušāku vai nenobriedušāku piegaršu. Ja ir izmantots mazāk par 95 % no aromatizējošās sastāvdaļas, kas iegūta no minētā izejmateriāla, un izejmateriāla garšu joprojām var atpazīt, izejmateriāls būtu jānorāda kopā ar norādi par to, ka ir pievienoti citi, ne tikai dabīgi aromatizētāji, piemēram, kakao ekstrakts, kam pievienoti citi dabīgie aromatizētāji, lai piešķirtu banānu garšu. |
| --- | --- |

(26)

Īpašām informācijas prasībām būtu jānodrošina, ka patērētāji netiek maldināti par dabīgu aromatizētāju ražošanai izmantotiem izejmateriāliem. Jo īpaši, ja jēdziens “dabīgs” ir izmantots, lai aprakstītu aromātu, izmantotajām aromatizējošajām sastāvdaļām vajadzētu būt pilnīgi dabīgas izcelsmes. Turklāt marķējumā būtu jānorāda aromatizētāja izejmateriāls, izņemot gadījumus, kas minētie izejmateriāli nav identificējami pārtikas aromātā vai garšā. Ja izejmateriāls ir minēts, vismaz 95 % no aromatizējošās sastāvdaļas vajadzētu būt iegūtiem no minētā materiāla. Tā kā aromatizētāju lietošana nedrīkstētu maldināt patērētājus, pārējo daudzumu, augstākais, 5 % var izmantot vienīgi standartizācijai vai lai aromatizētājam piešķirtu, piemēram, svaigāku, sīvāku, nobriedušāku vai nenobriedušāku piegaršu. Ja ir izmantots mazāk par 95 % no aromatizējošās sastāvdaļas, kas iegūta no minētā izejmateriāla, un izejmateriāla garšu joprojām var atpazīt, izejmateriāls būtu jānorāda kopā ar norādi par to, ka ir pievienoti citi, ne tikai dabīgi aromatizētāji, piemēram, kakao ekstrakts, kam pievienoti citi dabīgie aromatizētāji, lai piešķirtu banānu garšu.

| (27) | Patērētājiem vajadzētu būt informētiem, ja noteiktas pārtikas kūpinājuma garšu rada tai pievienoti kūpināšanas aromatizētāji. Saskaņā ar Direktīvu 2000/13/EK marķējumam nevajadzētu maldināt patērētāju par to, vai pārtika ir tradicionāli kūpināta ar svaigiem dūmiem, vai arī apstrādāta ar kūpināšanas aromatizētājiem. Direktīva 2000/13/EK ir jāpielāgo aromatizētāju, kūpināšanas aromatizētāju un termina “dabīgs” definīcijām, lai raksturotu šajā regulā noteiktos aromatizētājus. |
| --- | --- |

(27)

Patērētājiem vajadzētu būt informētiem, ja noteiktas pārtikas kūpinājuma garšu rada tai pievienoti kūpināšanas aromatizētāji. Saskaņā ar Direktīvu 2000/13/EK marķējumam nevajadzētu maldināt patērētāju par to, vai pārtika ir tradicionāli kūpināta ar svaigiem dūmiem, vai arī apstrādāta ar kūpināšanas aromatizētājiem. Direktīva 2000/13/EK ir jāpielāgo aromatizētāju, kūpināšanas aromatizētāju un termina “dabīgs” definīcijām, lai raksturotu šajā regulā noteiktos aromatizētājus.

| (28) | Aromatizējošu vielu nekaitīguma novērtēšanai attiecībā uz nekaitīgumu cilvēku veselībai ļoti būtiska ir informācija par patēriņu un aromatizējošu vielu izmantošanu. Tāpēc regulāri būtu jāpārbauda pārtikai pievienoto aromatizējošu vielu daudzums. |
| --- | --- |

(28)

Aromatizējošu vielu nekaitīguma novērtēšanai attiecībā uz nekaitīgumu cilvēku veselībai ļoti būtiska ir informācija par patēriņu un aromatizējošu vielu izmantošanu. Tāpēc regulāri būtu jāpārbauda pārtikai pievienoto aromatizējošu vielu daudzums.

| (29) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar kuru nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (15). |
| --- | --- |

(29)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar kuru nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (15).

| (30) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt šīs regulas pielikumus un pieņemt pienācīgus pārejas pasākumus attiecībā uz Kopienas saraksta izveidi. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(30)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt šīs regulas pielikumus un pieņemt pienācīgus pārejas pasākumus attiecībā uz Kopienas saraksta izveidi. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (31) | Ja nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ regulatīvās kontroles procedūras parastos termiņus nav iespējams ievērot, Komisijai būtu jāvar piemērot Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punktā paredzēto steidzamības procedūru, lai pieņemtu 8. panta 2. punktā aprakstītos pasākumus un grozījumus šīs regulas II līdz V pielikumā. |
| --- | --- |

(31)

Ja nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ regulatīvās kontroles procedūras parastos termiņus nav iespējams ievērot, Komisijai būtu jāvar piemērot Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punktā paredzēto steidzamības procedūru, lai pieņemtu 8. panta 2. punktā aprakstītos pasākumus un grozījumus šīs regulas II līdz V pielikumā.

| (32) | Šīs regulas II līdz V pielikumu vajadzības gadījumā būtu jāpielāgo zinātnes un tehnikas attīstībai, ņemot vērā aromatizētāju ražotāju un lietotāju sniegto informāciju un/vai saistībā ar dalībvalstu veiktu uzraudzību un kontrolēm. |
| --- | --- |

(32)

Šīs regulas II līdz V pielikumu vajadzības gadījumā būtu jāpielāgo zinātnes un tehnikas attīstībai, ņemot vērā aromatizētāju ražotāju un lietotāju sniegto informāciju un/vai saistībā ar dalībvalstu veiktu uzraudzību un kontrolēm.

| (33) | Lai efektīvi un samērīgi izstrādātu un atjauninātu Kopienas tiesību aktus par aromatizētājiem, ir jāvāc dati, jāapmainās ar informāciju un jākoordinē darbs starp dalībvalstīm. Šim nolūkam varētu būt lietderīgi veikt pētījumus, lai risinātu specifiskus jautājumus ar mērķi atvieglot lēmumu pieņemšanas procesu. Kopienai būtu jāfinansē šādi pētījumi kā daļa no budžeta procedūras. Uz šādu pasākumu finansēšanu attiecas Regula (EK) Nr. 882/2004. |
| --- | --- |

(33)

Lai efektīvi un samērīgi izstrādātu un atjauninātu Kopienas tiesību aktus par aromatizētājiem, ir jāvāc dati, jāapmainās ar informāciju un jākoordinē darbs starp dalībvalstīm. Šim nolūkam varētu būt lietderīgi veikt pētījumus, lai risinātu specifiskus jautājumus ar mērķi atvieglot lēmumu pieņemšanas procesu. Kopienai būtu jāfinansē šādi pētījumi kā daļa no budžeta procedūras. Uz šādu pasākumu finansēšanu attiecas Regula (EK) Nr. 882/2004.

| (34) | Līdz laikam, kamēr izveido Kopienas sarakstu, būtu jānosaka to aromatizējošo vielu novērtēšanas un apstiprināšanas kārtība, kas nav iekļautas Regulā (EK) Nr. 2232/96 paredzētajā novērtēšanas programmā. Tāpēc būtu jānosaka pagaidu režīms. Saskaņā ar šo režīmu tādas aromatizējošas vielas būtu jānovērtē un jāapstiprina, ņemot vērā Regulā (EK) Nr. 1331/2008 noteikto procedūru. Tomēr nebūtu jāpiemēro termiņi, kas minētajā regulā paredzēti Iestādes atzinuma pieņemšanai un Komisijai regulas, ar kuru aktualizē Kopienas sarakstu, priekšlikuma iesniegšanai Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejai, jo būtu jādod priekšroka pašlaik īstenojamajai novērtēšanas programmai. |
| --- | --- |

(34)

Līdz laikam, kamēr izveido Kopienas sarakstu, būtu jānosaka to aromatizējošo vielu novērtēšanas un apstiprināšanas kārtība, kas nav iekļautas Regulā (EK) Nr. 2232/96 paredzētajā novērtēšanas programmā. Tāpēc būtu jānosaka pagaidu režīms. Saskaņā ar šo režīmu tādas aromatizējošas vielas būtu jānovērtē un jāapstiprina, ņemot vērā Regulā (EK) Nr. 1331/2008 noteikto procedūru. Tomēr nebūtu jāpiemēro termiņi, kas minētajā regulā paredzēti Iestādes atzinuma pieņemšanai un Komisijai regulas, ar kuru aktualizē Kopienas sarakstu, priekšlikuma iesniegšanai Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejai, jo būtu jādod priekšroka pašlaik īstenojamajai novērtēšanas programmai.

| (35) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, paredzēt Kopienas noteikumus par aromatizētāju un noteiktu pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā vai uz tās – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tirgus vienotības un patērētāju augsta līmeņa aizsardzības interesēs minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(35)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, paredzēt Kopienas noteikumus par aromatizētāju un noteiktu pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā vai uz tās – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tirgus vienotības un patērētāju augsta līmeņa aizsardzības interesēs minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (36) | Padomes Regula (EEK) Nr. 1601/91 (1991. gada 10. jūnijs), ar ko nosaka vispārīgus noteikumus par aromatizētu vīnu, aromatizētus vīnus saturošu dzērienu un aromatizētus vīnus saturošu kokteiļu definēšanu un to nosaukumu un noformējumu veidošanu (16), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 110/2008 (2008. gada 15. janvāris) par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību (17) ir jāpielāgo noteiktām jaunām definīcijām, kas paredzētas šajā regulā. |
| --- | --- |

(36)

Padomes Regula (EEK) Nr. 1601/91 (1991. gada 10. jūnijs), ar ko nosaka vispārīgus noteikumus par aromatizētu vīnu, aromatizētus vīnus saturošu dzērienu un aromatizētus vīnus saturošu kokteiļu definēšanu un to nosaukumu un noformējumu veidošanu (16), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 110/2008 (2008. gada 15. janvāris) par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību (17) ir jāpielāgo noteiktām jaunām definīcijām, kas paredzētas šajā regulā.

| (37) | Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EEK) Nr. 1601/91, (EK) Nr. 2232/96 un (EK) Nr. 110/2008, kā arī Direktīva 2000/13/EK, |
| --- | --- |

(37)

Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EEK) Nr. 1601/91, (EK) Nr. 2232/96 un (EK) Nr. 110/2008, kā arī Direktīva 2000/13/EK,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS, PIEMĒROŠANAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā paredzēti noteikumi par aromatizētājiem un pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās, lai nodrošinātu iekšējā tirgus efektīvu darbību, vienlaikus nodrošinot augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni un augstu patērētāju aizsardzības līmeni, tostarp patērētāju interešu aizsardzību un godīgu pārtikas tirdzniecības praksi, attiecīgā gadījumā ņemot vērā vides aizsardzību.

Šajā nolūkā regulā noteikti:

| a) | Kopienas saraksts ar aromatizētājiem un izejmateriāliem, kas apstiprināti izmantošanai pārtikā vai uz tās – I pielikumā (turpmāk “Kopienas saraksts”); |
| --- | --- |

a)

Kopienas saraksts ar aromatizētājiem un izejmateriāliem, kas apstiprināti izmantošanai pārtikā vai uz tās – I pielikumā (turpmāk “Kopienas saraksts”);

| b) | noteikumi par aromatizētāju un pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām izmantošanu pārtikā vai uz tās; |
| --- | --- |

b)

noteikumi par aromatizētāju un pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām izmantošanu pārtikā vai uz tās;

| c) | noteikumi par aromatizētāju marķējumu. |
| --- | --- |

c)

noteikumi par aromatizētāju marķējumu.

2. pants

Darbības joma

1.   Šī regula attiecas uz:

| a) | aromatizētājiem, ko izmanto vai kas paredzēti izmantošanai pārtikā vai uz tās, neskarot sīkāk izstrādātus noteikumus, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2065/2003; |
| --- | --- |

a)

aromatizētājiem, ko izmanto vai kas paredzēti izmantošanai pārtikā vai uz tās, neskarot sīkāk izstrādātus noteikumus, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2065/2003;

| b) | pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām; |
| --- | --- |

b)

pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām;

| c) | pārtiku ar aromatizētājiem un/vai pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām; |
| --- | --- |

c)

pārtiku ar aromatizētājiem un/vai pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām;

| d) | aromatizētāju izejmateriāliem un/vai pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām izejmateriāliem. |
| --- | --- |

d)

aromatizētāju izejmateriāliem un/vai pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām izejmateriāliem.

2.   Šī regula neattiecas uz:

| a) | vielām, kurām ir tikai salda, skāba vai sāļa garša; |
| --- | --- |

a)

vielām, kurām ir tikai salda, skāba vai sāļa garša;

| b) | jēlu/svaigu pārtiku; |
| --- | --- |

b)

jēlu/svaigu pārtiku;

| c) | pārtiku ar tikai vienu sastāvdaļu un maisījumiem, piemēram, bet ne tikai, svaigām, kaltētām vai saldētām garšvielām un/vai garšaugiem, tējas maisījumiem tīrā veidā, ja vien tie nav izmantoti kā pārtikas sastāvdaļas. |
| --- | --- |

c)

pārtiku ar tikai vienu sastāvdaļu un maisījumiem, piemēram, bet ne tikai, svaigām, kaltētām vai saldētām garšvielām un/vai garšaugiem, tējas maisījumiem tīrā veidā, ja vien tie nav izmantoti kā pārtikas sastāvdaļas.

3. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā piemēro definīcijas, kas noteiktas Regulās (EK) Nr. 178/2002 un (EK) Nr. 1829/2003.

2.   Šajā regulā piemēro arī šādas definīcijas:

| a) | “aromatizētāji” ir produkti:






  i) | kas nav paredzēti patēriņam tīrā veidā, bet tiek pievienoti pārtikai, lai piešķirtu vai mainītu smaržu un/vai garšu; |
| --- | --- | --- |

a)

“aromatizētāji” ir produkti:

i)

kas nav paredzēti patēriņam tīrā veidā, bet tiek pievienoti pārtikai, lai piešķirtu vai mainītu smaržu un/vai garšu;

| ii) | izgatavoti vai sastāv no šādām kategorijām: aromatizējošām vielām, aromatizējošiem preparātiem, termiskās apstrādes aromatizētājiem, kūpināšanas aromatizētājiem, aromātu prekursoriem, citiem aromatizētājiem vai to maisījumiem; |
| --- | --- |

ii)

izgatavoti vai sastāv no šādām kategorijām: aromatizējošām vielām, aromatizējošiem preparātiem, termiskās apstrādes aromatizētājiem, kūpināšanas aromatizētājiem, aromātu prekursoriem, citiem aromatizētājiem vai to maisījumiem;

| b) | “aromatizējoša viela” ir viela ar noteiktu ķīmisku sastāvu ar aromatizējošām īpašībām; |
| --- | --- |

b)

“aromatizējoša viela” ir viela ar noteiktu ķīmisku sastāvu ar aromatizējošām īpašībām;

| c) | “dabīga aromatizējoša viela” ir tāda aromatizējoša viela, kas atbilstīgu fizikālu, fermentatīvu vai mikrobioloģisku procesu rezultātā ir iegūta no augu, dzīvnieku vai mikrobioloģiskas izcelsmes materiāla vai nu neapstrādātā veidā, vai pēc apstrādes cilvēka patēriņam, izmantojot vienu vai vairākus tradicionālus pārtikas sagatavošanas procesus, kas minēti II pielikumā. Dabīgas aromatizējošas vielas atbilst vielām, kas pārtikā ir dabīgi, un to klātbūtne ir identificēta dabā; |
| --- | --- |

c)

“dabīga aromatizējoša viela” ir tāda aromatizējoša viela, kas atbilstīgu fizikālu, fermentatīvu vai mikrobioloģisku procesu rezultātā ir iegūta no augu, dzīvnieku vai mikrobioloģiskas izcelsmes materiāla vai nu neapstrādātā veidā, vai pēc apstrādes cilvēka patēriņam, izmantojot vienu vai vairākus tradicionālus pārtikas sagatavošanas procesus, kas minēti II pielikumā. Dabīgas aromatizējošas vielas atbilst vielām, kas pārtikā ir dabīgi, un to klātbūtne ir identificēta dabā;

| d) | “aromatizējoši preparāti” ir produkti, izņemot aromatizējošas vielas, kas iegūti no:






  i) | pārtikas atbilstīgu fizikālu, fermentatīvu vai mikrobioloģisku procesu rezultātā neapstrādā veidā vai pēc apstrādes cilvēka patēriņam, izmantojot vienu vai vairākus tradicionālus pārtikas sagatavošanas procesus, kas minēti II pielikumā;
  un/vai |
| --- | --- | --- |

d)

“aromatizējoši preparāti” ir produkti, izņemot aromatizējošas vielas, kas iegūti no:

i)

pārtikas atbilstīgu fizikālu, fermentatīvu vai mikrobioloģisku procesu rezultātā neapstrādā veidā vai pēc apstrādes cilvēka patēriņam, izmantojot vienu vai vairākus tradicionālus pārtikas sagatavošanas procesus, kas minēti II pielikumā;

un/vai

| ii) | augu, dzīvnieku vai mikrobioloģiskas izcelsmes materiāla, izņemot pārtiku, iegūti atbilstīgu fizikālu, fermentatīvu vai mikrobioloģisku procesu rezultātā, materiālu iegūstot vienā vai vairākos tradicionālos pārtikas sagatavošanas procesos, kas ir minēti II pielikumā; |
| --- | --- |

ii)

augu, dzīvnieku vai mikrobioloģiskas izcelsmes materiāla, izņemot pārtiku, iegūti atbilstīgu fizikālu, fermentatīvu vai mikrobioloģisku procesu rezultātā, materiālu iegūstot vienā vai vairākos tradicionālos pārtikas sagatavošanas procesos, kas ir minēti II pielikumā;

| e) | “termiskās apstrādes aromatizētāji” ir produkti, kas termiskās apstrādes rezultātā iegūti no tādu sastāvdaļu maisījuma, kurām nav noteikti jāpiemīt aromatizējošām īpašībām, no kurām vismaz viena satur slāpekli (amino-), bet otra ir reducējošais cukurs; termiskās apstrādes aromatizētāju ražošanas sastāvdaļas var būt:






  i) | pārtika;
  un/vai |
| --- | --- | --- |

e)

“termiskās apstrādes aromatizētāji” ir produkti, kas termiskās apstrādes rezultātā iegūti no tādu sastāvdaļu maisījuma, kurām nav noteikti jāpiemīt aromatizējošām īpašībām, no kurām vismaz viena satur slāpekli (amino-), bet otra ir reducējošais cukurs; termiskās apstrādes aromatizētāju ražošanas sastāvdaļas var būt:

i)

pārtika;

un/vai

| ii) | izejmateriāli, kas nav pārtika; |
| --- | --- |

ii)

izejmateriāli, kas nav pārtika;

| f) | “kūpināšanas aromatizētāji” ir produkti, kas iegūti no dūmu kondensātiem frakcionētas destilācijas un attīrīšanas procesos, pie kuriem pieder primārie dūmu kondensāti, primārās darvas frakcijas, un/vai gatavi kūpināšanas aromatizētāji saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2065/2003 3. panta 1., 2. un 4. punktu; |
| --- | --- |

f)

“kūpināšanas aromatizētāji” ir produkti, kas iegūti no dūmu kondensātiem frakcionētas destilācijas un attīrīšanas procesos, pie kuriem pieder primārie dūmu kondensāti, primārās darvas frakcijas, un/vai gatavi kūpināšanas aromatizētāji saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2065/2003 3. panta 1., 2. un 4. punktu;

| g) | “aromātu prekursori” ir produkti, kuriem var nebūt aromatizējošu īpašību un kurus pievieno pārtikai ar nolūku iegūt aromātu, pārtikas pārstrādes laikā sašķeļot citas sastāvdaļas vai reaģējot ar tām; tos var iegūt no:






  i) | pārtikas;
  un/vai |
| --- | --- | --- |

g)

“aromātu prekursori” ir produkti, kuriem var nebūt aromatizējošu īpašību un kurus pievieno pārtikai ar nolūku iegūt aromātu, pārtikas pārstrādes laikā sašķeļot citas sastāvdaļas vai reaģējot ar tām; tos var iegūt no:

i)

pārtikas;

un/vai

| ii) | izejmateriāliem, kas nav pārtika; |
| --- | --- |

ii)

izejmateriāliem, kas nav pārtika;

| h) | “citi aromatizētāji” ir aromatizētāji, kas pievienoti vai paredzēti pievienošanai pārtikai, lai tai piedotu smaržu un/vai garšu, un kas nav iekļauti definīcijās b) līdz g) apakšpunktā; |
| --- | --- |

h)

“citi aromatizētāji” ir aromatizētāji, kas pievienoti vai paredzēti pievienošanai pārtikai, lai tai piedotu smaržu un/vai garšu, un kas nav iekļauti definīcijās b) līdz g) apakšpunktā;

| i) | “pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām” ir pārtikas sastāvdaļas, kuras nav aromatizētāji un kuras var pievienot pārtikai tikai tāpēc, lai piedotu tai aromātu vai to izmainītu, un kuras ievērojami veicina noteiktu nevēlamu vielu klātbūtni, ko tās dabīgi satur; |
| --- | --- |

i)

“pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām” ir pārtikas sastāvdaļas, kuras nav aromatizētāji un kuras var pievienot pārtikai tikai tāpēc, lai piedotu tai aromātu vai to izmainītu, un kuras ievērojami veicina noteiktu nevēlamu vielu klātbūtni, ko tās dabīgi satur;

| j) | “izejmateriāli” ir augu, dzīvnieku, mikrobioloģiskas vai minerālvielu izcelsmes izejmateriāli, no kuriem tiek ražoti aromatizētāji vai pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām; tie var būt:






  i) | pārtika;
  vai |
| --- | --- | --- |

j)

“izejmateriāli” ir augu, dzīvnieku, mikrobioloģiskas vai minerālvielu izcelsmes izejmateriāli, no kuriem tiek ražoti aromatizētāji vai pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām; tie var būt:

i)

pārtika;

vai

| ii) | izejmateriāli, kas nav pārtika; |
| --- | --- |

ii)

izejmateriāli, kas nav pārtika;

| k) | “atbilstīgs fizikāls process” ir tāds fizikāls process, kurā nenotiek aromatizētāju sastāvdaļu apzināta ķīmiskā sastāva pārveidošana, neskarot tradicionālo pārtikas produktu sagatavošanas procesu sarakstu II pielikumā, un kurā neizmanto, inter alia, atomāro skābekli, ozonu, neorganisku vielu vai metālu katalizatorus, metālorganiskus reaģentus un/vai UV starojumu. |
| --- | --- |

k)

“atbilstīgs fizikāls process” ir tāds fizikāls process, kurā nenotiek aromatizētāju sastāvdaļu apzināta ķīmiskā sastāva pārveidošana, neskarot tradicionālo pārtikas produktu sagatavošanas procesu sarakstu II pielikumā, un kurā neizmanto, inter alia, atomāro skābekli, ozonu, neorganisku vielu vai metālu katalizatorus, metālorganiskus reaģentus un/vai UV starojumu.

3.   Definīcijās 2. punkta d), e), g) un j) apakšpunktā izejmateriālus, kurus līdz šim lielā mērā izmantoja aromatizētāju ražošanā, šajā regulā uzskata par pārtiku.

4.   Aromatizētāji var saturēt pārtikas piedevas, kas atļautas ar Regulu (EK) Nr. 1333/2008 un/vai citas pārtikas sastāvdaļas, kas ietvertas tehnoloģiskiem mērķiem.

II NODAĻA

AROMATIZĒTĀJU, PĀRTIKAS SASTĀVDAĻU AR AROMATIZĒTĀJU ĪPAŠĪBĀM UN IZEJMATERIĀLU IZMANTOŠANAS NOSACĪJUMI

4. pants

Vispārīgi nosacījumi aromatizētāju vai pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai

Pārtikā vai uz tās var izmantot vienīgi tādus aromatizētājus vai pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām, kas atbilst šādām prasībām:

| a) | pamatojoties uz pieejamiem zinātniskajiem pierādījumiem, tie nerada apdraudējumu patērētāju veselībai; un |
| --- | --- |

a)

pamatojoties uz pieejamiem zinātniskajiem pierādījumiem, tie nerada apdraudējumu patērētāju veselībai; un

| b) | to izmantošana nemaldina patērētājus. |
| --- | --- |

b)

to izmantošana nemaldina patērētājus.

5. pants

Neatbilstīgu aromatizētāju un/vai neatbilstīgas pārtikas aizliegums

Neviena persona nelaiž tirgū aromatizētāju vai jebkādu pārtiku, kurā ir šāds aromatizētājs un/vai pārtikas sastāvdaļa ar aromatizētāja īpašībām, ja to izmantojums neatbilst šai regulai.

6. pants

Noteiktu vielu klātbūtne

1.   Pārtikai nedrīkst pievienot III pielikuma A daļā minētās vielas tīrā veidā.

2.   Neskarot Regulu (EK) Nr. 110/2008, maksimālais pieļaujamais dažu tādu vielu daudzums, kas ir aromatizētāju un pārtikas ar aromatizētāju īpašībām dabīga sastāvdaļa, III pielikuma B daļā minētajos salikta sastāva pārtikā nedrīkst tikt pārsniegts, aromatizētājus un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām izmantojot pārtikā vai uz tās. III pielikumā minēto vielu maksimāli pieļaujamais daudzums attiecas uz tirdzniecībā laistu pārtiku, ja vien nav norādīts citādi. Atkāpjoties no šā principa, žāvētai un/vai koncentrētai pārtikai, kuras sākotnējā forma ir jāatjauno, maksimāli pieļaujamais daudzums ir daudzums atjaunotajā pārtikā atbilstīgi instrukcijām uz marķējuma, ņemot vērā minimālo atšķaidījuma faktoru.

3.   Sīki izstrādātus noteikumus 2. punkta īstenošanai var pieņemt saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru, vajadzības gadījumā ievērojot Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk “Iestāde”) atzinumu.

7. pants

Konkrētu izejmateriālu izmantojums

1.   Izejmateriālus, kas ir minēti IV pielikuma A daļā, neizmanto aromatizētāju un/vai pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām ražošanai.

2.   Aromatizētājus un/vai pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām, kas ražoti no IV pielikuma B daļā minētajiem izejmateriāliem, var izmantot, vienīgi ievērojot šajā pielikumā paredzētos noteikumus.

8. pants

Aromatizētāji un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām, kuriem nav prasīta novērtēšana un apstiprināšana

1.   Saskaņā ar šo regulu turpmāk norādītos aromatizētājus un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām var izmantot pārtikā vai uz tās bez novērtējuma un apstiprinājuma, ja tie atbilst 4. pantam:

| a) | aromatizējošus preparātus, kas ir minēti 3. panta 2. punkta d) apakšpunkta i) punktā; |
| --- | --- |

a)

aromatizējošus preparātus, kas ir minēti 3. panta 2. punkta d) apakšpunkta i) punktā;

| b) | termiskās apstrādes aromatizētājus, kas ir minēti 3. panta 2. punkta e) apakšpunkta i) punktā un kas atbilst termiskās apstrādes aromatizētāju ražošanas noteikumiem, un dažu V pielikumā noteikto vielu maksimāli pieļaujamais daudzums termiskās apstrādes aromatizētājos nepārsniedz tajā norādītos līmeņus; |
| --- | --- |

b)

termiskās apstrādes aromatizētājus, kas ir minēti 3. panta 2. punkta e) apakšpunkta i) punktā un kas atbilst termiskās apstrādes aromatizētāju ražošanas noteikumiem, un dažu V pielikumā noteikto vielu maksimāli pieļaujamais daudzums termiskās apstrādes aromatizētājos nepārsniedz tajā norādītos līmeņus;

| c) | aromātu prekursorus, kas ir minēti 3. panta 2. punkta g) apakšpunkta i) punktā; |
| --- | --- |

c)

aromātu prekursorus, kas ir minēti 3. panta 2. punkta g) apakšpunkta i) punktā;

| d) | pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām. |
| --- | --- |

d)

pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām.

2.   Neskarot 1. punktu, ja Komisija, dalībvalsts vai Iestāde pauž bažas par 1. punktā minēto aromatizētāju vai pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām nekaitīgumu, Iestāde veic šādu aromatizētāju vai pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām riska novērtēšanu. Tad mutatis mutandis piemēro Regulas (EK) Nr. 1331/2008 4., 5. un 6. pantu. Vajadzības gadījumā Komisija, ievērojot Iestādes atzinumu, saskaņā ar 21. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru pieņem pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot. Šādus pasākumus paredz, attiecīgi, III, IV un/vai V pielikumā. Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija var piemērot 21. panta 4. punktā minēto steidzamības procedūru.

III NODAĻA

KOPIENAS SARAKSTS AR APSTIPRINĀTIEM AROMATIZĒTĀJIEM UN IZEJMATERIĀLIEM IZMANTOŠANAI PĀRTIKĀ UN UZ TĀS

9. pants

Aromatizētāji un izejmateriāli, kuri ir jānovērtē un jāapstiprina

Šī nodaļa attiecas uz:

| a) | aromatizējošām vielām; |
| --- | --- |

a)

aromatizējošām vielām;

| b) | aromatizējošiem preparātiem, kas ir minēti 3. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktā; |
| --- | --- |

b)

aromatizējošiem preparātiem, kas ir minēti 3. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktā;

| c) | termiskās apstrādes aromatizētājiem, kas iegūti, termiski apstrādājot sastāvdaļas, kuras daļēji vai pilnībā atbilst 3. panta 2. punkta e) apakšpunkta ii) punktam, un/vai attiecībā uz kuriem nav ievēroti termiskās apstrādes aromatizētāju ražošanas nosacījumi un/vai V pielikumā noteikto nevēlamo vielu maksimāli pieļaujamais daudzums; |
| --- | --- |

c)

termiskās apstrādes aromatizētājiem, kas iegūti, termiski apstrādājot sastāvdaļas, kuras daļēji vai pilnībā atbilst 3. panta 2. punkta e) apakšpunkta ii) punktam, un/vai attiecībā uz kuriem nav ievēroti termiskās apstrādes aromatizētāju ražošanas nosacījumi un/vai V pielikumā noteikto nevēlamo vielu maksimāli pieļaujamais daudzums;

| d) | aromātu prekursoriem, kas minēti 3. panta 2. punkta g) apakšpunkta ii) punktā; |
| --- | --- |

d)

aromātu prekursoriem, kas minēti 3. panta 2. punkta g) apakšpunkta ii) punktā;

| e) | citiem aromatizētājiem, kas ir minēti 3. panta 2. punkta h) apakšpunktā; |
| --- | --- |

e)

citiem aromatizētājiem, kas ir minēti 3. panta 2. punkta h) apakšpunktā;

| f) | izejmateriāliem, izņemot pārtiku, kas minēta 3. panta 2. punkta j) apakšpunkta ii) punktā. |
| --- | --- |

f)

izejmateriāliem, izņemot pārtiku, kas minēta 3. panta 2. punkta j) apakšpunkta ii) punktā.

10. pants

Kopienas saraksts ar aromatizētājiem un izejmateriāliem

Laist tirgū un izmantot pārtikā vai uz tās var vienīgi tos 9. pantā minētos aromatizētājus un izejmateriālus tīrā veidā, kas ir iekļauti Kopienas sarakstā, attiecīgā gadījumā atbilstīgi tur precizētajiem nosacījumiem.

11. pants

Aromatizētāju un izejmateriālu iekļaušana Kopienas sarakstā

1.   Saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1331/2008 noteikto procedūru aromatizētājus vai izejmateriālus var iekļaut Kopienas sarakstā vienīgi tad, ja tie atbilst šīs regulas 4. pantam.

2.   Ierakstā Kopienas sarakstā par katru aromatizētāju vai izejmateriālu norāda:

| a) | apstiprinātā aromatizētāja vai izejmateriāla identifikāciju; |
| --- | --- |

a)

apstiprinātā aromatizētāja vai izejmateriāla identifikāciju;

| b) | vajadzības gadījumā, aromatizētāja izmantošanas noteikumus. |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā, aromatizētāja izmantošanas noteikumus.

3.   Kopienas sarakstu groza saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulā (EK) Nr. 1331/2008.

12. pants

Aromatizētāji vai izejmateriāli, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 1829/2003

1.   Aromatizētājus vai izejmateriālus, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 1829/2003, var iekļaut Kopienas sarakstā I pielikumā saskaņā ar šo regulu vienīgi pēc to apstiprināšanas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003.

2.   Ja Kopienas sarakstā jau iekļautu aromatizētāju ražo no citiem izejmateriāliem, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 1829/2003, nav nepieciešams saņemt jaunu atļauju saskaņā ar šo regulu, ja vien uz jauno izejmateriālu attiecas atļauja, kas izsniegta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un ja aromatizētājs atbilst saskaņā ar šo regulu noteiktajām specifikācijām

13. pants

Interpretācijas lēmumi

Vajadzības gadījumā saskaņā ar 21. panta 2. punktā paredzēto regulatīvo procedūru var lemt par to:

| a) | vai minētā viela vai vielu maisījums, pārtikas materiāls vai veids ietilpst 2. panta 1. punktā uzskaitītajās kategorijās; |
| --- | --- |

a)

vai minētā viela vai vielu maisījums, pārtikas materiāls vai veids ietilpst 2. panta 1. punktā uzskaitītajās kategorijās;

| b) | pie kuras no 3. panta 2. punkta b) līdz j) apakšpunktā definētajām īpašajām kategorijām minētā viela pieder; |
| --- | --- |

b)

pie kuras no 3. panta 2. punkta b) līdz j) apakšpunktā definētajām īpašajām kategorijām minētā viela pieder;

| c) | vai konkrēta pārtika pieder pie pārtikas kategorijas vai kā pārtika ir minēta I vai III pielikuma B daļā. |
| --- | --- |

c)

vai konkrēta pārtika pieder pie pārtikas kategorijas vai kā pārtika ir minēta I vai III pielikuma B daļā.

IV NODAĻA

MARĶĒJUMS

14. pants

Tādu aromatizētāju marķējums, kas nav paredzēti pārdošanai galapatērētājiem

1.   Aromatizētājus, kas nav paredzēti pārdošanai galapatērētājiem, var tirgot vienīgi ar 15. un 16. pantā minēto marķējumu, kam ir jābūt labi redzamam, salasāmam un neizdzēšamam. Informācija, kas noteikta 15. pantā, ir pircējiem viegli saprotamā valodā.

2.   Savā teritorijā dalībvalsts, kurā produktu tirgo, saskaņā ar Līgumu nosaka, ka 15. pantā paredzēto informāciju sniedz vienā vai vairākās Kopienas oficiālajās valodās, kuras nosaka attiecīgā dalībvalsts. Tas neliedz norādīt šādu informāciju vairākās valodās.

15. pants

Vispārējas marķēšanas prasības aromatizētājiem, kas nav paredzēti pārdošanai galapatērētājam

1.   Ja aromatizētājus, kas nav paredzēti pārdošanai galapatērētājiem, pārdod atsevišķi vai maisījumā ar citiem aromatizētājiem un/vai ar citām pārtikas sastāvdaļām un/vai kam piejauktas citas vielas saskaņā ar 3. panta 4. punktu, tad uz to iepakojuma vai taras ir šāda informācija:

| a) | preces tirdzniecības nosaukums: vārds “aromatizētājs” vai konkrētāks aromatizētāja nosaukums vai apraksts; |
| --- | --- |

a)

preces tirdzniecības nosaukums: vārds “aromatizētājs” vai konkrētāks aromatizētāja nosaukums vai apraksts;

| b) | uzraksts “lietošanai pārtikā” vai arī “ierobežotai lietošanai pārtikā”, vai konkrētāka norāde par tā paredzēto izmantošanas veidu pārtikā; |
| --- | --- |

b)

uzraksts “lietošanai pārtikā” vai arī “ierobežotai lietošanai pārtikā”, vai konkrētāka norāde par tā paredzēto izmantošanas veidu pārtikā;

| c) | vajadzības gadījumos īpaši glabāšanas un/vai lietošanas noteikumi; |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumos īpaši glabāšanas un/vai lietošanas noteikumi;

| d) | ražošanas partija vai sērija; |
| --- | --- |

d)

ražošanas partija vai sērija;

| e) | dilstošā secībā pēc masas – saraksts, kurā norāda:






  i) | izmantoto aromatizētāju kategorijas; un |
| --- | --- | --- |

e)

dilstošā secībā pēc masas – saraksts, kurā norāda:

i)

izmantoto aromatizētāju kategorijas; un

| ii) | visu pārējo vielu vai materiālu nosaukumi, kas ir produkta sastāvā, vai attiecīgos gadījumos to E numurs; |
| --- | --- |

ii)

visu pārējo vielu vai materiālu nosaukumi, kas ir produkta sastāvā, vai attiecīgos gadījumos to E numurs;

| f) | ražotāja, iepakotāja, vai pārdevēja vārds un uzvārds vai uzņēmuma nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

f)

ražotāja, iepakotāja, vai pārdevēja vārds un uzvārds vai uzņēmuma nosaukums un adrese;

| g) | katras tādas sastāvdaļas vai sastāvdaļu grupas maksimālais daudzums, uz ko attiecas kvantitatīvi ierobežojumi pārtikā un/vai attiecīga informācija skaidrā un viegli saprotamā veidā, kas ļauj pircējam nodrošināt, lai netiktu pārkāpta šī regula vai kādi citi Kopienas tiesību akti, kas uz to attiecas; |
| --- | --- |

g)

katras tādas sastāvdaļas vai sastāvdaļu grupas maksimālais daudzums, uz ko attiecas kvantitatīvi ierobežojumi pārtikā un/vai attiecīga informācija skaidrā un viegli saprotamā veidā, kas ļauj pircējam nodrošināt, lai netiktu pārkāpta šī regula vai kādi citi Kopienas tiesību akti, kas uz to attiecas;

| h) | neto daudzums; |
| --- | --- |

h)

neto daudzums;

| i) | minimālo derīguma termiņu vai “izlietot līdz” datumu; |
| --- | --- |

i)

minimālo derīguma termiņu vai “izlietot līdz” datumu;

| j) | attiecīgā gadījumā informāciju par aromatizētājiem vai citām vielām, kas minētas šajā pantā un ietvertas Direktīvas 2000/13/EK III a pielikumā attiecībā uz norādēm par pārtikas sastāvdaļām. |
| --- | --- |

j)

attiecīgā gadījumā informāciju par aromatizētājiem vai citām vielām, kas minētas šajā pantā un ietvertas Direktīvas 2000/13/EK III a pielikumā attiecībā uz norādēm par pārtikas sastāvdaļām.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, informāciju, kas noteikta tā e) un g) apakšpunktā, var norādīt vienīgi tajos preču sūtījuma pavaddokumentos, ko saņem reizē ar sūtījumu vai pirms tā, ja uz attiecīgā produkta iepakojuma vai taras labi redzamā vietā ir norāde “nav paredzēts mazumtirdzniecībai”.

3.   Atkāpjoties no 1. punkta, ja aromatizētājus piegādā cisternās, visu informāciju var norādīt vienīgi preču sūtījuma pavaddokumentos, ko piegādā reizē ar sūtījumu.

16. pants

Īpaši noteikumi attiecībā uz termina “dabīgs” izmantojumu

1.   Ja terminu “dabīgs” lieto aromatizētāja raksturošanai 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajā preces aprakstā, piemēro šā panta 2. līdz 6. punktu.

2.   Aromatizētāja raksturošanai norādi “dabīgs” var izmantot vienīgi tad, ja aromatizējošā sastāvdaļa satur vienīgi aromatizējošus preparātus un/vai dabīgas aromatizējošas vielas.

3.   Terminu “dabīga(-as) aromatizējoša(-as) viela(-as)” var izmantot vienīgi tiem aromatizētājiem, kuros aromatizējošās sastāvdaļa satur vienīgi dabīgas aromatizējošas vielas.

4.   Terminu “dabīgs” var izmantot vienīgi norādot pārtikas, pārtikas kategoriju, augu vai dzīvnieku izcelsmes aromatizētāju izejmateriālu, ja aromatizējošās sastāvdaļas iegūtas no attiecīgi norādītā izejmateriāla pilnībā vai vismaz 95 % (pēc masas) apmērā. Maksimālais aromatizējošo sastāvdaļu apjoms 5 % (pēc masas), kas iegūts no citiem izejmateriāliem, neimitē minētā izejmateriāla garšu.

Apraksts ir “dabīgs “pārtika vai pārtikas kategorija, vai izejmateriāls(-i)” aromatizētājs”.

5.   Termins “dabīgs “pārtika vai pārtikas kategorija, vai izejmateriāls(-i)” aromatizētājs ar citiem dabīgiem aromatizētājiem” izmantojams vienīgi tad, ja aromatizējošā sastāvdaļa ir daļēji iegūta no attiecīgi norādītā izejmateriāla, un tā aromātu var viegli atpazīt.

6.   Terminu “dabīgs aromatizētājs” var izmantot vienīgi tad, ja aromatizētāja sastāvdaļa ir iegūta no dažādiem izejmateriāliem un ja norādītie izejmateriāli neraksturotu tā smaržu vai garšu.

17. pants

Tādu aromatizētāju marķējums, kas paredzēti pārdošanai galapatērētājam

1.   Neskarot Direktīvu 2000/13/EK, Padomes Direktīvu 89/396/EEK (1989. gada 14. jūnijs) par norādēm vai zīmēm, kas identificē pārtikas produkta partiju (18) un Regulu (EK) Nr. 1829/2003, aromatizētājus, ko pārdod atsevišķi vai maisījumā ar citiem aromatizētājiem un/vai sajaucot ar citām pārtikas sastāvdaļām un/vai kam pievienotas citas vielas, un kas paredzēti pārdošanai galapatērētājam, var laist tirgū vienīgi tad, ja uz to iepakojuma ir labi redzams, salasāms un neizdzēšams uzraksts “lietošanai pārtikā” vai “ierobežotai lietošanai pārtikā”, vai konkrētāka norāde par paredzēto izmantošanas veidu pārtikā.

2.   Ja terminu “dabīgs” izmanto, lai aprakstītu aromatizētāju 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajā preces aprakstā, piemēro 16. pantu.

18. pants

Citas marķēšanas prasības

Šīs direktīvas 14. līdz 17. pantu piemēro, neskarot sīkāk izstrādātus vai plašākus normatīvos vai administratīvos aktus attiecībā uz bīstamu vielu un preparātu svaru un mērīšanu vai noformējumu, klasificēšanu, iepakojumu un marķēšanu, vai attiecībā uz šādu vielu un preparātu pārvadāšanu.

V NODAĻA

PROCEDŪRAS NOTEIKUMI UN ĪSTENOŠANA

19. pants

Pārtikas apritē iesaistīto tirgus dalībnieku ziņojumi

1.   Aromatizējošas vielas ražotājs vai lietotājs vai šāda ražotāja vai lietotāja pārstāvis pēc Komisijas lūguma informē to par vielas daudzumu, kas pievienots pārtikai Kopienā 12 mēnešu laikposmā. Šādā sakarā sniegtu informāciju uzskata par konfidenciālu, ciktāl šāda informācija nav vajadzīga nekaitīguma novērtējumam

Informāciju par izmantošanas daudzumiem attiecībā uz īpašām pārtikas kategorijām Kopienā Komisija dara pieejamu dalībvalstīm.

2.   Vajadzības gadījumā attiecībā uz aromatizētāju, kas jau apstiprināts saskaņā ar šo regulu un kas sagatavots ar ražošanas metodēm vai izejmateriāliem, kas būtiski atšķiras no tiem, kas iekļauti Iestādes riska novērtējumā, pirms tā laišanas tirdzniecībā ražotājs vai lietotājs iesniedz Komisijai vajadzīgos datus, lai ļautu veikt aromatizētāja izvērtēšanu attiecībā uz mainītu ražošanas metodi vai īpatnībām, un šo izvērtēšanu veic Iestāde.

3.   Aromatizētāju un/vai izejmateriālu ražotājs vai lietotājs nekavējoties informē Komisiju par jebkādu jaunu zinātnisku vai tehnisku informāciju, kar ir viņam zināma vai pieejama un kas varētu ietekmēt aromatizējošas vielas nekaitīguma novērtējumu.

4.   Sīki izstrādātus noteikumus par 1. punkta īstenošanu pieņem saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru.

20. pants

Dalībvalstu veiktā uzraudzība un ziņojumi

1.   Dalībvalstis izveido sistēmas, saskaņā ar kurām uzrauga Kopienas sarakstā iekļauto aromatizētāju patēriņu un lietojumu, kā arī III pielikumā minēto vielu patēriņu, izmantojot uz risku balstītu pieeju, un iegūtos rezultātus regulāri paziņo Komisijai un Iestādei.

2.   Iepriekš apspriežoties ar Iestādi, saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru līdz 2011. gada 20. janvārim pieņem visām dalībvalstīm kopīgu informācijas apkopošanas metodoloģiju par Kopienas sarakstā minēto aromatizētāju un III pielikumā minēto vielu patēriņu un lietojumu.

21. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1., 2., 4. un 6. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

22. pants

II līdz V pielikuma grozījumi

Grozījumus šīs regulas II līdz V pielikumā ar mērķi atspoguļot zinātnisku un tehnisku progresu, kuri paredzēto, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 21. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru, vajadzības gadījumā ņemot vērā Iestādes atzinumu.

Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija var izmantot 21. panta 4. punktā minēto steidzamības procedūru.

23. pants

Kopienas finansējums saskaņotai politikai

Juridiskais pamats no minētās regulas izrietošo pasākumu finansēšanai ir Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. panta 1. punkta c) apakšpunkts.

VI NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

24. pants

Atcelšana

1.   Ar šo Direktīvu 88/388/EEK, Lēmumu 88/389/EEK un Direktīvu 91/71/EEK atceļ no 2011. gada 20. janvāra.

2.   Ar šo Regulu (EK) Nr. 2232/96 atceļ no dienas, kad sāk piemērot šīs regulas 2. panta 2. punktā minēto sarakstu.

3.   Atsauces uz atceltajiem tiesību aktiem uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

25. pants

Aromatizējošu vielu saraksta iekļaušana Kopiena sarakstā ar aromatizētājiem un izejmateriāliem un pārejas režīms

1.   Kopienas sarakstu izveido, šīs regulas pieņemšanas laikā ievietojot Regulas (EK) Nr. 2232/96 2. panta 2. punktā minēto aromatizējošo vielu sarakstu šīs regulas I pielikumā.

2.   Līdz Kopienas saraksta izveidei Regulu (EK) Nr. 1331/2008 piemēro to aromatizējošo vielu novērtēšanai un apstiprināšanai, kuras nav iekļautas Regulas (EK) Nr. 2232/96 4. pantā paredzētajā novērtēšanas programmā.

Atkāpjoties no šīs procedūras, šāda veida novērtējumam un apstiprinājumam nepiemēro Regulas (EK) Nr. 1331/2008 5. panta 1. punktā un 7. pantā minēto deviņu mēnešu termiņu.

3.   Visus atbilstīgus pārejas pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot, pieņem saskaņā ar 21. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

26. pants

Grozījumi Regulā (EEK) Nr. 1601/91

Regulas 2. panta 1. punktu groza šādi:

| 1. | a) apakšpunkta trešā ievilkuma pirmo apakšievilkumu aizstāj ar šādu apakšievilkumu:






  “— | ar aromatizējošām vielām un/vai aromatizējošiem preparātiem, kas definēti 3. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1334/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas aromatizētājiem un konkrētām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāja īpašībām (19), un/vai |
| --- | --- | --- |

1.

a) apakšpunkta trešā ievilkuma pirmo apakšievilkumu aizstāj ar šādu apakšievilkumu:

“—

ar aromatizējošām vielām un/vai aromatizējošiem preparātiem, kas definēti 3. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1334/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas aromatizētājiem un konkrētām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāja īpašībām (19), un/vai

| 2. | b) apakšpunkta otrā ievilkuma pirmo apakšievilkumu aizstāj ar šādu apakšievilkumu:






  “— | ar aromatizējošām vielām un/vai aromatizējošiem preparātiem, kas definēti Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktā, un/vai”; |
| --- | --- | --- |

2.

b) apakšpunkta otrā ievilkuma pirmo apakšievilkumu aizstāj ar šādu apakšievilkumu:

“—

ar aromatizējošām vielām un/vai aromatizējošiem preparātiem, kas definēti Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktā, un/vai”;

| 3. | c) apakšpunkta otrā ievilkuma pirmo apakšievilkumu aizstāj ar šādu apakšievilkumu:






  “— | ar aromatizējošām vielām un/vai aromatizējošiem preparātiem, kas definēti Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktā, un/vai”. |
| --- | --- | --- |

3.

c) apakšpunkta otrā ievilkuma pirmo apakšievilkumu aizstāj ar šādu apakšievilkumu:

“—

ar aromatizējošām vielām un/vai aromatizējošiem preparātiem, kas definēti Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktā, un/vai”.

27. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2232/96

Regulas (EK) Nr. 2232/96 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Šīs regulas 2. panta 2. punktā minēto aromatizējošo vielu sarakstu pieņem saskaņā ar 7. pantā minēto procedūru vēlākais līdz 2010. gada 31. decembrim.”

28. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 110/2008

Ar šo Regulu (EK) Nr. 110/2008 groza šādi:

| 1. | Regulas 5. panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “c) | satur aromatizējošas vielas, kā tās definētas 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1334/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas aromatizētājiem un konkrētām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāja īpašībām (20) un aromatizējošus preparātus, kā tie definēti minētās regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā; |
| --- | --- | --- |

1.

Regulas 5. panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“c)

satur aromatizējošas vielas, kā tās definētas 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1334/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas aromatizētājiem un konkrētām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāja īpašībām (20) un aromatizējošus preparātus, kā tie definēti minētās regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā;

20

| 2. | Regulas 5. panta 3. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “c) | satur vienu vai vairākus aromatizētājus, kā tie definēti Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā;”; |
| --- | --- | --- |

2.

Regulas 5. panta 3. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“c)

satur vienu vai vairākus aromatizētājus, kā tie definēti Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā;”;

| 3. | I pielikuma 9. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “9. | Aromatizācija

  Aromatizācija ir viena vai vairāku aromatizētāju, kā tie definēti Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā, izmantošana stiprā alkoholiskā dzēriena sagatavošanā.” |
| --- | --- | --- |

3.

I pielikuma 9. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“9.

Aromatizācija

Aromatizācija

Aromatizācija ir viena vai vairāku aromatizētāju, kā tie definēti Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā, izmantošana stiprā alkoholiskā dzēriena sagatavošanā.”

| 4. | II pielikumu groza šādi:






  a) | 19. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “c) | Turklāt var izmantot citas aromatizējošas vielas, kā tās definētas Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un/vai aromatizējošus preparātus, kā tie definēti minētās regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā, un/vai aromātiskus augus vai aromātisku augu daļas, bet kadiķogu organoleptiskajām īpašībām jābūt samanāmām arī tad, ja tās ir vājas.”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

II pielikumu groza šādi:

a)

19. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“c)

Turklāt var izmantot citas aromatizējošas vielas, kā tās definētas Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un/vai aromatizējošus preparātus, kā tie definēti minētās regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā, un/vai aromātiskus augus vai aromātisku augu daļas, bet kadiķogu organoleptiskajām īpašībām jābūt samanāmām arī tad, ja tās ir vājas.”;

| b) | 20. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “c) | Gin ražošanai izmanto tikai aromatizējošās vielas, kā tās definētas Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un/vai aromatizējošus preparātus, kā tie definēti minētās regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā, tā, lai kadiķogu garša dominētu.”; |
| --- | --- | --- |

b)

20. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“c)

Gin ražošanai izmanto tikai aromatizējošās vielas, kā tās definētas Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un/vai aromatizējošus preparātus, kā tie definēti minētās regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā, tā, lai kadiķogu garša dominētu.”;

Gin

| c) | 21. punkta a) apakšpunkta ii) punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “ii) | tādas destilācijas galaprodukta un lauksaimnieciskas izcelsmes spirta maisījums ar tādu pašu sastāvu, tīrību un spirta tilpumkoncentrāciju; destilētu gin var aromatizēt arī ar aromatizējošām vielām un/vai aromatizējošiem preparātiem, kā norādīts 20. kategorijas c) apakšpunktā.”; |
| --- | --- | --- |

c)

21. punkta a) apakšpunkta ii) punktu aizstāj ar šādu punktu:

“ii)

tādas destilācijas galaprodukta un lauksaimnieciskas izcelsmes spirta maisījums ar tādu pašu sastāvu, tīrību un spirta tilpumkoncentrāciju; destilētu gin var aromatizēt arī ar aromatizējošām vielām un/vai aromatizējošiem preparātiem, kā norādīts 20. kategorijas c) apakšpunktā.”;

gin

| d) | 23. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “c) | turklāt var izmantot citas aromatizējošas vielas, kā tās definētas Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un/vai aromatizējošus preparātus, kā tie definēti minētās regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā, bet ķimeņu garšai ir jādominē.”; |
| --- | --- | --- |

d)

23. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“c)

turklāt var izmantot citas aromatizējošas vielas, kā tās definētas Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un/vai aromatizējošus preparātus, kā tie definēti minētās regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā, bet ķimeņu garšai ir jādominē.”;

| e) | 24. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “c) | Turklāt var izmantot citas dabīgas aromatizējošas vielas, kā tās definētas Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā, un/vai aromatizējošus preparātus, kā tie definēti minētās regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā, bet minēto dzērienu aromātu nosaka ķimeņu (Carum carvi L.) un/vai diļļu (Anethum graveolens L.) destilāti; aizliegts izmantot ēteriskās eļļas.”; |
| --- | --- | --- |

e)

24. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“c)

Turklāt var izmantot citas dabīgas aromatizējošas vielas, kā tās definētas Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā, un/vai aromatizējošus preparātus, kā tie definēti minētās regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā, bet minēto dzērienu aromātu nosaka ķimeņu (Carum carvi L.) un/vai diļļu (Anethum graveolens L.) destilāti; aizliegts izmantot ēteriskās eļļas.”;

Carum carvi

Anethum graveolens

| f) | 30. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “a) | Stiprie alkoholiskie dzērieni ar rūgtu garšu jeb bitter ir stiprie alkoholiskie dzērieni, kuros dominē rūgta garša un kurus ražo, lauksaimniecības izcelsmes etilspirtu aromatizējot ar aromatizējošām vielām, kā tās definētas Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un/vai aromatizējošiem preparātiem, kā tie definēti minētās regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā.”; |
| --- | --- | --- |

f)

30. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“a)

Stiprie alkoholiskie dzērieni ar rūgtu garšu jeb bitter ir stiprie alkoholiskie dzērieni, kuros dominē rūgta garša un kurus ražo, lauksaimniecības izcelsmes etilspirtu aromatizējot ar aromatizējošām vielām, kā tās definētas Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un/vai aromatizējošiem preparātiem, kā tie definēti minētās regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā.”;

bitter

| g) | 32. punkta c) apakšpunkta pirmo daļu un otrās daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu tekstu:






  “c) | Gatavojot liķieri, var izmantot aromatizējošas vielas, kā tās definētas Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un/vai aromatizējošus preparātus, kā tie definēti minētās regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā. Tomēr turpmāk norādīto liķieru gatavošanā izmanto vienīgi dabīgas aromatizējošas vielas, kā tās definētas Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā, un/vai aromatizējošus preparātus, kā tie definēti minētās regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā:”; |
| --- | --- | --- |

g)

32. punkta c) apakšpunkta pirmo daļu un otrās daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu tekstu:

“c)

Gatavojot liķieri, var izmantot aromatizējošas vielas, kā tās definētas Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un/vai aromatizējošus preparātus, kā tie definēti minētās regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā. Tomēr turpmāk norādīto liķieru gatavošanā izmanto vienīgi dabīgas aromatizējošas vielas, kā tās definētas Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā, un/vai aromatizējošus preparātus, kā tie definēti minētās regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā:”;

| h) | 41. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “c) | Gatavojot olu liķieri advocaat jeb avocat, jeb advokat, drīkst izmantot vienīgi aromatizējošas vielas, kā tās definētas Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un aromatizējošus preparātus, kā tie definēti minētās regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā.”; |
| --- | --- | --- |

h)

41. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“c)

Gatavojot olu liķieri advocaat jeb avocat, jeb advokat, drīkst izmantot vienīgi aromatizējošas vielas, kā tās definētas Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un aromatizējošus preparātus, kā tie definēti minētās regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā.”;

advocaat

avocat

advokat

| i) | 44. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “a) | Väkevä glögi jeb spritglögg ir stiprais alkoholiskais dzēriens, ko ražo, lauksaimniecības izcelsmes etilspirtu aromatizējot ar krustnagliņu un/vai kanēļa aromātvielām, izmantojot kādu no šiem procesiem: macerēšana un/vai destilācija, spirta redestilācija iepriekšminēto augu daļu klātbūtnē, dabīgu krustnagliņu vai kanēļa aromatizējošu vielu pievienošana, kā tās definētas Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā, vai šo paņēmienu apvienojums.”; |
| --- | --- | --- |

i)

44. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“a)

Väkevä glögi jeb spritglögg ir stiprais alkoholiskais dzēriens, ko ražo, lauksaimniecības izcelsmes etilspirtu aromatizējot ar krustnagliņu un/vai kanēļa aromātvielām, izmantojot kādu no šiem procesiem: macerēšana un/vai destilācija, spirta redestilācija iepriekšminēto augu daļu klātbūtnē, dabīgu krustnagliņu vai kanēļa aromatizējošu vielu pievienošana, kā tās definētas Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā, vai šo paņēmienu apvienojums.”;

Väkevä glögi

spritglögg

| j) | 44. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “c) | Var izmantot arī citus aromatizētājus, aromatizējošas vielas un/vai aromatizējošus preparātus, kā tie definēti Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta b), d) un h) apakšpunktā, bet minēto garšvielu aromātam ir jādominē.”; |
| --- | --- | --- |

j)

44. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“c)

Var izmantot arī citus aromatizētājus, aromatizējošas vielas un/vai aromatizējošus preparātus, kā tie definēti Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta b), d) un h) apakšpunktā, bet minēto garšvielu aromātam ir jādominē.”;

| k) | 25., 26., 27., 28., 29., 33., 34., 35., 36., 37., 38., 39., 40., 42., 43., 45. un 46. punkta c) apakšpunktā vārdu “preparātus” aizstāj ar vārdkopu “aromatizējošus preparātus”. |
| --- | --- |

k)

25., 26., 27., 28., 29., 33., 34., 35., 36., 37., 38., 39., 40., 42., 43., 45. un 46. punkta c) apakšpunktā vārdu “preparātus” aizstāj ar vārdkopu “aromatizējošus preparātus”.

29. pants

Grozījumi Direktīvā 2000/13/EK

Direktīvas 2000/13/EK III pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:

“III PIELIKUMS

AROMATIZĒTĀJU APZĪMĒŠANA SASTĀVDAĻU SARAKSTĀ

| 1. | Neskarot 2. punktu, aromatizētājus apzīmē ar šādiem terminiem:






  — | “aromatizētāji” vai konkrētāks aromatizētāja nosaukums vai apraksts, ja aromatizējoša sastāvdaļa satur aromatizētājus, kas definēti 3. panta 2. punkta b), c), d), e), f) g) un h) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1334/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas aromatizētājiem un konkrētām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāja īpašībām (21), |
| --- | --- | --- |

1.

Neskarot 2. punktu, aromatizētājus apzīmē ar šādiem terminiem:

—

“aromatizētāji” vai konkrētāks aromatizētāja nosaukums vai apraksts, ja aromatizējoša sastāvdaļa satur aromatizētājus, kas definēti 3. panta 2. punkta b), c), d), e), f) g) un h) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1334/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas aromatizētājiem un konkrētām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāja īpašībām (21),

| — | “kūpināšanas aromatizētāji” vai “kūpināšanas aromatizētāji, kas ražoti no “pārtika(-as) vai pārtikas kategorija vai izejmateriāls(-i)”” (piem., kūpināšanas aromatizētājs, kas ražots no bērza), ja aromatizējoša sastāvdaļa satur aromatizētājus, kas definēti Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta f) apakšpunktā un piešķir pārtikai dūmu aromātu. |
| --- | --- |

—

“kūpināšanas aromatizētāji” vai “kūpināšanas aromatizētāji, kas ražoti no “pārtika(-as) vai pārtikas kategorija vai izejmateriāls(-i)”” (piem., kūpināšanas aromatizētājs, kas ražots no bērza), ja aromatizējoša sastāvdaļa satur aromatizētājus, kas definēti Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta f) apakšpunktā un piešķir pārtikai dūmu aromātu.

| 2. | Aromatizētāju aprakstam terminu “dabīgs” izmanto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1334/2008 16. pantu. |
| --- | --- |

2.

Aromatizētāju aprakstam terminu “dabīgs” izmanto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1334/2008 16. pantu.

30. pants

Spēkā stāšanās

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2011. gada 20. janvāra.

Šīs regulas 10. pantu piemēro no dienas, kas ir 18 mēneši no Kopienas saraksta piemērošanas dienas.

Šīs regulas 26. un 28. pantu piemēro no Kopienas saraksta piemērošanas dienas.

Šīs regulas 22. pantu piemēro no 2009. gada 20. janvāra. Pārtiku, kas likumīgi laista tirgū vai marķēta līdz 2011. gada 20. janvārim un kas neatbilst šai regulai, drīkst laist tirgū līdz minimālā derīguma termiņa vai izlietošanas termiņa beigām.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2008. gada 16. decembrī.

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  OV C 168, 20.7.2007., 34. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 10. jūlija Atzinums (OV C 175 E, 10.7.2008., 176. lpp.), Padomes 2008. gada 10. marta Kopējā nostāja (OV C 111 E, 6.5.2008., 46. lpp.), Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2008. gada 18. novembra Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 184, 15.7.1988., 61. lpp.

3

(4)  OV L 184, 15.7.1988., 67. lpp.

4

(5)  OV L 42, 15.2.1991., 25. lpp.

5

(6)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

6

(7)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

7

(8)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1 lpp.

8

Oficiālā Vēstneša

(9)  OV L 299, 23.11.1996., 1. lpp.

9

(10)  OV L 309, 26.11.2003., 1. lpp.

10

(11)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 16 lpp.

11

Oficiālā Vēstneša

(12)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

12

(13)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp.

13

(14)  OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.

14

(15)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

15

(16)  OV L 149, 14.6.1991., 1. lpp.

16

(17)  OV L 39, 13.2.2008., 16. lpp.

17

(18)  OV L 186, 30.6.1989., 21. lpp.

18

(19)  OV L 354, 31.12.2008., 34. lpp.”

19

(20)  OV L 354, 31.12.2008., 34. lpp.”

20

(21)  OV L 354, 31.12.2008., 34. lpp.”

21

---

I PIELIKUMS

Kopienas saraksts ar aromatizētājiem un izejmateriāliem, kas apstiprināti lietošanai pārtikā vai uz tās

---

II PIELIKUMS

Saraksts ar tradicionālām pārtikas gatavošanas metodēm

| Kapāšana | Pārklāšana |
| --- | --- |
| Karsēšana, vārīšana, cepšana, cepšana eļļā (līdz 240 °C atmosfēras spiedienā) un vārīšana spiedienā (līdz 120 °C) | Dzesēšana |
| Griešana | Destilēšana/rektifikācija |
| Žāvēšana | Emulgācija |
| Tvaicēšana | Ekstrakcija, tostarp šķīdinātāja ekstrakcija saskaņā ar Direktīvu 88/344/EEK |
| Fermentēšana | Filtrēšana |
| Malšana | |
| Uzlējumu gatavošana | Macerācija |
| Mikrobioloģiski procesi | Sajaukšana |
| Mizošana | Perkolācija |
| Presēšana | Atvēsināšana/saldēšana |
| Grauzdēšana/grilēšana | Spiešana |
| Mērcēšana | |

Kapāšana

Pārklāšana

Karsēšana, vārīšana, cepšana, cepšana eļļā (līdz 240 °C atmosfēras spiedienā) un vārīšana spiedienā (līdz 120 °C)

Dzesēšana

Griešana

Destilēšana/rektifikācija

Žāvēšana

Emulgācija

Tvaicēšana

Ekstrakcija, tostarp šķīdinātāja ekstrakcija saskaņā ar Direktīvu 88/344/EEK

Fermentēšana

Filtrēšana

Malšana

Uzlējumu gatavošana

Macerācija

Mikrobioloģiski procesi

Sajaukšana

Mizošana

Perkolācija

Presēšana

Atvēsināšana/saldēšana

Grauzdēšana/grilēšana

Spiešana

Mērcēšana

---

III PIELIKUMS

Noteiktu vielu klātbūtne

A daļa:   Vielas, kuras nepievieno pārtikai tīrā veidā

agaricīnskābe

aloīns

kapsaicīns

1,2-benzpiron, kumarīns,

hipericīns

beta-asarons

1-alil-4-metoksibenzols, estragols

ciānūdeņražskābe

mentofurāns

4-alil-1,2-dimetoksibenzols, metileigenols

pulegons

kvasīns

1-alil-3,4-metilēndioksibenzols, safrols

teikrīns A

tujons (alfa un beta)

B daļa:   Dažu vielu, ko dabīgi satur aromatizētāji un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām, maksimāli pieļaujamais daudzums noteiktos patērētos apjomos salikta sastāva pārtikā, kurai pievienoti aromatizētāji un/vai pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām

| Viela | Salikta sastāva pārtika, kurā vielas klātbūtne tiek ierobežota | Maksimāli pieļaujamais daudzums mg/kg |
| --- | --- | --- |
| beta-asarons | Alkoholiskie dzērieni | 1,0 |
| 1-alil-4-metoksibenzols
  estragol (1) | Piena produkti | 50 |
| Apstrādāti augļi, dārzeņi (t. sk. sēnes, saknes, bumbuļi, kaltēti un svaigi pākšaugi), rieksti un sēklas | 50 |
| Zivju produkti | 50 |
| Bezalkoholiskie dzērieni | 10 |
| ciānūdeņražskābe | Nuga, marcipāns vai to aizstājēji, vai tiem līdzīgi produkti | 50 |
| Kauleņaugļu konservi | 5 |
| Alkoholiskie dzērieni | 35 |
| mentofurāns | Ar mētru/piparmētru aromatizēti konditorejas izstrādājumi, izņemot elpas mikroatsvaidzinātāju līdzekļus | 500 |
| Elpas mikroatsvaidzinātāji konditorejas izstrādājumi | 3 000 |
| Košļājamā gumija | 1 000 |
| Ar mētru/piparmētru aromatizēti alkoholiskie dzērieni | 200 |
| 4-alil-1,2-dimetoksibenzols, benzols
  metileigenols (1) | Piena produkti | 20 |
| Gaļas izstrādājumi un gaļas produkti, tostarp mājputnu gaļa un nomedīto dzīvnieku gaļa | 15 |
| Zvejniecības produkti un apstrādāti zvejniecības produkti | 10 |
| Zupas un mērces | 60 |
| Gatavas pikantās piedevas | 20 |
| Bezalkoholiskie dzērieni | 1 |
| pulegons | Ar mētru/piparmētru aromatizēti konditorejas izstrādājumi, izņemot elpas mikroatsvaidzinātāju līdzekļus | 250 |
| Elpas mikroatsvaidzinātāji konditorejas izstrādājumi | 2 000 |
| Košļājamā gumija | 350 |
| Ar mētru/piparmētru aromatizēti bezalkoholiskie dzērieni | 20 |
| Ar mētru/piparmētru aromatizēti alkoholiskie dzērieni | 100 |
| kvasīns | Bezalkoholiskie dzērieni | 0,5 |
| Konditorejas izstrādājumi | 1 |
| Alkoholiskie dzērieni | 1,5 |
| 1-alil-3,4-metilēndioksibenzols, safrols (1) | Gaļas izstrādājumi un gaļas produkti, tostarp mājputnu gaļa un nomedīto dzīvnieku gaļa | 15 |
| Zvejniecības produkti un apstrādāti zvejniecības produkti | 15 |
| Zupas un mērces | 25 |
| Bezalkoholiskie dzērieni | 1 |
| teikrīns A | Stipri alkoholiski dzērieni ar rūgtu garšu jeb “rūgtie” (2) | 5 |
| Liķieri (3)ar rūgtu garšu | 5 |
| Citi alkoholiskie dzērieni | 2 |
| tujons (alfa un beta) | Alkoholiskie dzērieni, izņemot no Artemisia sugām gatavotos | 10 |
| Alkoholiskie dzērieni, kas gatavoti no Artemisia sugām | 35 |
| Bezalkoholiskie dzērieni, kas gatavoti no Artemisia sugām | 0,5 |
| kumarīns | Tradicionālie un/vai sezonālie konditorejas izstrādājumi, uz kuru iesaiņojuma norādīts, ka tie satur kanēli | 50 |
| Sausās brokastu pārslas, tostarp sausais graudaugu maisījums (muesli) | 20 |
| Konditorejas izstrādājumi, izņemot tradicionālos un/vai sezonālos konditorejas izstrādājumus, uz kuru iesaiņojuma norādīts, ka tie satur kanēli | 15 |
| Deserti | 5 |

Viela

Salikta sastāva pārtika, kurā vielas klātbūtne tiek ierobežota

Maksimāli pieļaujamais daudzums mg/kg

beta-asarons

Alkoholiskie dzērieni

1,0

1-alil-4-metoksibenzols

estragol (1)

Piena produkti

50

Apstrādāti augļi, dārzeņi (t. sk. sēnes, saknes, bumbuļi, kaltēti un svaigi pākšaugi), rieksti un sēklas

50

Zivju produkti

50

Bezalkoholiskie dzērieni

10

ciānūdeņražskābe

Nuga, marcipāns vai to aizstājēji, vai tiem līdzīgi produkti

50

Kauleņaugļu konservi

5

Alkoholiskie dzērieni

35

mentofurāns

Ar mētru/piparmētru aromatizēti konditorejas izstrādājumi, izņemot elpas mikroatsvaidzinātāju līdzekļus

500

Elpas mikroatsvaidzinātāji konditorejas izstrādājumi

3 000

Košļājamā gumija

1 000

Ar mētru/piparmētru aromatizēti alkoholiskie dzērieni

200

4-alil-1,2-dimetoksibenzols, benzols

metileigenols (1)

Piena produkti

20

Gaļas izstrādājumi un gaļas produkti, tostarp mājputnu gaļa un nomedīto dzīvnieku gaļa

15

Zvejniecības produkti un apstrādāti zvejniecības produkti

10

Zupas un mērces

60

Gatavas pikantās piedevas

20

Bezalkoholiskie dzērieni

1

pulegons

Ar mētru/piparmētru aromatizēti konditorejas izstrādājumi, izņemot elpas mikroatsvaidzinātāju līdzekļus

250

Elpas mikroatsvaidzinātāji konditorejas izstrādājumi

2 000

Košļājamā gumija

350

Ar mētru/piparmētru aromatizēti bezalkoholiskie dzērieni

20

Ar mētru/piparmētru aromatizēti alkoholiskie dzērieni

100

kvasīns

Bezalkoholiskie dzērieni

0,5

Konditorejas izstrādājumi

1

Alkoholiskie dzērieni

1,5

1-alil-3,4-metilēndioksibenzols, safrols (1)

Gaļas izstrādājumi un gaļas produkti, tostarp mājputnu gaļa un nomedīto dzīvnieku gaļa

15

Zvejniecības produkti un apstrādāti zvejniecības produkti

15

Zupas un mērces

25

Bezalkoholiskie dzērieni

1

teikrīns A

Stipri alkoholiski dzērieni ar rūgtu garšu jeb “rūgtie” (2)

5

Liķieri (3)ar rūgtu garšu

5

Citi alkoholiskie dzērieni

2

tujons (alfa un beta)

Alkoholiskie dzērieni, izņemot no Artemisia sugām gatavotos

10

Alkoholiskie dzērieni, kas gatavoti no Artemisia sugām

35

Bezalkoholiskie dzērieni, kas gatavoti no Artemisia sugām

0,5

kumarīns

Tradicionālie un/vai sezonālie konditorejas izstrādājumi, uz kuru iesaiņojuma norādīts, ka tie satur kanēli

50

Sausās brokastu pārslas, tostarp sausais graudaugu maisījums (muesli)

20

Konditorejas izstrādājumi, izņemot tradicionālos un/vai sezonālos konditorejas izstrādājumus, uz kuru iesaiņojuma norādīts, ka tie satur kanēli

15

Deserti

5

---

(1)  Šos maksimāli pieļaujamos daudzumus neattiecina uz salikta sastāva pārtiku, kurai nav pievienoti nekādi aromatizētāji un kuras vienīgās sastāvdaļas ar aromatizējošām īpašībām ir svaigi, kaltēti vai saldēti garšaugi un garšvielas. Pēc apspriešanās ar dalībvalstīm un Iestādi, pamatojoties uz datiem, ko darījušas pieejamus dalībvalstis, un uz jaunāko zinātnisko informāciju un ņemot vērā garšaugu un garšvielu, un dabīgo aromatizējošo preparātu izmantošanu, Komisija vajadzības gadījumā ierosina šīs atkāpes grozījumus.

(2)  Kā definēts Regulas (EK) Nr. 110/2008 II pielikuma 30. punktā.

(3)  Kā definēts Regulas (EK) Nr. 110/2008 II pielikuma 32. punktā.

---

IV PIELIKUMS

Izejmateriālu saraksts, kuriem noteikti ierobežojumi izmantošanai aromatizētāju un pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām ražošanā

A daļa:   Izejmateriāli, kurus nedrīkst izmantot aromatizētāju un pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām ražošanā

| Izejmateriāls |
| --- |
| Nosaukums latīņu valodā | Ikdienas nosaukums |
| Acorus calamus L tetraploīdā forma | Kalme, tetraploīdā forma |

Izejmateriāls

Nosaukums latīņu valodā

Ikdienas nosaukums

Acorus calamus L tetraploīdā forma

Kalme, tetraploīdā forma

B daļa:   No dažiem izejmateriāliem iegūtu aromatizētāju un pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām lietošanas noteikumi

| Izejmateriāls | Lietošanas noteikumi |
| --- | --- |
| Nosaukums latīņu valodā | Ikdienas nosaukums |
| Quassia amara L. un

  Picrasma excelsa (Sw) | kvasija | Aromatizētājus un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām, kas iegūti no šiem izejmateriāliem, var izmantot tikai dzērienu un konditorejas izstrādājumu ražošanai |
| Laricifomes officinalis (Vill.: Fr) Kotl. et Pouz
  vai
  Fomes officinalis | ārstniecības piepe | Aromatizētājus un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām, kas iegūti no šiem izejmateriāliem, var izmantot tikai alkoholisko dzērienu ražošanai |
| Hypericum perforatum L. | divšķautņu asinszāle |
| Teucrium chamaedrys L. | ozollapu embotiņš |

Izejmateriāls

Lietošanas noteikumi

Nosaukums latīņu valodā

Ikdienas nosaukums

Quassia amara L. un

Picrasma excelsa (Sw)

kvasija

Aromatizētājus un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām, kas iegūti no šiem izejmateriāliem, var izmantot tikai dzērienu un konditorejas izstrādājumu ražošanai

Laricifomes officinalis (Vill.: Fr) Kotl. et Pouz

vai

Fomes officinalis

ārstniecības piepe

Aromatizētājus un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām, kas iegūti no šiem izejmateriāliem, var izmantot tikai alkoholisko dzērienu ražošanai

Hypericum perforatum L.

divšķautņu asinszāle

Teucrium chamaedrys L.

ozollapu embotiņš

---

V PIELIKUMS

Termiskās apstrādes aromatizētāju ražošanas noteikumi un dažu vielu maksimāli pieļaujamais daudzums termiskās apstrādes aromatizētājos

A daļa:   Ražošanas noteikumi

| a) | Produktu temperatūra apstrādes laikā nedrīkst pārsniegt 180 °C. |
| --- | --- |

a)

Produktu temperatūra apstrādes laikā nedrīkst pārsniegt 180 °C.

| b) | Termiskās apstrādes ilgums 180 °C temperatūrā nedrīkst pārsniegt 15 min, vai attiecīgi ilgāk zemākās temperatūrās, t. i., pazeminot temperatūru par 10 °C, apstrādes ilgumu var palielināt divas reizes, bet ne vairāk kā līdz 12 stundām. |
| --- | --- |

b)

Termiskās apstrādes ilgums 180 °C temperatūrā nedrīkst pārsniegt 15 min, vai attiecīgi ilgāk zemākās temperatūrās, t. i., pazeminot temperatūru par 10 °C, apstrādes ilgumu var palielināt divas reizes, bet ne vairāk kā līdz 12 stundām.

| c) | Apstrādes laikā pH nedrīkst pārsniegt 8,0. |
| --- | --- |

c)

Apstrādes laikā pH nedrīkst pārsniegt 8,0.

B daļa:   Dažu vielu maksimāli pieļaujamais daudzums

| Viela | Maksimāli pieļaujamais daudzums μg/kg |
| --- | --- |
| 2-amino-3,4,8-trimetilidazo[4,5-f]hinoksalīns (4,8-DiMeIQx) | 50 |
| 2-amino-1-metil-6-fenilimidazo[4,5-b]piridīns (PhIP) | 50 |

Viela

Maksimāli pieļaujamais daudzums μg/kg

2-amino-3,4,8-trimetilidazo[4,5-f]hinoksalīns (4,8-DiMeIQx)

50

2-amino-1-metil-6-fenilimidazo[4,5-b]piridīns (PhIP)

50

---

| 31.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/51 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/51

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1335/2008

(2008. gada 16. decembris)

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (Aģentūras regula)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 71. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 881/2004 (3) izveidoja Eiropas Dzelzceļa aģentūru, turpmāk “Aģentūra”, kurai tehniskajā līmenī ir jānodrošina Eiropas dzelzceļa telpa bez robežām. Ņemot vērā Kopienas tiesību aktu attīstību dzelzceļa savstarpējās izmantojamības un drošuma jomā un tirgus attīstību, kā arī pamatojoties uz Aģentūras darba pieredzi un Aģentūras un Komisijas savstarpējām attiecībām, jāveic daži grozījumi minētajā regulā un jo īpaši tā jāpapildina ar konkrētiem uzdevumiem. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 881/2004 (3) izveidoja Eiropas Dzelzceļa aģentūru, turpmāk “Aģentūra”, kurai tehniskajā līmenī ir jānodrošina Eiropas dzelzceļa telpa bez robežām. Ņemot vērā Kopienas tiesību aktu attīstību dzelzceļa savstarpējās izmantojamības un drošuma jomā un tirgus attīstību, kā arī pamatojoties uz Aģentūras darba pieredzi un Aģentūras un Komisijas savstarpējām attiecībām, jāveic daži grozījumi minētajā regulā un jo īpaši tā jāpapildina ar konkrētiem uzdevumiem.

| (2) | Par valstu noteikumiem ir jāpaziņo Komisijai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/57/EK (2008. gada 17. jūnijs) par dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (pārstrādāta versija) (4), (turpmāk “Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīva”), un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/49/EK (2004. gada 29. aprīlis) par drošību Kopienas dzelzceļos (5) (Dzelzceļu drošības direktīva). Tādēļ abi noteikumu kopumi būtu jāizskata, lai jo īpaši izvērtētu, vai tie atbilst spēkā esošām kopīgām drošības metodēm un savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām (SITS), kā arī, vai tie ļauj sasniegt kopīgos drošības mērķus. |
| --- | --- |

(2)

Par valstu noteikumiem ir jāpaziņo Komisijai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/57/EK (2008. gada 17. jūnijs) par dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (pārstrādāta versija) (4), (turpmāk “Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīva”), un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/49/EK (2004. gada 29. aprīlis) par drošību Kopienas dzelzceļos (5) (Dzelzceļu drošības direktīva). Tādēļ abi noteikumu kopumi būtu jāizskata, lai jo īpaši izvērtētu, vai tie atbilst spēkā esošām kopīgām drošības metodēm un savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām (SITS), kā arī, vai tie ļauj sasniegt kopīgos drošības mērķus.

| (3) | Lai vienkāršotu dzelzceļa ritekļu ekspluatācijas atļauju izdošanas procedūru, kas neatbilst attiecīgām SITS, visi tehniskie un drošuma noteikumi, kas patlaban ir spēkā katrā dalībvalstī, būtu jāiedala trīs grupās un jāuzrāda šādas klasifikācijas rezultāti attiecīgā atsauces dokumentā. Tādējādi Aģentūrai ir jāizveido šā dokumenta izveides un atjaunināšanas projekts, dodot savstarpējas norādes par attiecīgu valstu noteikumiem saistībā ar katru attiecīgu tehnisku parametru un ad hoc tehniskus atzinumus par konkrētiem savstarpēji pieņemamu projektu aspektiem. Aģentūra pēc parametru saraksta izskatīšanas var ieteikt, ka to jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Lai vienkāršotu dzelzceļa ritekļu ekspluatācijas atļauju izdošanas procedūru, kas neatbilst attiecīgām SITS, visi tehniskie un drošuma noteikumi, kas patlaban ir spēkā katrā dalībvalstī, būtu jāiedala trīs grupās un jāuzrāda šādas klasifikācijas rezultāti attiecīgā atsauces dokumentā. Tādējādi Aģentūrai ir jāizveido šā dokumenta izveides un atjaunināšanas projekts, dodot savstarpējas norādes par attiecīgu valstu noteikumiem saistībā ar katru attiecīgu tehnisku parametru un ad hoc tehniskus atzinumus par konkrētiem savstarpēji pieņemamu projektu aspektiem. Aģentūra pēc parametru saraksta izskatīšanas var ieteikt, ka to jāgroza.

| (4) | Tā kā Aģentūra ir juridiski kompetenta un tai ir augsta līmeņa tehniskās zināšanas, tā ir struktūra, kam būtu jāskaidro sarežģīti jautājumi, kuri saistīti ar nozares darbību. Tādēļ attiecībā uz ritekļu ekspluatācijas atļauju izdošanas procedūru būtu jābūt iespējai lūgt Aģentūru dot tehniskus atzinumus, ja valsts drošības iestāde ir pieņēmusi nelabvēlīgu lēmumu, vai arī par attiecīgu valstu noteikumu līdzvērtīgumu attiecībā uz Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvā minētiem tehniskiem parametriem. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā Aģentūra ir juridiski kompetenta un tai ir augsta līmeņa tehniskās zināšanas, tā ir struktūra, kam būtu jāskaidro sarežģīti jautājumi, kuri saistīti ar nozares darbību. Tādēļ attiecībā uz ritekļu ekspluatācijas atļauju izdošanas procedūru būtu jābūt iespējai lūgt Aģentūru dot tehniskus atzinumus, ja valsts drošības iestāde ir pieņēmusi nelabvēlīgu lēmumu, vai arī par attiecīgu valstu noteikumu līdzvērtīgumu attiecībā uz Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvā minētiem tehniskiem parametriem.

| (5) | Būtu jāpastāv iespējai lūgt Aģentūru dot atzinumus par steidzamiem grozījumiem SITS. |
| --- | --- |

(5)

Būtu jāpastāv iespējai lūgt Aģentūru dot atzinumus par steidzamiem grozījumiem SITS.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 881/2004 13. pantu Aģentūra var uzraudzīt dalībvalstu pilnvaroto iestāžu darba kvalitāti. Komisijas veiktais pētījums ir parādījis, ka šo iestāžu pilnvarošanas kritēriji var tikt ļoti plaši interpretēti. Neskarot dalībvalstu atbildību par pilnvarotās iestādes izvēli un pārbaudēm, ko veic, lai nodrošinātu atbilstību šiem kritērijiem, ir svarīgi izvērtēt šādu interpretācijas atšķirību ietekmi un pārbaudīt, vai šīs atšķirības nerada grūtības, savstarpēji atzīstot atbilstības sertifikātus un EK izstrādātās verificēšanas deklarācijas. Tādēļ pēc Komisijas lūguma Aģentūrai būtu jāspēj uzraudzīt pilnvaroto iestāžu darbību un vajadzības gadījumā veikt pārbaudes, lai nodrošinātu attiecīgās pilnvarotās iestādes atbilstību Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvā minētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 881/2004 13. pantu Aģentūra var uzraudzīt dalībvalstu pilnvaroto iestāžu darba kvalitāti. Komisijas veiktais pētījums ir parādījis, ka šo iestāžu pilnvarošanas kritēriji var tikt ļoti plaši interpretēti. Neskarot dalībvalstu atbildību par pilnvarotās iestādes izvēli un pārbaudēm, ko veic, lai nodrošinātu atbilstību šiem kritērijiem, ir svarīgi izvērtēt šādu interpretācijas atšķirību ietekmi un pārbaudīt, vai šīs atšķirības nerada grūtības, savstarpēji atzīstot atbilstības sertifikātus un EK izstrādātās verificēšanas deklarācijas. Tādēļ pēc Komisijas lūguma Aģentūrai būtu jāspēj uzraudzīt pilnvaroto iestāžu darbību un vajadzības gadījumā veikt pārbaudes, lai nodrošinātu attiecīgās pilnvarotās iestādes atbilstību Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvā minētajiem kritērijiem.

| (7) | Ar Regulas (EK) Nr. 881/2004 15. pantu Aģentūru pilnvaro pēc Komisijas lūguma un no savstarpējās izmantojamības viedokļa novērtēt pieteikumus uz Kopienas finansējumu dzelzceļa infrastruktūras projektu īstenošanai. Šo projektu definīcija būtu jāpaplašina tā, lai varētu novērtēt arī sistēmas saskanību, kā, piemēram, Eiropas Dzelzceļa satiksmes pārvaldības (ERTMS) sistēmas īstenošanas projektu gadījumā. |
| --- | --- |

(7)

Ar Regulas (EK) Nr. 881/2004 15. pantu Aģentūru pilnvaro pēc Komisijas lūguma un no savstarpējās izmantojamības viedokļa novērtēt pieteikumus uz Kopienas finansējumu dzelzceļa infrastruktūras projektu īstenošanai. Šo projektu definīcija būtu jāpaplašina tā, lai varētu novērtēt arī sistēmas saskanību, kā, piemēram, Eiropas Dzelzceļa satiksmes pārvaldības (ERTMS) sistēmas īstenošanas projektu gadījumā.

| (8) | Sakarā ar attīstību starptautiskajā mērogā un jo īpaši ar 1999. gada Konvencijas par starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF) stāšanos spēkā Aģentūra būtu jālūdz, lai papildus darbam tehniskās apkopes darbnīcu sertificēšanas jomā tā novērtētu arī dzelzceļa uzņēmumu un turētāju sadarbību, jo īpaši tehniskās apkopes jomā. Tādēļ Aģentūrai vajadzētu būt iespējai dot ieteikumus par tehniskās apkopes sertificēšanas sistēmas īstenošanu saskaņā ar Dzelzceļu drošības direktīvas 14.a pantu. |
| --- | --- |

(8)

Sakarā ar attīstību starptautiskajā mērogā un jo īpaši ar 1999. gada Konvencijas par starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF) stāšanos spēkā Aģentūra būtu jālūdz, lai papildus darbam tehniskās apkopes darbnīcu sertificēšanas jomā tā novērtētu arī dzelzceļa uzņēmumu un turētāju sadarbību, jo īpaši tehniskās apkopes jomā. Tādēļ Aģentūrai vajadzētu būt iespējai dot ieteikumus par tehniskās apkopes sertificēšanas sistēmas īstenošanu saskaņā ar Dzelzceļu drošības direktīvas 14.a pantu.

| (9) | Izstrādājot par tehnisku apkopi un tehniskas apkopes darbnīcām atbildīgu iestāžu sertificēšanas sistēmas, Aģentūrai būtu jāpārliecinās, ka šīs sistēmas atbilst pienākumiem, kas jau ir uzlikti dzelzceļa uzņēmumiem, kā arī turpmākiem par tehnisko apkopi atbildīgu struktūru uzdevumiem. Ar šīm sistēmām būtu jāvienkāršo dzelzceļa uzņēmumu drošības sertificēšanas procedūra un jāizvairās no kontroļu, pārbaužu un/vai revīziju administratīvās nastas un dublēšanas. |
| --- | --- |

(9)

Izstrādājot par tehnisku apkopi un tehniskas apkopes darbnīcām atbildīgu iestāžu sertificēšanas sistēmas, Aģentūrai būtu jāpārliecinās, ka šīs sistēmas atbilst pienākumiem, kas jau ir uzlikti dzelzceļa uzņēmumiem, kā arī turpmākiem par tehnisko apkopi atbildīgu struktūru uzdevumiem. Ar šīm sistēmām būtu jāvienkāršo dzelzceļa uzņēmumu drošības sertificēšanas procedūra un jāizvairās no kontroļu, pārbaužu un/vai revīziju administratīvās nastas un dublēšanas.

| (10) | Pēc trešās dzelzceļa paketes pieņemšanas būtu jāizdara atsauce uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/59/EK (2007. gada 23. oktobris) par to vilcienu vadītāju sertifikāciju, kuri vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļu sistēmā (6) (turpmāk -“Vilcienu vadītāju direktīva”), ar ko Aģentūrai paredz vairākus uzdevumus, kā arī tai dod iespēju sniegt ieteikumus. |
| --- | --- |

(10)

Pēc trešās dzelzceļa paketes pieņemšanas būtu jāizdara atsauce uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/59/EK (2007. gada 23. oktobris) par to vilcienu vadītāju sertifikāciju, kuri vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļu sistēmā (6) (turpmāk -“Vilcienu vadītāju direktīva”), ar ko Aģentūrai paredz vairākus uzdevumus, kā arī tai dod iespēju sniegt ieteikumus.

| (11) | Attiecībā uz dzelzceļa personālu Aģentūrai būtu jānosaka iespējas to citu apkalpes locekļu sertificēšanai, kas veic ar drošību saistītus uzdevumus, un jānovērtē šo dažādo iespēju ietekme. Ir paredzēts, ka Aģentūra ne tikai lemj par vilcienu vadītājiem un citiem apkalpes locekļiem, kas veic ar drošību saistītus uzdevumus, bet arī precizē kritērijus, lai definētu citu dzelzceļu sistēmas darbībā un tehniskā apkopē iesaistītu darbinieku arodprasmes. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz dzelzceļa personālu Aģentūrai būtu jānosaka iespējas to citu apkalpes locekļu sertificēšanai, kas veic ar drošību saistītus uzdevumus, un jānovērtē šo dažādo iespēju ietekme. Ir paredzēts, ka Aģentūra ne tikai lemj par vilcienu vadītājiem un citiem apkalpes locekļiem, kas veic ar drošību saistītus uzdevumus, bet arī precizē kritērijus, lai definētu citu dzelzceļu sistēmas darbībā un tehniskā apkopē iesaistītu darbinieku arodprasmes.

| (12) | Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvā un Dzelzceļa drošības direktīvā ir paredzēti dažādi dokumentu tipi, proti, EK verificēšanas deklarācijas, apliecības, drošības sertifikāti un attiecīgu valstu noteikumi, par ko ir paziņots Komisijai. Tādēļ Aģentūrai būtu jānodrošina publiska šo dokumentu, kā arī attiecīgu valstu ritekļu un infrastruktūras reģistru un Aģentūras reģistru pieejamība. |
| --- | --- |

(12)

Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvā un Dzelzceļa drošības direktīvā ir paredzēti dažādi dokumentu tipi, proti, EK verificēšanas deklarācijas, apliecības, drošības sertifikāti un attiecīgu valstu noteikumi, par ko ir paziņots Komisijai. Tādēļ Aģentūrai būtu jānodrošina publiska šo dokumentu, kā arī attiecīgu valstu ritekļu un infrastruktūras reģistru un Aģentūras reģistru pieejamība.

| (13) | Aģentūrai būtu jāizpēta, kādi būtu piemēroti ienākumi tiem uzdevumiem, kas saistīti ar pieeju dokumentiem un reģistriem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 881/2004 38. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(13)

Aģentūrai būtu jāizpēta, kādi būtu piemēroti ienākumi tiem uzdevumiem, kas saistīti ar pieeju dokumentiem un reģistriem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 881/2004 38. panta 2. punktu.

| (14) | Kopš otrās dzelzceļa paketes pieņemšanas ir veikti vairāki pasākumi, kas saistīti ar ERTMS izstrādi un ieviešanu. Tostarp ir parakstīts Komisijas un dažādu nozarē iesaistītu personu sadarbības līgums, izveidota vadības komiteja šā sadarbības līguma īstenošanai, pieņemts Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas vilcienu signalizācijas sistēmas ERTMS/ETCS ieviešanu, Komisija iecēlusi amatā Eiropas koordinatoru ERTMS projektam kā prioritāram Kopienas interešu projektam, definēti Aģentūras kā par sistēmu atbildīgās iestādes uzdevumi saistībā ar dažādām gadskārtējām darba programmām un pieņemta parastā dzelzceļa sistēmas vadības nodrošināšanas un signalizācijas SITS (7). Ņemot vērā Aģentūras ieguldījuma arvien lielāko nozīmi šajā jomā, būtu jāprecizē tās uzdevumi. |
| --- | --- |

(14)

Kopš otrās dzelzceļa paketes pieņemšanas ir veikti vairāki pasākumi, kas saistīti ar ERTMS izstrādi un ieviešanu. Tostarp ir parakstīts Komisijas un dažādu nozarē iesaistītu personu sadarbības līgums, izveidota vadības komiteja šā sadarbības līguma īstenošanai, pieņemts Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas vilcienu signalizācijas sistēmas ERTMS/ETCS ieviešanu, Komisija iecēlusi amatā Eiropas koordinatoru ERTMS projektam kā prioritāram Kopienas interešu projektam, definēti Aģentūras kā par sistēmu atbildīgās iestādes uzdevumi saistībā ar dažādām gadskārtējām darba programmām un pieņemta parastā dzelzceļa sistēmas vadības nodrošināšanas un signalizācijas SITS (7). Ņemot vērā Aģentūras ieguldījuma arvien lielāko nozīmi šajā jomā, būtu jāprecizē tās uzdevumi.

| (15) | Aģentūrai ir būtiska nozīme turpmākajā ERTMS ieviešanā visā Kopienas dzelzceļa sistēmā. Šai nolūkā būtu jāpanāk valstu migrācijas plānu grafiku saskaņošana. |
| --- | --- |

(15)

Aģentūrai ir būtiska nozīme turpmākajā ERTMS ieviešanā visā Kopienas dzelzceļa sistēmā. Šai nolūkā būtu jāpanāk valstu migrācijas plānu grafiku saskaņošana.

| (16) | Komisijas 2008. gada 23. aprīlī pieņemtajai ERTMS versijai būtu jādod iespēja tiem dzelzceļa uzņēmumiem, kuri ir ieguldījuši savstarpēji izmantojamā ritošā sastāvā, gūt atbilstīgu peļņu no ieguldītajiem līdzekļiem. Šī versija būtu jāpapildina ar saskaņotām izmēģinājumu specifikācijām. Jebkādām papildu specifikācijām, ko pieprasa valsts drošības iestāde, nebūtu jākavē tāda ritošā sastāva satiksmi, kas aprīkots ar nākamajām ERTMS versijām vai Komisijas 2008. gada 23. aprīlī pieņemto versiju, kas minēta iepriekš, pa dzelzceļa līnijām, kuras jau ir aprīkotas saskaņā ar minēto versiju. |
| --- | --- |

(16)

Komisijas 2008. gada 23. aprīlī pieņemtajai ERTMS versijai būtu jādod iespēja tiem dzelzceļa uzņēmumiem, kuri ir ieguldījuši savstarpēji izmantojamā ritošā sastāvā, gūt atbilstīgu peļņu no ieguldītajiem līdzekļiem. Šī versija būtu jāpapildina ar saskaņotām izmēģinājumu specifikācijām. Jebkādām papildu specifikācijām, ko pieprasa valsts drošības iestāde, nebūtu jākavē tāda ritošā sastāva satiksmi, kas aprīkots ar nākamajām ERTMS versijām vai Komisijas 2008. gada 23. aprīlī pieņemto versiju, kas minēta iepriekš, pa dzelzceļa līnijām, kuras jau ir aprīkotas saskaņā ar minēto versiju.

| (17) | Lai veicinātu savietojamību, Aģentūrai būtu jāizvērtē, kāda ir ietekme visu to ERTMS ierīču pielāgošanai šai versijai, kuras ir uzstādītas pirms Komisijas 2008. gada 23. aprīlī pieņemtās versijas. |
| --- | --- |

(17)

Lai veicinātu savietojamību, Aģentūrai būtu jāizvērtē, kāda ir ietekme visu to ERTMS ierīču pielāgošanai šai versijai, kuras ir uzstādītas pirms Komisijas 2008. gada 23. aprīlī pieņemtās versijas.

| (18) | Tagad Aģentūras rīcībā ir nozīmīgs skaits kvalificētu ekspertu Eiropas dzelzceļa sistēmas savstarpējas izmantojamības un drošības jomā. Tai būtu jāļauj veikt ad hoc uzdevumus pēc Komisijas lūguma, ja šādi uzdevumi ir saderīgi ar Aģentūras pamatuzdevumu un atbilst citām Aģentūras prioritātēm. Ņemot to vērā, Aģentūras izpilddirektoram būtu jānovērtē šīs palīdzības pieņemamība un vismaz reizi gadā valdei jāziņo par tās sniegšanu. Valde var izvērtēt šo ziņojumu saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 881/2004 noteiktajām pilnvarām. |
| --- | --- |

(18)

Tagad Aģentūras rīcībā ir nozīmīgs skaits kvalificētu ekspertu Eiropas dzelzceļa sistēmas savstarpējas izmantojamības un drošības jomā. Tai būtu jāļauj veikt ad hoc uzdevumus pēc Komisijas lūguma, ja šādi uzdevumi ir saderīgi ar Aģentūras pamatuzdevumu un atbilst citām Aģentūras prioritātēm. Ņemot to vērā, Aģentūras izpilddirektoram būtu jānovērtē šīs palīdzības pieņemamība un vismaz reizi gadā valdei jāziņo par tās sniegšanu. Valde var izvērtēt šo ziņojumu saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 881/2004 noteiktajām pilnvarām.

| (19) | Pirmajā gadā pēc Aģentūras izveides intensīvi pieņēma darbā projektu ierēdņus ar līgumu uz laikposmu, kas nav ilgāks par pieciem gadiem. Tas nozīmē, ka īsā laikposmā daudzi tehniskie darbinieki Aģentūru pametīs. Lai nodrošinātu atbilstīgu pieredzes daudzumu un kvalitāti un lai sagatavotos iespējamām grūtībām, pieņemot darbā jaunus darbiniekus, Aģentūrai būtu jāļauj pagarināt īpaši kvalificētu darbinieku darba līgumus par vēl trīs gadiem. |
| --- | --- |

(19)

Pirmajā gadā pēc Aģentūras izveides intensīvi pieņēma darbā projektu ierēdņus ar līgumu uz laikposmu, kas nav ilgāks par pieciem gadiem. Tas nozīmē, ka īsā laikposmā daudzi tehniskie darbinieki Aģentūru pametīs. Lai nodrošinātu atbilstīgu pieredzes daudzumu un kvalitāti un lai sagatavotos iespējamām grūtībām, pieņemot darbā jaunus darbiniekus, Aģentūrai būtu jāļauj pagarināt īpaši kvalificētu darbinieku darba līgumus par vēl trīs gadiem.

| (20) | Būtu jāgroza Aģentūras gada darba programmas pieņemšanas termiņš, lai to laika ziņā saskaņotu ar lēmumu pieņemšanu par budžetu. |
| --- | --- |

(20)

Būtu jāgroza Aģentūras gada darba programmas pieņemšanas termiņš, lai to laika ziņā saskaņotu ar lēmumu pieņemšanu par budžetu.

| (21) | Aģentūras darba programmā būtu jānorāda katras darbības mērķis un tās mērķauditorija. Komisija arī būtu jāinformē par katras darbības tehniskajiem rezultātiem, jo šī informācija ir daudz plašāka nekā gada pārskats, ko nosūta visām iestādēm. |
| --- | --- |

(21)

Aģentūras darba programmā būtu jānorāda katras darbības mērķis un tās mērķauditorija. Komisija arī būtu jāinformē par katras darbības tehniskajiem rezultātiem, jo šī informācija ir daudz plašāka nekā gada pārskats, ko nosūta visām iestādēm.

| (22) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, Aģentūras uzdevumu paplašināšanu, lai tajos iekļautu Aģentūras dalību Kopienas dzelzceļa ritekļu sertificēšanas procedūru vienkāršošanā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, Aģentūras uzdevumu paplašināšanu, lai tajos iekļautu Aģentūras dalību Kopienas dzelzceļa ritekļu sertificēšanas procedūru vienkāršošanā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (23) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 881/2004 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(23)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 881/2004 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi

Ar šo Regulu (EK) Nr. 881/2004 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “2. pants
  Aģentūras darbības veidi
  Aģentūra var






  a) | adresēt ieteikumus Komisijai attiecībā uz 6., 7., 9.b, 12., 14., 16., 16.a, 16.b, 16.c, 17. un 18. panta piemērošanu; un |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“2. pants

Aģentūras darbības veidi

Aģentūra var

a)

adresēt ieteikumus Komisijai attiecībā uz 6., 7., 9.b, 12., 14., 16., 16.a, 16.b, 16.c, 17. un 18. panta piemērošanu; un

| b) | dot Komisijai atzinumus saskaņā ar 9.a, 10., 13. un 15. pantu un attiecīgajām dalībvalstu iestādēm saskaņā ar 10. pantu.”; |
| --- | --- |

b)

dot Komisijai atzinumus saskaņā ar 9.a, 10., 13. un 15. pantu un attiecīgajām dalībvalstu iestādēm saskaņā ar 10. pantu.”;

| 2) | regulas 3. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:
  “1.   Lai sastādītu 6., 7., 9.b, 12., 14., 16., 17. un 18. pantā paredzētos ieteikumus, Aģentūra izveido ierobežotu skaitu darba grupu.”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 3. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:

“1.   Lai sastādītu 6., 7., 9.b, 12., 14., 16., 17. un 18. pantā paredzētos ieteikumus, Aģentūra izveido ierobežotu skaitu darba grupu.”;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Valstu drošības iestādes, kas definētas Dzelzceļu drošības direktīvas 16. pantā, vai – atkarībā no jomas – kompetentās valstu iestādes ieceļ savus pārstāvjus darba grupās, kurās tās vēlas piedalīties.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Valstu drošības iestādes, kas definētas Dzelzceļu drošības direktīvas 16. pantā, vai – atkarībā no jomas – kompetentās valstu iestādes ieceļ savus pārstāvjus darba grupās, kurās tās vēlas piedalīties.”;

| 3) | regulas 8. pantu svītro; |
| --- | --- |

3)

regulas 8. pantu svītro;

| 4) | aiz 9. panta pievieno šādu nodaļas nosaukumu: |
| --- | --- |

4)

aiz 9. panta pievieno šādu nodaļas nosaukumu:

| 5) | regulā iekļauj šādus pantus:
  “9.a pants
  Valstu noteikumi
  1.   Aģentūra pēc Komisijas lūguma tehniski pārbauda jaunos valstu noteikumus, kas ir iesniegti Komisijai atbilstīgi Dzelzceļu drošības direktīvas 8. pantam vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/57/EK (2008. gada 17. jūnijs) par dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (pārstrādāta versija) (8) 17. panta 3. punktam, (turpmāk “Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīva”).
  2.   Aģentūra pārbauda 1. punktā minēto noteikumu atbilstību spēkā esošajām kopīgām drošības metodēm (CSM) un SITS. Aģentūra arī pārbauda, vai šie noteikumi ļauj sasniegt spēkā esošos kopīgos drošības mērķus (CST).
  3.   Ja, ņemot vērā dalībvalsts minētos iemeslus, Aģentūra nolemj, ka jebkurš no šiem noteikumiem vai nu neatbilst SITS vai CSM, vai arī neļauj sasniegt CST, tā iesniedz Komisijai atzinumu divu mēnešu laikā pēc tam, kad Komisija ir nosūtījusi noteikumus Aģentūrai.
  9.b pants
  Attiecīgu valstu noteikumu klasifikācija
  1.   Aģentūra vienkāršo vienā dalībvalstī ekspluatācijā nodoto ritekļu atzīšanu citās dalībvalstīs saskaņā ar 2. līdz 4. punktā paredzētajām procedūrām.
  2.   Aģentūra līdz 2009. gada 19. janvārim pārskata Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas VII pielikuma 1. iedaļā iekļautos parametrus un dod Komisijai ieteikumus.
  3.   Aģentūra izstrādā projektu atsauces dokumentam, kas ļautu salīdzināt visus dalībvalstu piemērojamos valsts noteikumus, kuri attiecas uz ritekļu nodošanu ekspluatācijā. Šajā dokumentā iekļauj katras dalībvalsts noteikumus par visiem parametriem, kas uzskaitīti Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas VII pielikumā, kā arī norāda to minētā pielikuma 2. iedaļā minēto grupu, pie kuras pieder šie noteikumi. Šie noteikumi ietver noteikumus, kas paziņoti saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 17. panta 3. punktu, tostarp noteikumus, kas paziņoti pēc SITS pieņemšanas (īpaši gadījumi, atklātie jautājumi, izņēmumi), un noteikumus, kas paziņoti atbilstīgi Dzelzceļu drošības direktīvas 8. pantam.
  4.   Lai pakāpeniski samazinātu tādu valstu noteikumu skaitu, kas iekļauti Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas VII pielikuma 2. iedaļā minētajā B grupā, Aģentūra regulāri izstrādā atsauces dokumenta atjaunināšanas projektu un nosūta to Komisijai. Dokumenta pirmo variantu iesniedz Komisijai vēlākais 2010. gada 1. janvāris.
  5.   Lai īstenotu šo pantu, Aģentūra izmanto valstu drošības iestāžu sadarbību, kā paredzēts 6. panta 5. punktā, un atbilstīgi 3. pantā paredzētajiem principiem izveido darba grupu. |
| --- | --- |

5)

regulā iekļauj šādus pantus:

“9.a pants

Valstu noteikumi

1.   Aģentūra pēc Komisijas lūguma tehniski pārbauda jaunos valstu noteikumus, kas ir iesniegti Komisijai atbilstīgi Dzelzceļu drošības direktīvas 8. pantam vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/57/EK (2008. gada 17. jūnijs) par dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (pārstrādāta versija) (8) 17. panta 3. punktam, (turpmāk “Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīva”).

2.   Aģentūra pārbauda 1. punktā minēto noteikumu atbilstību spēkā esošajām kopīgām drošības metodēm (CSM) un SITS. Aģentūra arī pārbauda, vai šie noteikumi ļauj sasniegt spēkā esošos kopīgos drošības mērķus (CST).

3.   Ja, ņemot vērā dalībvalsts minētos iemeslus, Aģentūra nolemj, ka jebkurš no šiem noteikumiem vai nu neatbilst SITS vai CSM, vai arī neļauj sasniegt CST, tā iesniedz Komisijai atzinumu divu mēnešu laikā pēc tam, kad Komisija ir nosūtījusi noteikumus Aģentūrai.

9.b pants

Attiecīgu valstu noteikumu klasifikācija

1.   Aģentūra vienkāršo vienā dalībvalstī ekspluatācijā nodoto ritekļu atzīšanu citās dalībvalstīs saskaņā ar 2. līdz 4. punktā paredzētajām procedūrām.

2.   Aģentūra līdz 2009. gada 19. janvārim pārskata Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas VII pielikuma 1. iedaļā iekļautos parametrus un dod Komisijai ieteikumus.

3.   Aģentūra izstrādā projektu atsauces dokumentam, kas ļautu salīdzināt visus dalībvalstu piemērojamos valsts noteikumus, kuri attiecas uz ritekļu nodošanu ekspluatācijā. Šajā dokumentā iekļauj katras dalībvalsts noteikumus par visiem parametriem, kas uzskaitīti Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas VII pielikumā, kā arī norāda to minētā pielikuma 2. iedaļā minēto grupu, pie kuras pieder šie noteikumi. Šie noteikumi ietver noteikumus, kas paziņoti saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 17. panta 3. punktu, tostarp noteikumus, kas paziņoti pēc SITS pieņemšanas (īpaši gadījumi, atklātie jautājumi, izņēmumi), un noteikumus, kas paziņoti atbilstīgi Dzelzceļu drošības direktīvas 8. pantam.

4.   Lai pakāpeniski samazinātu tādu valstu noteikumu skaitu, kas iekļauti Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas VII pielikuma 2. iedaļā minētajā B grupā, Aģentūra regulāri izstrādā atsauces dokumenta atjaunināšanas projektu un nosūta to Komisijai. Dokumenta pirmo variantu iesniedz Komisijai vēlākais 2010. gada 1. janvāris.

5.   Lai īstenotu šo pantu, Aģentūra izmanto valstu drošības iestāžu sadarbību, kā paredzēts 6. panta 5. punktā, un atbilstīgi 3. pantā paredzētajiem principiem izveido darba grupu.

| 6) | regulas 10. pantam pievieno šādus punktus:
  “2.a   No Aģentūras tehniskus atzinumus var lūgt:






  a) | Valsts drošības iestāde vai Komisija – par valstu noteikumu līdzvērtīgumu attiecībā uz Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas VII pielikuma 1. iedaļā minētu tehnisku parametru vai parametriem; |
| --- | --- | --- |

6)

regulas 10. pantam pievieno šādus punktus:

“2.a   No Aģentūras tehniskus atzinumus var lūgt:

a)

Valsts drošības iestāde vai Komisija – par valstu noteikumu līdzvērtīgumu attiecībā uz Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas VII pielikuma 1. iedaļā minētu tehnisku parametru vai parametriem;

| b) | kompetentā pārsūdzības iestāde, kas minēta Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 21. panta 7. punktā, ja kompetentā valsts drošības iestāde ir pieņēmusi lēmumu, ar ko neļauj nodot ekspluatācijā dzelzceļa ritekli. |
| --- | --- |

b)

kompetentā pārsūdzības iestāde, kas minēta Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 21. panta 7. punktā, ja kompetentā valsts drošības iestāde ir pieņēmusi lēmumu, ar ko neļauj nodot ekspluatācijā dzelzceļa ritekli.

2.b   Komisija atbilstīgi Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 7. panta 1. punktam var lūgt Aģentūru dot tehniskus atzinumus par steidzamiem grozījumiem saistībā ar SITS.”;

| 7) | regulas 11. pantu svītro; |
| --- | --- |

7)

regulas 11. pantu svītro;

| 8) | regulas 13. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “13. pants
  Pilnvarotās iestādes
  1.   Neskarot dalībvalstu atbildību par to norādītajām pilnvarotajām iestādēm, Aģentūra pēc Komisijas lūguma var uzraudzīt šo iestāžu darba kvalitāti. Attiecīgā gadījumā tā iesniedz atzinumu Komisijai.
  2.   Neskarot dalībvalstu atbildību, Aģentūra pēc Komisijas lūguma tad, ja tā saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 28. panta 4. punktu uzskata, ka kāda pilnvarotā iestāde neatbilst Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas VIII pielikumā minētajiem kritērijiem, veic pārbaudes, lai nodrošinātu, ka šie kritēriji ir ievēroti. Aģentūra nosūta atzinumu Komisijai.”; |
| --- | --- |

8)

regulas 13. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“13. pants

Pilnvarotās iestādes

1.   Neskarot dalībvalstu atbildību par to norādītajām pilnvarotajām iestādēm, Aģentūra pēc Komisijas lūguma var uzraudzīt šo iestāžu darba kvalitāti. Attiecīgā gadījumā tā iesniedz atzinumu Komisijai.

2.   Neskarot dalībvalstu atbildību, Aģentūra pēc Komisijas lūguma tad, ja tā saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 28. panta 4. punktu uzskata, ka kāda pilnvarotā iestāde neatbilst Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas VIII pielikumā minētajiem kritērijiem, veic pārbaudes, lai nodrošinātu, ka šie kritēriji ir ievēroti. Aģentūra nosūta atzinumu Komisijai.”;

| 9) | regulas 15. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “15. pants
  Kopienas dzelzceļu sistēmas savstarpējā izmantojamība
  Neskarot Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 9. pantā paredzētās atkāpes, Aģentūra pēc Komisijas lūguma no savstarpējās izmantojamības viedokļa pārbauda katru projektu, kurā ietilpst projektēšana un/vai būvniecība vai apakšsistēmas atjaunošana vai uzlabošana, par ko ir lūgts Kopienas finansiālais atbalsts. Aģentūra dod atzinumu par projekta atbilstību attiecīgajām SITS termiņā, par ko vienojas ar Komisiju, ņemot vērā projekta nozīmību un pieejamos resursus, un kas nepārsniedz divus mēnešus.”; |
| --- | --- |

9)

regulas 15. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“15. pants

Kopienas dzelzceļu sistēmas savstarpējā izmantojamība

Neskarot Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 9. pantā paredzētās atkāpes, Aģentūra pēc Komisijas lūguma no savstarpējās izmantojamības viedokļa pārbauda katru projektu, kurā ietilpst projektēšana un/vai būvniecība vai apakšsistēmas atjaunošana vai uzlabošana, par ko ir lūgts Kopienas finansiālais atbalsts. Aģentūra dod atzinumu par projekta atbilstību attiecīgajām SITS termiņā, par ko vienojas ar Komisiju, ņemot vērā projekta nozīmību un pieejamos resursus, un kas nepārsniedz divus mēnešus.”;

| 10) | pirms 16. panta pievieno šādu nodaļas nosaukumu: |
| --- | --- |

10)

pirms 16. panta pievieno šādu nodaļas nosaukumu:

| 11) | regulas 16. pantu papildina ar šādu daļu:
  “Šie ieteikumi atbilst tiem pienākumiem, kas jau ir paredzēti dzelzceļa uzņēmumiem, kā paredzēts Dzelzceļu drošības direktīvas 4. pantā, un par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrām, kā noteikts minētās direktīvas 14.a pantā, un pilnīgi ņem vērā dzelzceļa uzņēmumu un par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertificēšanas mehānismus.”; |
| --- | --- |

11)

regulas 16. pantu papildina ar šādu daļu:

“Šie ieteikumi atbilst tiem pienākumiem, kas jau ir paredzēti dzelzceļa uzņēmumiem, kā paredzēts Dzelzceļu drošības direktīvas 4. pantā, un par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrām, kā noteikts minētās direktīvas 14.a pantā, un pilnīgi ņem vērā dzelzceļa uzņēmumu un par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertificēšanas mehānismus.”;

| 12) | iekļauj šādu pantu:
  “16.a pants
  Par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertificēšana
  1.   Aģentūra līdz 2010. gada 1. jūlijs nosūta Komisijai ieteikumu par tehniskās apkopes struktūru sertificēšanas sistēmas īstenošanu saskaņā ar Dzelzceļu drošības direktīvas 14.a panta 5. punktu.
  Aģentūras veiktais izvērtējums un ieteikums jo īpaši attiecas uz šādiem aspektiem, kuros attiecīgi ņem vērā saistības, kādas par tehnisko apkopi atbildīgajai struktūrai var būt ar citām iesaistītajām pusēm, piemēram, turētājiem, dzelzceļa uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem:






  a) | vai par tehnisko apkopi atbildīgajai struktūrai ir piemērotas sistēmas, tostarp darbības un pārvaldības procedūras, lai nodrošinātu ritekļu efektīvu un drošu apkopi; |
| --- | --- | --- |

12)

iekļauj šādu pantu:

“16.a pants

Par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertificēšana

1.   Aģentūra līdz 2010. gada 1. jūlijs nosūta Komisijai ieteikumu par tehniskās apkopes struktūru sertificēšanas sistēmas īstenošanu saskaņā ar Dzelzceļu drošības direktīvas 14.a panta 5. punktu.

Aģentūras veiktais izvērtējums un ieteikums jo īpaši attiecas uz šādiem aspektiem, kuros attiecīgi ņem vērā saistības, kādas par tehnisko apkopi atbildīgajai struktūrai var būt ar citām iesaistītajām pusēm, piemēram, turētājiem, dzelzceļa uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem:

a)

vai par tehnisko apkopi atbildīgajai struktūrai ir piemērotas sistēmas, tostarp darbības un pārvaldības procedūras, lai nodrošinātu ritekļu efektīvu un drošu apkopi;

| b) | vagonu apkopei pieņemtās sertificēšanas sistēmas saturs un īpatnības; |
| --- | --- |

b)

vagonu apkopei pieņemtās sertificēšanas sistēmas saturs un īpatnības;

| c) | par sertificēšanu atbildīgo struktūru tips un šīm struktūrām piemērojamās prasības; |
| --- | --- |

c)

par sertificēšanu atbildīgo struktūru tips un šīm struktūrām piemērojamās prasības;

| d) | par apkopi atbildīgajām struktūrām nosūtāmo sertifikātu formāts un derīguma termiņš; |
| --- | --- |

d)

par apkopi atbildīgajām struktūrām nosūtāmo sertifikātu formāts un derīguma termiņš;

| e) | tehniskās un darbības pārbaudes un kontroles. |
| --- | --- |

e)

tehniskās un darbības pārbaudes un kontroles.

2.   Trīs gadu laikā no dienas, kad Komisija ir pieņēmusi Dzelzceļu drošības direktīvas 14.a panta 5. punktā minēto tehniskās apkopes sertificēšanas sistēmu, Aģentūra iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā ir novērtēta šādas sistēmas ieviešana. Līdz tai pašai dienai Aģentūra nosūta Komisijai arī ieteikumu, lai noteiktu līdzīgas sertifikācijas sistēmas saturu un specifikācijas attiecībā uz struktūrām, kuras atbild par citu transportlīdzekļu tehnisko apkopi, piemēram, lokomotīvēm, pasažieru vagoniem, elektriskās vilces vienībām un dīzeļvilces vienībām.

3.   Aģentūra saistībā ar šīs regulas 9. panta 2. punktā minēto ziņojumu par drošības rādītājiem analizē alternatīvus pasākumus, kuri ir pieņemti saskaņā ar Dzelzceļu drošības direktīvas 14.a panta 8. punktu.”;

| 13) | pēc 16.a panta pievieno šādu nodaļas nosaukumu: |
| --- | --- |

13)

pēc 16.a panta pievieno šādu nodaļas nosaukumu:

| 14) | iekļauj šādu pantu:
  “16.b pants
  Vilcienu vadītāji
  1.   Jautājumos, kas saistīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/59/EK (2007. gada 23. oktobris) par to vilcienu vadītāju sertifikāciju, kuri vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļu sistēmā (9), turpmāk “Vilcienu vadītāju direktīva”, Aģentūra:






  a) | sagatavo apliecību, sertifikātu un apstiprinātu sertifikāta kopiju Kopienas modeļa projektu un nosaka to fiziskos raksturlielumus, ņemot vērā viltojumu novēršanas pasākumus; |
| --- | --- | --- |

14)

iekļauj šādu pantu:

“16.b pants

Vilcienu vadītāji

1.   Jautājumos, kas saistīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/59/EK (2007. gada 23. oktobris) par to vilcienu vadītāju sertifikāciju, kuri vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļu sistēmā (9), turpmāk “Vilcienu vadītāju direktīva”, Aģentūra:

a)

sagatavo apliecību, sertifikātu un apstiprinātu sertifikāta kopiju Kopienas modeļa projektu un nosaka to fiziskos raksturlielumus, ņemot vērā viltojumu novēršanas pasākumus;

| b) | sadarbojas ar kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu vilciena vadītāju apliecību un sertifikātu reģistru savstarpēju izmantojamību. Šajā nolūkā Aģentūra sagatavo projektu par izveidojamo reģistru galvenajiem parametriem, piemēram, par reģistrējamiem datiem, to formātu un datu apmaiņas protokolu, piekļuves tiesībām, datu saglabāšanas ilgumu un procedūrām bankrota gadījumā; |
| --- | --- |

b)

sadarbojas ar kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu vilciena vadītāju apliecību un sertifikātu reģistru savstarpēju izmantojamību. Šajā nolūkā Aģentūra sagatavo projektu par izveidojamo reģistru galvenajiem parametriem, piemēram, par reģistrējamiem datiem, to formātu un datu apmaiņas protokolu, piekļuves tiesībām, datu saglabāšanas ilgumu un procedūrām bankrota gadījumā;

| c) | sagatavo projektu par Kopienas kritērijiem eksaminatoru un eksāmenu izvēlē; |
| --- | --- |

c)

sagatavo projektu par Kopienas kritērijiem eksaminatoru un eksāmenu izvēlē;

| d) | izvērtē vilcienu vadītāju sertificēšanas attīstību un ne vēlāk kā četrus gadus pēc reģistru galveno parametru pieņemšanas, kā paredzēts Vilcienu vadītāju direktīvas 22. panta 4. punktā, sniedz Komisijai pārskatu, minot veicamos sistēmas un pasākumu uzlabojumus, ja tādi vajadzīgi, attiecībā uz to kandidātu profesionālo zināšanu teorētisko un praktisko eksamināciju, kas pieteikušies ritošā sastāva un attiecīgās infrastruktūras saskaņotajam sertifikātam; |
| --- | --- |

d)

izvērtē vilcienu vadītāju sertificēšanas attīstību un ne vēlāk kā četrus gadus pēc reģistru galveno parametru pieņemšanas, kā paredzēts Vilcienu vadītāju direktīvas 22. panta 4. punktā, sniedz Komisijai pārskatu, minot veicamos sistēmas un pasākumu uzlabojumus, ja tādi vajadzīgi, attiecībā uz to kandidātu profesionālo zināšanu teorētisko un praktisko eksamināciju, kas pieteikušies ritošā sastāva un attiecīgās infrastruktūras saskaņotajam sertifikātam;

| e) | līdz 2012. gada 4. decembrim izskata iespēju lietot viedkarti, kurā apvienota Vilcienu vadītāju direktīvas 4. pantā minētā apliecība un sertifikāti, un sagatavo izmaksu un ieguvumu analīzi. Aģentūra sagatavo projektu par šādas viedkartes tehniskajām un darbības īpatnībām; |
| --- | --- |

e)

līdz 2012. gada 4. decembrim izskata iespēju lietot viedkarti, kurā apvienota Vilcienu vadītāju direktīvas 4. pantā minētā apliecība un sertifikāti, un sagatavo izmaksu un ieguvumu analīzi. Aģentūra sagatavo projektu par šādas viedkartes tehniskajām un darbības īpatnībām;

| f) | veicina dalībvalstu sadarbību Vilcienu vadītāju direktīvas īstenošanā un organizē sanāksmes ar kompetento iestāžu pārstāvjiem; |
| --- | --- |

f)

veicina dalībvalstu sadarbību Vilcienu vadītāju direktīvas īstenošanā un organizē sanāksmes ar kompetento iestāžu pārstāvjiem;

| g) | pēc Komisijas lūguma veic izmaksu un ieguvumu analīzi par Vilcienu vadītāju direktīvas noteikumu piemērošanu vilcienu vadītājiem, kas darbojas tikai attiecīgās dalībvalsts teritorijā. Izmaksu un ieguvumu analīze attiecas uz 10 gadu laikposmu. Komisijai izmaksu un ieguvumu analīzi iesniedz divos gados saskaņā ar Vilcienu vadītāju direktīvas 37. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

g)

pēc Komisijas lūguma veic izmaksu un ieguvumu analīzi par Vilcienu vadītāju direktīvas noteikumu piemērošanu vilcienu vadītājiem, kas darbojas tikai attiecīgās dalībvalsts teritorijā. Izmaksu un ieguvumu analīze attiecas uz 10 gadu laikposmu. Komisijai izmaksu un ieguvumu analīzi iesniedz divos gados saskaņā ar Vilcienu vadītāju direktīvas 37. panta 1. punktu;

| h) | pēc Komisijas lūguma veic vēl vienu izmaksu un ieguvumu analīzi, kas jāiesniedz Komisijai vēlākais 12 mēnešus pirms tā pagaidu izņēmuma laikposma beigām, ko var būt noteikusi Komisija; |
| --- | --- |

h)

pēc Komisijas lūguma veic vēl vienu izmaksu un ieguvumu analīzi, kas jāiesniedz Komisijai vēlākais 12 mēnešus pirms tā pagaidu izņēmuma laikposma beigām, ko var būt noteikusi Komisija;

| i) | nodrošina, lai sistēma, kas izveidota saskaņā ar Vilcienu vadītāju direktīvas 22. panta 2.a un 2.b punktu, atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai EK Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (10). |
| --- | --- |

i)

nodrošina, lai sistēma, kas izveidota saskaņā ar Vilcienu vadītāju direktīvas 22. panta 2.a un 2.b punktu, atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai EK Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (10).

2.   Jautājumos, kas saistīti ar Vilcienu vadītāju direktīvu, Aģentūra dod ieteikumus par:

| a) | Kopienas kodus grozīšanu dažādajiem A un B kategoriju tipiem, kas minēti Vilcienu vadītāju direktīvas 4. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

a)

Kopienas kodus grozīšanu dažādajiem A un B kategoriju tipiem, kas minēti Vilcienu vadītāju direktīvas 4. panta 3. punktā;

| b) | kodiem, kuros sniegta papildinformācija vai medicīniski lietošanas ierobežojumi, ko uzlikusi kompetentā iestāde saskaņā ar Vilcienu vadītāju direktīvas II pielikumu. |
| --- | --- |

b)

kodiem, kuros sniegta papildinformācija vai medicīniski lietošanas ierobežojumi, ko uzlikusi kompetentā iestāde saskaņā ar Vilcienu vadītāju direktīvas II pielikumu.

3.   Aģentūra, dodot attiecīgu pamatojumu, var lūgt kompetentām iestādēm sniegt informāciju par vilciena vadītāju apliecību statusu.

| 15) | iekļauj šādu pantu:
  “16.c pants
  Pārējais vilciena personāls
  Atbilstīgi Vilcienu vadītāju direktīvas 28. pantam Aģentūra ziņojumā, kas jāsniedz līdz 2009. gada 4. jūnijam, un ņemot vērā saskaņā ar Direktīvu 96/48/EK un 2001/16/EK izstrādātās SITS par satiksmes nodrošināšanu un vadību, nosaka tos citus apkalpes locekļus un viņu uzdevumus, kas veic svarīgus ar drošību saistītus uzdevumus un kā profesionālā kvalifikācija atbilstīgi veicina dzelzceļa drošību, kuri būtu jāreglamentē Kopienas līmenī ar apliecību un/vai sertifikātu sistēmu, kas var būt līdzīga Vilcienu vadītāju direktīvā noteiktajai sistēmai.”; |
| --- | --- |

15)

iekļauj šādu pantu:

“16.c pants

Pārējais vilciena personāls

Atbilstīgi Vilcienu vadītāju direktīvas 28. pantam Aģentūra ziņojumā, kas jāsniedz līdz 2009. gada 4. jūnijam, un ņemot vērā saskaņā ar Direktīvu 96/48/EK un 2001/16/EK izstrādātās SITS par satiksmes nodrošināšanu un vadību, nosaka tos citus apkalpes locekļus un viņu uzdevumus, kas veic svarīgus ar drošību saistītus uzdevumus un kā profesionālā kvalifikācija atbilstīgi veicina dzelzceļa drošību, kuri būtu jāreglamentē Kopienas līmenī ar apliecību un/vai sertifikātu sistēmu, kas var būt līdzīga Vilcienu vadītāju direktīvā noteiktajai sistēmai.”;

| 16) | regulas 17. panta virsrakstu un 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “17. pants
  Profesionālā kompetence un apmācība
  1.   Aģentūra dod ieteikumus attiecībā uz kopīgo kritēriju precizēšanu, lai noteiktu profesionālo kompetenci un novērtētu personālu, kas iesaistīts dzelzceļa sistēmas ekspluatācijā un tehniskajā apkopē, bet uz ko neattiecas 16.b vai 16.c pants.”; |
| --- | --- |

16)

regulas 17. panta virsrakstu un 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“17. pants

Profesionālā kompetence un apmācība

1.   Aģentūra dod ieteikumus attiecībā uz kopīgo kritēriju precizēšanu, lai noteiktu profesionālo kompetenci un novērtētu personālu, kas iesaistīts dzelzceļa sistēmas ekspluatācijā un tehniskajā apkopē, bet uz ko neattiecas 16.b vai 16.c pants.”;

| 17) | aiz 17. panta pievieno šādu nodaļu: |
| --- | --- |

17)

aiz 17. panta pievieno šādu nodaļu:

| 18) | regulas 18. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “18. pants
  Reģistri
  1.   Aģentūra izveido un iesaka Komisijai kopējās specifikācijas:






  a) | valsts ritekļu reģistram saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 33. pantu, tostarp datu apmaiņas noteikumus un reģistrācijas standarta pieteikuma veidlapu; |
| --- | --- | --- |

18)

regulas 18. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“18. pants

Reģistri

1.   Aģentūra izveido un iesaka Komisijai kopējās specifikācijas:

a)

valsts ritekļu reģistram saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 33. pantu, tostarp datu apmaiņas noteikumus un reģistrācijas standarta pieteikuma veidlapu;

| b) | atļauto ritekļu tipu Eiropas reģistram saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 34. pantu, tostarp noteikumus par datu apmaiņu ar valsts drošības iestādēm; |
| --- | --- |

b)

atļauto ritekļu tipu Eiropas reģistram saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 34. pantu, tostarp noteikumus par datu apmaiņu ar valsts drošības iestādēm;

| c) | infrastruktūras reģistram saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 35. pantu. |
| --- | --- |

c)

infrastruktūras reģistram saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 35. pantu.

2.   Aģentūra izveido un uztur reģistru par tādiem ritekļu tipiem, ko dalībvalstis ļāvušas nodot ekspluatācijā Kopienā saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 34. pantu. Aģentūra arī sagatavo tipa atbilstības deklarācijas veidlapas projektu atbilstīgi minētās direktīvas 26. panta 4. punktam.”;

| 19) | regulas 19. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “19. pants
  Pieeja dokumentiem un reģistriem
  1.   Aģentūras dara publiski pieejamus šādus dokumentus un reģistrus, kas paredzēti Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvā un Dzelzceļu drošības direktīvā:






  a) | EK deklarācijas apakšsistēmu verificēšanai; |
| --- | --- | --- |

19)

regulas 19. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“19. pants

Pieeja dokumentiem un reģistriem

1.   Aģentūras dara publiski pieejamus šādus dokumentus un reģistrus, kas paredzēti Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvā un Dzelzceļu drošības direktīvā:

a)

EK deklarācijas apakšsistēmu verificēšanai;

| b) | EK komponentu atbilstības deklarācijas, kas pieejamas valsts drošības iestādēm; |
| --- | --- |

b)

EK komponentu atbilstības deklarācijas, kas pieejamas valsts drošības iestādēm;

| c) | apliecības, kas izdotas atbilstīgi Direktīvai 95/18/EK; |
| --- | --- |

c)

apliecības, kas izdotas atbilstīgi Direktīvai 95/18/EK;

| d) | drošības sertifikātus, kas izdoti saskaņā ar Dzelzceļu drošības direktīvas 10. pantu; |
| --- | --- |

d)

drošības sertifikātus, kas izdoti saskaņā ar Dzelzceļu drošības direktīvas 10. pantu;

| e) | izmeklēšanas ziņojumus, kas Aģentūrai nosūtīti saskaņā ar Dzelzceļu drošības direktīvas 24. pantu; |
| --- | --- |

e)

izmeklēšanas ziņojumus, kas Aģentūrai nosūtīti saskaņā ar Dzelzceļu drošības direktīvas 24. pantu;

| f) | attiecīgu valstu noteikumus, par kuriem ir paziņots Komisijai atbilstīgi Dzelzceļu drošības direktīvas 8. pantam un Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 5. panta 6. punktam un 17. panta 3. punktam; |
| --- | --- |

f)

attiecīgu valstu noteikumus, par kuriem ir paziņots Komisijai atbilstīgi Dzelzceļu drošības direktīvas 8. pantam un Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 5. panta 6. punktam un 17. panta 3. punktam;

| g) | saiti uz attiecīgas valsts ritekļu reģistriem; |
| --- | --- |

g)

saiti uz attiecīgas valsts ritekļu reģistriem;

| h) | saiti uz infrastruktūras reģistriem; |
| --- | --- |

h)

saiti uz infrastruktūras reģistriem;

| i) | Eiropas atļauto ritekļu tipu reģistru; |
| --- | --- |

i)

Eiropas atļauto ritekļu tipu reģistru;

| j) | reģistru, kurā saglabā lūgumus izdarīt grozījumus, kā arī plānotus grozījumus ERTMS specifikācijās; |
| --- | --- |

j)

reģistru, kurā saglabā lūgumus izdarīt grozījumus, kā arī plānotus grozījumus ERTMS specifikācijās;

| k) | reģistru par ritekļa identifikācijas marķējumiem, ko Aģentūra uztur saskaņā ar SITS par satiksmes nodrošināšanu un vadību. |
| --- | --- |

k)

reģistru par ritekļa identifikācijas marķējumiem, ko Aģentūra uztur saskaņā ar SITS par satiksmes nodrošināšanu un vadību.

2.   Dalībvalstis un Komisija, balstoties uz Aģentūras izstrādāto projektu, diskutēs un vienosies par 1. punktā minēto dokumentu pārsūtīšanas mehānismu.

3.   Pārsūtot 1. punktā minētos dokumentus, attiecīgās struktūras var norādīt, kurus dokumentus drošības apsvērumu dēļ nedrīkst darīt zināmus atklātībā.

4.   Par 1. punkta c) un d) apakšpunktā minēto dokumentu izdošanu atbildīgās valsts iestādes Aģentūrai viena mēneša laikā paziņo par katru konkrētu lēmumu dokumentus izdot, atjaunināt, grozīt vai atcelt.

5.   Aģentūra šai publiskajai datu bāzei var pievienot jebkuru publiski pieejamu dokumentu vai saiti, kas attiecas uz regulas mērķiem.”;

| 20) | regulas 4. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu tekstu: |
| --- | --- |

20)

regulas 4. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu tekstu:

| 21) | iekļauj šādus pantus:
  “21.a pants
  ERTMS
  1.   Aģentūra, saskaņojot ar Komisiju, uzņemas 2.–5. punktā minētos uzdevumus, lai:






  a) | nodrošinātu ERTMS līdzsvarotu attīstību; |
| --- | --- | --- |

21)

iekļauj šādus pantus:

“21.a pants

ERTMS

1.   Aģentūra, saskaņojot ar Komisiju, uzņemas 2.–5. punktā minētos uzdevumus, lai:

a)

nodrošinātu ERTMS līdzsvarotu attīstību;

| b) | sekmētu attiecīgā dalībvalstīs īstenotā ERTMS aprīkojuma atbilstību spēkā esošajām specifikācijām. |
| --- | --- |

b)

sekmētu attiecīgā dalībvalstīs īstenotā ERTMS aprīkojuma atbilstību spēkā esošajām specifikācijām.

2.   Aģentūra ievieš procedūru, kādā izskata lūgumus grozīt ERTMS specifikācijas. Šim nolūkam Aģentūra izveido un uztur reģistru lūgumiem izdarīt grozījumus un plānotiem grozījumiem ERTMS specifikācijās.

Aģentūra iesaka pieņemt jaunu versiju tikai tad, ja iepriekšējā versija ir ieviesta pietiekamā līmenī. Jaunu versiju izstrāde nedrīkst negatīvi skart ERTMS ieviešanas līmeni, specifikāciju stabilitāti, kura ir nepieciešama, lai optimizētu ERTMS aprīkojuma ražošanu, dzelzceļa uzņēmumu peļņu atbilstīgi ieguldījumiem un ERTMS ieviešanas efektīvu plānošanu.

3.   Aģentūra atbalsta Komisijas pasākumus, lai izstrādātu ES plānu par ERTMS ieviešanu, un koordinē ERTMS uzstādīšanas darbus visā Eiropas transporta koridora garumā.

4.   Aģentūra izstrādā dažādu ERTMS versiju pārvaldības stratēģiju, lai nodrošinātu tehnisko un darbības savietojamību starp dzelzceļa tīkliem un ritošo sastāvu, kas aprīkots ar dažādu versiju ERTMS, kā arī paredzētu stimulus, kā ātri īstenot spēkā esošo versiju un iespējamās jaunākās versijas.

Saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 6. panta 9. punktu Aģentūra nodrošina, ka turpmākās ERTMS aprīkojuma versijas ir savietojamas ar iepriekšējo, sākot no versijas, kuru Komisija pieņēma 2008. gada 23. aprīlī.

Attiecībā uz ERTMS aprīkojumu, kurš ir nodots ekspluatācijā pirms 2008. gada 23. aprīļa vai kura uzstādīšana vai modernizācija minētajā dienā bija jau tālākā stadijā, Aģentūra sagatavo novērtējuma ziņojumu, kurā norāda:

| a) | papildu izmaksas, kuras savlaicīgiem ieviesējiem ir radušās sakarā ar Komisijas 2008. gada 23. aprīlī pieņemtās versijas ieviešanu; |
| --- | --- |

a)

papildu izmaksas, kuras savlaicīgiem ieviesējiem ir radušās sakarā ar Komisijas 2008. gada 23. aprīlī pieņemtās versijas ieviešanu;

| b) | visus iespējamos mehānismus, tostarp finanšu mehānismus, lai atbalstītu pāreju no iepriekšējām versijām uz a) apakšpunktā minēto versiju. |
| --- | --- |

b)

visus iespējamos mehānismus, tostarp finanšu mehānismus, lai atbalstītu pāreju no iepriekšējām versijām uz a) apakšpunktā minēto versiju.

Komisija gada laikā pēc dienas, kad tā ir saņēmusi Aģentūras novērtējuma ziņojumu, veic atbilstīgus pasākumus.

5.   Aģentūra izveido un vada pilnvaroto iestāžu īpašu darba grupu, lai pārbaudītu, ka EK pārbaudes procedūras, kuras pilnvarotās iestādes veic saistībā ar īpašiem ERTMS projektiem, ir atbilstīgi piemērotas. Aģentūra arī sadarbojas ar valsts drošības iestādēm, lai pārbaudītu, ka ekspluatācijas atļaujas procedūras tiek piemērotas konsekventi. Ja Aģentūra uzskata, ka pastāv draudi par tehniskās un operatīvās savietojamības trūkumu starp tīkliem un transportlīdzekļiem, kuros ir uzstādīts aprīkojums, kam šīs procedūras piemēro, tā tūlīt informē Komisiju, kura veic vajadzīgos pasākumus.

6.   Ja konkrētos ERTMS projektos tiek atklāta tehniska nesaderība starp tīkliem un ritekļiem, pilnvarotās iestādes un valsts drošības iestādes nodrošina, ka Aģentūra var saņemt jebkādu būtisku informāciju par “EK” verifikācijā piemērotajām procedūrām, ekspluatācijā nodošanas procedūrām un ekspluatācijas nosacījumiem. Vajadzības gadījumā Aģentūra iesaka Komisijai attiecīgus pasākumus.

7.   Aģentūra novērtē ERTMS ierīču sertificēšanu, līdz 2011. gada 1. janvāris iesniedzot Komisijai ziņojumu, kurā attiecīgā gadījumā ir ietverti nepieciešamie uzlabojumi.

8.   Pamatojoties uz 7. punktā minēto ziņojumu, Komisija novērtē vienotu laboratorijas ierīču, vienota references sliežu ceļa un/vai vienotas sertifikācijas iestādes izmantošanas izdevumus un ieguvumus Kopienas līmenī. Minētajai sertifikācijas iestādei jāievēro kritēriji, kas norādīti Dzelzceļu savstarpējās izmantojamības direktīvas VII pielikumā. Komisija var iesniegt ziņojumu un vajadzības gadījumā arī ierosināt likumdošanas priekšlikumu, lai uzlabotu ERTMS sertificēšanas sistēmu.

21.b pants

Palīdzība Komisijai

1.   Saskaņā ar 30. panta 2. punkta b) apakšpunktu Aģentūra pēc Komisijas lūguma palīdz Komisijai īstenot Kopienas tiesību aktus, lai uzlabot dzelzceļa sistēmu savstarpējo izmantojamību un attīstīt kopēju pieeju drošībai Eiropas dzelzceļu sistēmā.

2.   Šīs palīdzības darbības laiks un apjoms ir ierobežots, un to sniedz, neskarot visus citus šajā regulā Aģentūrai paredzētos uzdevumus, un tie var būt:

| a) | sniegt informāciju par to, kā īsteno konkrētus Kopienas tiesību aspektus; |
| --- | --- |

a)

sniegt informāciju par to, kā īsteno konkrētus Kopienas tiesību aspektus;

| b) | sniegt tehniskas konsultācijas jautājumos, kuros vajadzīgas īpašas zināšanas; |
| --- | --- |

b)

sniegt tehniskas konsultācijas jautājumos, kuros vajadzīgas īpašas zināšanas;

| c) | apkopot informāciju sadarbībā ar 6. panta 5. punktā paredzētajām valsts drošības iestādēm un izmeklēšanas struktūrām. |
| --- | --- |

c)

apkopot informāciju sadarbībā ar 6. panta 5. punktā paredzētajām valsts drošības iestādēm un izmeklēšanas struktūrām.

3.   Izpilddirektors vismaz reizi gadā ziņo valdei par šā panta īstenošanu, tostarp par tā ietekmi uz resursiem.”;

| 22) | regulas 24. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Neskarot 26. panta 1. punktu, Aģentūras personāls sastāv no:






  — | pagaidu darbiniekiem, kurus Aģentūra ir pieņēmusi darbā uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus, no nozares profesionāļiem, pamatojoties uz viņu kvalifikāciju un pieredzi dzelzceļa drošības un savstarpējās izmantojamības jomā; |
| --- | --- | --- |

22)

regulas 24. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Neskarot 26. panta 1. punktu, Aģentūras personāls sastāv no:

—

pagaidu darbiniekiem, kurus Aģentūra ir pieņēmusi darbā uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus, no nozares profesionāļiem, pamatojoties uz viņu kvalifikāciju un pieredzi dzelzceļa drošības un savstarpējās izmantojamības jomā;

| — | amatpersonām, kuras ieceļ vai norīko Komisija vai dalībvalstis uz laiku līdz pieciem gadiem, kā arī |
| --- | --- |

—

amatpersonām, kuras ieceļ vai norīko Komisija vai dalībvalstis uz laiku līdz pieciem gadiem, kā arī

| — | citiem darbiniekiem, kuri definēti Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā, lai veiktu īstenošanas vai sekretariāta funkcijas. |
| --- | --- |

—

citiem darbiniekiem, kuri definēti Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā, lai veiktu īstenošanas vai sekretariāta funkcijas.

Aģentūras pirmo 10 gadu darbības laikā pirmā apakšpunkta pirmajā ievilkumā minēto piecu gadu posmu var pagarināt ilgākais par trīs gadiem, ja tas vajadzīgs, lai nodrošinātu Aģentūras darbības nepārtrauktību.”;

| 23) | regulas 25. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “c) | katru gadu līdz 30. novembrim, ievērojot Komisijas atzinumu, pieņem Aģentūras nākamā gada darba programmu un to nosūta dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. Šo darba programmu pieņem, neskarot ikgadējo Kopienas budžeta procedūru. Ja Komisija 15 dienu laikā pēc darba programmas pieņemšanas izsaka neapmierinātību ar to, Valde divu mēnešu laikā atkārtoti izskata programmu un to pieņem, vajadzības gadījumā ar grozījumiem, otrajā lasījumā vai nu ar divu trešdaļu balsu vairākumu, ietverot Komisijas pārstāvju balsis, vai arī ar dalībvalstu pārstāvju vienprātīgu lēmumu;”; |
| --- | --- | --- | --- |

23)

regulas 25. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“c)

katru gadu līdz 30. novembrim, ievērojot Komisijas atzinumu, pieņem Aģentūras nākamā gada darba programmu un to nosūta dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. Šo darba programmu pieņem, neskarot ikgadējo Kopienas budžeta procedūru. Ja Komisija 15 dienu laikā pēc darba programmas pieņemšanas izsaka neapmierinātību ar to, Valde divu mēnešu laikā atkārtoti izskata programmu un to pieņem, vajadzības gadījumā ar grozījumiem, otrajā lasījumā vai nu ar divu trešdaļu balsu vairākumu, ietverot Komisijas pārstāvju balsis, vai arī ar dalībvalstu pārstāvju vienprātīgu lēmumu;”;

| b) | pievieno šādu punktu:
  “3.   Aģentūras darba programmā nosaka katram pasākumam izvirzīto mērķi. Parasti par katru pasākumu un/vai katru rezultātu sagatavo ziņojumu Komisijai.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“3.   Aģentūras darba programmā nosaka katram pasākumam izvirzīto mērķi. Parasti par katru pasākumu un/vai katru rezultātu sagatavo ziņojumu Komisijai.”;

| 24) | regulas 26. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Valdes sastāvā ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts un četri Komisijas pārstāvji, kā arī seši pārstāvji bez balsstiesībām, kas Eiropas līmenī pārstāv šādas grupas:






  a) | dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi; |
| --- | --- | --- |

24)

regulas 26. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Valdes sastāvā ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts un četri Komisijas pārstāvji, kā arī seši pārstāvji bez balsstiesībām, kas Eiropas līmenī pārstāv šādas grupas:

a)

dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi;

| b) | infrastruktūras pārvaldītāji; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūras pārvaldītāji;

| c) | dzelzceļa nozare; |
| --- | --- |

c)

dzelzceļa nozare;

| d) | arodbiedrības; |
| --- | --- |

d)

arodbiedrības;

| e) | pasažieri; |
| --- | --- |

e)

pasažieri;

| f) | kravu pārvadāšanas pakalpojumu saņēmēji. |
| --- | --- |

f)

kravu pārvadāšanas pakalpojumu saņēmēji.

Lai nodrošinātu visu interešu attiecīgu pārstāvību, katrai no šīm grupām Komisija ieceļ amatā vienu pārstāvi un vienu aizstājēju, pamatojoties uz attiecīgo Eiropas organizāciju iesniegtiem sarakstiem, katrā no kuriem ir četri uzvārdi.

Valdes locekļus un viņu aizstājējus ieceļ amatā, ņemot vērā viņu attiecīgo pieredzi un zināšanas.”;

| 25) | regulas 33. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Nolūkā veikt uzdevumus, kas tai uzticēti saskaņā ar 9., 9.a, 10., 13. un 15. pantu, Aģentūra var veikt vizītes dalībvalstīs saskaņā ar Valdes noteikto politiku. Dalībvalstu valsts iestādes atvieglo Aģentūras personāla darbu.”; |
| --- | --- |

25)

regulas 33. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Nolūkā veikt uzdevumus, kas tai uzticēti saskaņā ar 9., 9.a, 10., 13. un 15. pantu, Aģentūra var veikt vizītes dalībvalstīs saskaņā ar Valdes noteikto politiku. Dalībvalstu valsts iestādes atvieglo Aģentūras personāla darbu.”;

| 26) | regulas 36. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Aģentūras darbībā var iesaistīties Eiropas valstis un valstis, uz ko attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, kuras noslēgušas nolīgumus ar Eiropas Kopienu, saskaņā ar kuriem tās ir pieņēmušas un piemēro Kopienas tiesību aktus jomā, uz kuru attiecas šī regula.”. |
| --- | --- |

26)

regulas 36. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Aģentūras darbībā var iesaistīties Eiropas valstis un valstis, uz ko attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, kuras noslēgušas nolīgumus ar Eiropas Kopienu, saskaņā ar kuriem tās ir pieņēmušas un piemēro Kopienas tiesību aktus jomā, uz kuru attiecas šī regula.”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2008. gada 16. decembris.

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  OV C 256, 27.10.2007., 39. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 29. novembra Atzinums (OV C 297 E, 20.11.2008., 140. lpp.), Padomes 2008. gada 3. marta Kopējā nostāja (OV C 93 E, 15.4.2008., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Padomes 2008. gada 1. decembra Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp. Labotā versija OV L 220, 21.6.2004., 3. lpp.

3

(4)  OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.

4

(5)  OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp. Labotā versija OV L 220, 21.6.2004., 16. lpp.

5

(6)  OV L 315, 3.12.2007., 51. lpp.

6

(7)  Komisijas Lēmums 2006/679/EK (2006. gada 28. marts) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas kontroles, vadības un signalizācijas apakšsistēmu (OV L 284, 16.10.2006., 1. lpp.).

7

(8)  OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.”;

8

(9)  OV L 315, 3.12.2007., 51. lpp.

9

(10)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.”;

10

---

| 31.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/60 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/60

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1336/2008

(2008. gada 16. decembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 648/2004, lai pielāgotu to Regulai (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (3) paredz saskaņot vielu un maisījumu klasificēšanu un marķēšanu Kopienā. Ar šo regulu aizstāj Padomes Direktīvu 67/548/EEK (1967. gada 27. jūnijs) par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamo vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (4), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/45/EK (1999. gada 31. maijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu jautājumos, kas attiecas uz bīstamu preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (5). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (3) paredz saskaņot vielu un maisījumu klasificēšanu un marķēšanu Kopienā. Ar šo regulu aizstāj Padomes Direktīvu 67/548/EEK (1967. gada 27. jūnijs) par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamo vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (4), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/45/EK (1999. gada 31. maijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu jautājumos, kas attiecas uz bīstamu preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (5).

| (2) | Regula (EK) Nr. 1272/2008 pamatojas uz Direktīvas 67/548/EEK un Direktīvas 1999/45/EK noteikumiem un ietver vielu un maisījumu klasificēšanas un marķēšanas kritērijus, ko paredz ķīmisko vielu klasificēšanas un marķēšanas globāli harmonizētā sistēma (GHS), kas ir pieņemta starptautiskā līmenī ANO struktūrā. |
| --- | --- |

(2)

Regula (EK) Nr. 1272/2008 pamatojas uz Direktīvas 67/548/EEK un Direktīvas 1999/45/EK noteikumiem un ietver vielu un maisījumu klasificēšanas un marķēšanas kritērijus, ko paredz ķīmisko vielu klasificēšanas un marķēšanas globāli harmonizētā sistēma (GHS), kas ir pieņemta starptautiskā līmenī ANO struktūrā.

| (3) | Daži noteikumi par klasifikāciju un marķēšanu, kas noteikti Direktīvā 67/548/EEK un 1999/45/EK, kalpo arī citu Kopienas tiesību aktu piemērošanai, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 648/2004 (2004. gada 31. marts) par mazgāšanas līdzekļiem (6) piemērošanai. |
| --- | --- |

(3)

Daži noteikumi par klasifikāciju un marķēšanu, kas noteikti Direktīvā 67/548/EEK un 1999/45/EK, kalpo arī citu Kopienas tiesību aktu piemērošanai, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 648/2004 (2004. gada 31. marts) par mazgāšanas līdzekļiem (6) piemērošanai.

| (4) | Direktīvas 67/548/EEK un Direktīvas 1999/45/EK aizstāšanas un GHS kritēriju ieviešanas iespējamās ietekmes analīze secināja, ka, pieņemot atsauces uz šīm direktīvām Regulā (EK) Nr. 648/2004, šā tiesību akta darbības joma nemainīsies. |
| --- | --- |

(4)

Direktīvas 67/548/EEK un Direktīvas 1999/45/EK aizstāšanas un GHS kritēriju ieviešanas iespējamās ietekmes analīze secināja, ka, pieņemot atsauces uz šīm direktīvām Regulā (EK) Nr. 648/2004, šā tiesību akta darbības joma nemainīsies.

| (5) | Pāreja no Direktīvas 67/548/EEK un Direktīvas 1999/45/EK klasifikācijas kritērijiem būtu pilnībā jāpabeidz 2015. gada 1. jūnijā. Mazgāšanas līdzekļu ražotāji Regulas (EK) Nr. 1272/2008 izpratnē ir ražotāji, importētāji un pakārtoti lietotāji un šajā regulā tiem būtu jādod iespēja pielāgoties šādai pārejai līdzīgā laikposmā kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1272/2008. |
| --- | --- |

(5)

Pāreja no Direktīvas 67/548/EEK un Direktīvas 1999/45/EK klasifikācijas kritērijiem būtu pilnībā jāpabeidz 2015. gada 1. jūnijā. Mazgāšanas līdzekļu ražotāji Regulas (EK) Nr. 1272/2008 izpratnē ir ražotāji, importētāji un pakārtoti lietotāji un šajā regulā tiem būtu jādod iespēja pielāgoties šādai pārejai līdzīgā laikposmā kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1272/2008.

| (6) | Attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 648/2004, |
| --- | --- |

(6)

Attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 648/2004,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 648/2004

Regulu (EK) Nr. 648/2004 groza šādi.

| 1. | Visā tekstā vārdu “preparāts” vai “preparāti” Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (7)2006. gada 30. decembra redakcijas 3. panta 2. punkta nozīmē visos locījumos aizstāj ar vārdu “maisījums” vai “maisījumi” attiecīgā locījumā. |
| --- | --- |

1.

Visā tekstā vārdu “preparāts” vai “preparāti” Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (7)2006. gada 30. decembra redakcijas 3. panta 2. punkta nozīmē visos locījumos aizstāj ar vārdu “maisījums” vai “maisījumi” attiecīgā locījumā.

| 2. | Ar šādu tekstu aizstāj 9. panta 1. punkta ievadteikumu:
  “Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (8) 45. pantu, ražotāji, kas laiž tirgū vielas un/vai maisījumus, uz kuriem attiecas šī regula, nodrošina dalībvalstu kompetentajām iestādēm pieeju: |
| --- | --- |

2.

Ar šādu tekstu aizstāj 9. panta 1. punkta ievadteikumu:

“Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (8) 45. pantu, ražotāji, kas laiž tirgū vielas un/vai maisījumus, uz kuriem attiecas šī regula, nodrošina dalībvalstu kompetentajām iestādēm pieeju:

| 3. | ar šādu punktu aizstāj 11. panta 1. punktu:
  “1.   Panta 2. līdz 6. punkts neskar noteikumus par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu Regulā (EK) Nr. 1272/2008”. |
| --- | --- |

3.

ar šādu punktu aizstāj 11. panta 1. punktu:

“1.   Panta 2. līdz 6. punkts neskar noteikumus par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu Regulā (EK) Nr. 1272/2008”.

2. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. panta 2. un 3. punktu piemēro no 2015. gada 1. jūnija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2008. gada 16. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  OV C 120, 16.5.2008., 50. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 3. septembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2008. gada 28. novembra Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.

3

(4)  OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.

4

(5)  OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp.

5

(6)  OV L 104, 8.4.2004., 1. lpp.

6

(7)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp. Labotā versija OV L 136, 29.5.2007., 3. lpp.

7

(8)  OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.”.

8

---

| 31.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/62 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/62

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1337/2008

(2008. gada 16. decembris),

ar ko izveido mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 179. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Nesenā pārtikas cenu nepastāvība ir radījusi dramatisku situāciju vairākās jaunattīstības valstīs un to iedzīvotājiem. Šī pārtikas krīze, ko pavada krīze finanšu un enerģētikas jomās, kā arī vides pasliktināšanās, rada risku, ka vēl simtiem miljonu cilvēku nonāks galējā nabadzībā, badā un uztura nepietiekamības apstākļos, un nepieciešamību pēc lielākas solidaritātes ar šiem iedzīvotājiem. Visi dati par stāvokli pārtikas tirgos liek secināt, ka šāda augsta pārtikas produktu cenu nepastāvība varētu turpināties vēl vairākus gadus. |
| --- | --- |

(1)

Nesenā pārtikas cenu nepastāvība ir radījusi dramatisku situāciju vairākās jaunattīstības valstīs un to iedzīvotājiem. Šī pārtikas krīze, ko pavada krīze finanšu un enerģētikas jomās, kā arī vides pasliktināšanās, rada risku, ka vēl simtiem miljonu cilvēku nonāks galējā nabadzībā, badā un uztura nepietiekamības apstākļos, un nepieciešamību pēc lielākas solidaritātes ar šiem iedzīvotājiem. Visi dati par stāvokli pārtikas tirgos liek secināt, ka šāda augsta pārtikas produktu cenu nepastāvība varētu turpināties vēl vairākus gadus.

| (2) | Tāpēc, lai papildinātu Eiropas Savienības pašreizējos attīstības politikas instrumentus, ar šo regulu būtu jāizveido finansēšanas mehānisms ātrai reaģēšanai uz krīzi, ko izraisījušas nepastāvīgas pārtikas cenas jaunattīstības valstīs. |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc, lai papildinātu Eiropas Savienības pašreizējos attīstības politikas instrumentus, ar šo regulu būtu jāizveido finansēšanas mehānisms ātrai reaģēšanai uz krīzi, ko izraisījušas nepastāvīgas pārtikas cenas jaunattīstības valstīs.

| (3) | Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, kā arī Eiropas Parlamenta un Komisijas 2005. gada 20. decembrī pieņemtajā Eiropas Konsensā attīstības jomā (2) noteikts, ka Eiropas Kopiena (turpmāk “Kopiena”) turpinās strādāt, lai uzlabotu nodrošinātību ar pārtiku starptautiskā, reģionālā un valstu līmenī – mērķis, kura sasniegšana šai regulai būtu jāveicina. |
| --- | --- |

(3)

Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, kā arī Eiropas Parlamenta un Komisijas 2005. gada 20. decembrī pieņemtajā Eiropas Konsensā attīstības jomā (2) noteikts, ka Eiropas Kopiena (turpmāk “Kopiena”) turpinās strādāt, lai uzlabotu nodrošinātību ar pārtiku starptautiskā, reģionālā un valstu līmenī – mērķis, kura sasniegšana šai regulai būtu jāveicina.

| (4) | Eiropas Parlaments 2008. gada 22. maijā pieņēma rezolūciju par pārtikas cenu paaugstināšanos Eiropas Savienībā un jaunattīstības valstīs, mudinot Padomi nodrošināt saskaņotību starp visiem ar pārtiku saistītajiem valstu un starptautiskajiem politikas virzieniem, kuru mērķis ir īstenot tiesības uz pārtiku. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlaments 2008. gada 22. maijā pieņēma rezolūciju par pārtikas cenu paaugstināšanos Eiropas Savienībā un jaunattīstības valstīs, mudinot Padomi nodrošināt saskaņotību starp visiem ar pārtiku saistītajiem valstu un starptautiskajiem politikas virzieniem, kuru mērķis ir īstenot tiesības uz pārtiku.

| (5) | Eiropadome 2008. gada 20. jūnija sanāksmē vēlreiz stingri apliecināja apņemšanos līdz 2010. gadam sasniegt kopējo oficiālās attīstības palīdzības (OAP) mērķi – 0,56 % no NKP un līdz 2015. gadam – 0,7 % no NKP, kā paredzēts Padomes 2005. gada 24. maija secinājumos, Eiropadomes 2005. gada 16. un 17. jūnija secinājumos un Eiropas Konsensā attīstības jomā. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2008. gada 20. jūnija sanāksmē vēlreiz stingri apliecināja apņemšanos līdz 2010. gadam sasniegt kopējo oficiālās attīstības palīdzības (OAP) mērķi – 0,56 % no NKP un līdz 2015. gadam – 0,7 % no NKP, kā paredzēts Padomes 2005. gada 24. maija secinājumos, Eiropadomes 2005. gada 16. un 17. jūnija secinājumos un Eiropas Konsensā attīstības jomā.

| (6) | 2008. gada 20. jūnija secinājumos atzīstot, ka augstās pārtikas cenas ietekmē pasaules nabadzīgāko iedzīvotāju stāvokli un apdraud visu Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanā gūto progresu, Eiropadome pieņēma ES Rīcības programmu saistībā ar TAM, kurā teikts, ka Eiropas Savienība ir apņēmusies saskaņā ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) konferences deklarāciju, ko 2008. gada 5. jūnijā pieņēma FAO augsta līmeņa konferencē par pasaules pārtikas nodrošinājumu (“FAO konferences deklarācija”) veicināt pasaules mēroga partnerattiecības pārtikas un lauksaimniecības jomā un vēlas ieņemt nozīmīgu vietu, palīdzot segt daļu no trūkstošā finansējuma līdz 2010. gadam lauksaimniecības, nodrošinātības ar pārtiku un lauku attīstības jomā. |
| --- | --- |

(6)

2008. gada 20. jūnija secinājumos atzīstot, ka augstās pārtikas cenas ietekmē pasaules nabadzīgāko iedzīvotāju stāvokli un apdraud visu Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanā gūto progresu, Eiropadome pieņēma ES Rīcības programmu saistībā ar TAM, kurā teikts, ka Eiropas Savienība ir apņēmusies saskaņā ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) konferences deklarāciju, ko 2008. gada 5. jūnijā pieņēma FAO augsta līmeņa konferencē par pasaules pārtikas nodrošinājumu (“FAO konferences deklarācija”) veicināt pasaules mēroga partnerattiecības pārtikas un lauksaimniecības jomā un vēlas ieņemt nozīmīgu vietu, palīdzot segt daļu no trūkstošā finansējuma līdz 2010. gadam lauksaimniecības, nodrošinātības ar pārtiku un lauku attīstības jomā.

| (7) | Eiropadome arī secināja, ka šajos centienos ES mudinās starptautisko sabiedrību, īpaši saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju (ANO) un starptautiskām finanšu iestādēm, reaģēt uz pašreizējo pārtikas krīzi ar labāku koordināciju un ilgtermiņa skatījumu; ka tā atzinīgi vērtē ANO ģenerālsekretāra izveidoto augsta līmeņa darba grupu pasaules pārtikas nodrošinājuma krīzes jomā (HLTF) un ir apņēmusies piedalīties FAO konferences deklarācijas īstenošanā. Šajā sakarā HLTF ir pieņēmusi visaptverošu rīcības sistēmu (CAF), un starptautiskas organizācijas un reģionālas organizācijas ir sākušas savas ierosmes. Eiropadome arī secināja, ka tā atbalstīs stingru rīcību attiecībā uz lauksaimniecības piedāvājumu jaunattīstības valstīs, jo īpaši nodrošinot vajadzīgo finansējumu lauksaimniecības izejvielām un palīdzību tirgus riska pārvaldības instrumentu izmantošanā, un būtiski uzlabos atbalstu valsts un privātām investīcijām lauksaimniecībā un kopumā mudinās jaunattīstības valstis izstrādāt labāku lauksaimniecības politiku, sevišķi lai sekmētu nodrošinātību ar pārtiku un stiprinātu reģionālu integrāciju. Eiropas Savienība piesaistīs resursus, lai papildus pārtikas palīdzībai finansētu drošības tīklus nabadzīgām un neaizsargātām iedzīvotāju grupām. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome arī secināja, ka šajos centienos ES mudinās starptautisko sabiedrību, īpaši saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju (ANO) un starptautiskām finanšu iestādēm, reaģēt uz pašreizējo pārtikas krīzi ar labāku koordināciju un ilgtermiņa skatījumu; ka tā atzinīgi vērtē ANO ģenerālsekretāra izveidoto augsta līmeņa darba grupu pasaules pārtikas nodrošinājuma krīzes jomā (HLTF) un ir apņēmusies piedalīties FAO konferences deklarācijas īstenošanā. Šajā sakarā HLTF ir pieņēmusi visaptverošu rīcības sistēmu (CAF), un starptautiskas organizācijas un reģionālas organizācijas ir sākušas savas ierosmes. Eiropadome arī secināja, ka tā atbalstīs stingru rīcību attiecībā uz lauksaimniecības piedāvājumu jaunattīstības valstīs, jo īpaši nodrošinot vajadzīgo finansējumu lauksaimniecības izejvielām un palīdzību tirgus riska pārvaldības instrumentu izmantošanā, un būtiski uzlabos atbalstu valsts un privātām investīcijām lauksaimniecībā un kopumā mudinās jaunattīstības valstis izstrādāt labāku lauksaimniecības politiku, sevišķi lai sekmētu nodrošinātību ar pārtiku un stiprinātu reģionālu integrāciju. Eiropas Savienība piesaistīs resursus, lai papildus pārtikas palīdzībai finansētu drošības tīklus nabadzīgām un neaizsargātām iedzīvotāju grupām.

| (8) | Finansiālās un materiālās vajadzības, lai pilnībā novērstu augsto pārtikas cenu sekas un cēloņus, ir ļoti lielas. Jāreaģē būtu starptautiskajai sabiedrībai kopumā, un Kopiena ir apņēmusies ieguldīt atbilstīgu daļu no savas puses. Eiropadome 2008. gada 20. jūnijā pauda gandarījumu par Komisijas ierosmi nākt klajā ar priekšlikumu izveidot jaunu fondu lauksaimniecības atbalstam jaunattīstības valstīs saskaņā ar pašreizējo finanšu plānu. |
| --- | --- |

(8)

Finansiālās un materiālās vajadzības, lai pilnībā novērstu augsto pārtikas cenu sekas un cēloņus, ir ļoti lielas. Jāreaģē būtu starptautiskajai sabiedrībai kopumā, un Kopiena ir apņēmusies ieguldīt atbilstīgu daļu no savas puses. Eiropadome 2008. gada 20. jūnijā pauda gandarījumu par Komisijas ierosmi nākt klajā ar priekšlikumu izveidot jaunu fondu lauksaimniecības atbalstam jaunattīstības valstīs saskaņā ar pašreizējo finanšu plānu.

| (9) | Kopienas rīcības stratēģijai vajadzētu būt īpaši vērstai uz to, lai stingri veicinātu pozitīvu īstermiņa un vidēja termiņa piedāvājumu no lauksaimniecības nozares jaunattīstības valstīs, vienlaikus ievērojami samazinot pārtikas cenu nepastāvības negatīvo ietekmi uz šo valstu nabadzīgākajiem iedzīvotājiem. Reaģēšana uz piedāvājumu ir arī Kopienas interesēs, lai mazinātu pašreizējo spiedienu uz lauksaimniecības cenām. |
| --- | --- |

(9)

Kopienas rīcības stratēģijai vajadzētu būt īpaši vērstai uz to, lai stingri veicinātu pozitīvu īstermiņa un vidēja termiņa piedāvājumu no lauksaimniecības nozares jaunattīstības valstīs, vienlaikus ievērojami samazinot pārtikas cenu nepastāvības negatīvo ietekmi uz šo valstu nabadzīgākajiem iedzīvotājiem. Reaģēšana uz piedāvājumu ir arī Kopienas interesēs, lai mazinātu pašreizējo spiedienu uz lauksaimniecības cenām.

| (10) | Kopienas rīcībā ir vairāki instrumenti, kas ir vērsti uz palīdzību attīstības jomā ilgtermiņa perspektīvā, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (3), un Eiropas Attīstības fonds (turpmāk “EAF”), kas sniedz OAP Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm un aizjūras zemēm un teritorijām (AZT); šie instrumenti pēdējā laikā ir plānoti, ņemot vērā atbilstīgo valstu vidēja termiņa un ilgtermiņa attīstības prioritātes. Liela mēroga pārplānošana šo instrumentu ietvaros, lai reaģētu uz īstermiņa krīzi, apdraudētu līdzsvaru un saskaņotību esošajās sadarbības stratēģijās ar šīm valstīm. Kopienas rīcībā ir arī Padomes Regula (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 20. jūnijs) par humāno palīdzību (4), lai sniegtu neatliekamu palīdzību, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1717/2006 (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (5). |
| --- | --- |

(10)

Kopienas rīcībā ir vairāki instrumenti, kas ir vērsti uz palīdzību attīstības jomā ilgtermiņa perspektīvā, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (3), un Eiropas Attīstības fonds (turpmāk “EAF”), kas sniedz OAP Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm un aizjūras zemēm un teritorijām (AZT); šie instrumenti pēdējā laikā ir plānoti, ņemot vērā atbilstīgo valstu vidēja termiņa un ilgtermiņa attīstības prioritātes. Liela mēroga pārplānošana šo instrumentu ietvaros, lai reaģētu uz īstermiņa krīzi, apdraudētu līdzsvaru un saskaņotību esošajās sadarbības stratēģijās ar šīm valstīm. Kopienas rīcībā ir arī Padomes Regula (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 20. jūnijs) par humāno palīdzību (4), lai sniegtu neatliekamu palīdzību, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1717/2006 (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (5).

| (11) | Tomēr minētie instrumenti 2008. gadā jau ir izmantoti vai pārplānoti pēc iespējas plašāk, lai novērstu nepastāvīgo pārtikas cenu situācijas negatīvās sekas jaunattīstības valstīs. Ļoti ierobežotā apjomā to pašu varētu veikt 2009. gadā; tomēr tas absolūti nebūtu pietiekami, lai reaģētu uz vajadzībām. |
| --- | --- |

(11)

Tomēr minētie instrumenti 2008. gadā jau ir izmantoti vai pārplānoti pēc iespējas plašāk, lai novērstu nepastāvīgo pārtikas cenu situācijas negatīvās sekas jaunattīstības valstīs. Ļoti ierobežotā apjomā to pašu varētu veikt 2009. gadā; tomēr tas absolūti nebūtu pietiekami, lai reaģētu uz vajadzībām.

| (12) | Rezultātā ir jāpieņem īpašs finansēšanas mehānisms, kas papildina esošos ārējos finansēšanas instrumentus, lai pieņemtu steidzamus un papildu pasākumus, kas ātri novērstu pašreizējās pārtikas cenu nepastāvības situācijas sekas jaunattīstības valstīs. |
| --- | --- |

(12)

Rezultātā ir jāpieņem īpašs finansēšanas mehānisms, kas papildina esošos ārējos finansēšanas instrumentus, lai pieņemtu steidzamus un papildu pasākumus, kas ātri novērstu pašreizējās pārtikas cenu nepastāvības situācijas sekas jaunattīstības valstīs.

| (13) | Šajā regulā noteiktā palīdzība būtu jāpārvalda tā, lai palielinātu pārtikas produktu piedāvājumu vietējiem iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(13)

Šajā regulā noteiktā palīdzība būtu jāpārvalda tā, lai palielinātu pārtikas produktu piedāvājumu vietējiem iedzīvotājiem.

| (14) | Ar šo finansēšanas mehānismu pieņemtajiem pasākumiem būtu jāpalīdz jaunattīstības valstīm palielināt lauksaimniecības ražību nākamajās sezonās, ātri reaģēt uz valstu un to iedzīvotāju neatliekamām vajadzībām un veikt sākotnējos pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai pēc iespējas novērstu turpmākas pārtikas nedrošības situācijas, kā arī sekmēt nepastāvīgo pārtikas cenu seku mazināšanu pasaulē nabadzīgāko iedzīvotāju un sīkzemnieku labā, kā arī Eiropas patērētāju un lauksaimnieku labā. |
| --- | --- |

(14)

Ar šo finansēšanas mehānismu pieņemtajiem pasākumiem būtu jāpalīdz jaunattīstības valstīm palielināt lauksaimniecības ražību nākamajās sezonās, ātri reaģēt uz valstu un to iedzīvotāju neatliekamām vajadzībām un veikt sākotnējos pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai pēc iespējas novērstu turpmākas pārtikas nedrošības situācijas, kā arī sekmēt nepastāvīgo pārtikas cenu seku mazināšanu pasaulē nabadzīgāko iedzīvotāju un sīkzemnieku labā, kā arī Eiropas patērētāju un lauksaimnieku labā.

| (15) | Šajā regulā paredzēto pasākumu būtība prasa izveidot iedarbīgas, elastīgas, pārredzamas un ātras lēmumu pieņemšanas procedūras to finansēšanai ar stabilu sadarbību starp visām attiecīgajām iestādēm. |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā paredzēto pasākumu būtība prasa izveidot iedarbīgas, elastīgas, pārredzamas un ātras lēmumu pieņemšanas procedūras to finansēšanai ar stabilu sadarbību starp visām attiecīgajām iestādēm.

| (16) | Ir jānodrošina saskaņotība un nepārtrauktība starp īstermiņa pasākumiem, kas vērsti uz to, lai sniegtu palīdzību iedzīvotājiem, kurus pārtikas cenu paaugstināšanās un/vai nepastāvība ir skārusi vistiešākajā un vissmagākajā veidā, un strukturālākiem pasākumiem, lai nepieļautu pašreizējās pārtikas krīzes atkārtošanos. |
| --- | --- |

(16)

Ir jānodrošina saskaņotība un nepārtrauktība starp īstermiņa pasākumiem, kas vērsti uz to, lai sniegtu palīdzību iedzīvotājiem, kurus pārtikas cenu paaugstināšanās un/vai nepastāvība ir skārusi vistiešākajā un vissmagākajā veidā, un strukturālākiem pasākumiem, lai nepieļautu pašreizējās pārtikas krīzes atkārtošanos.

| (17) | Ir jānodrošina Kopienas finanšu interešu aizsardzība atbilstīgi Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (6), Padomes Regulai (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (7), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (8). |
| --- | --- |

(17)

Ir jānodrošina Kopienas finanšu interešu aizsardzība atbilstīgi Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (6), Padomes Regulai (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (7), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (8).

| (18) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstī, un to, ka nepieciešamās rīcības mēroga dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstī, un to, ka nepieciešamās rīcības mēroga dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

| (19) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (9). |
| --- | --- |

(19)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (9).

| (20) | Dažādos attīstības instrumentus un šo finansēšanas mehānismu piemēro tā, lai nodrošinātu sadarbības nepārtrauktību, jo īpaši attiecībā uz pāreju no neatliekamiem pasākumiem uz vidēja termiņa un ilgtermiņa pasākumiem. Šai regulai būtu jāatbilst ilgtermiņa stratēģijai, lai sekmētu pārtikas nodrošinātību jaunattīstības valstīs, pamatojoties uz šo valstu vajadzībām un plāniem. |
| --- | --- |

(20)

Dažādos attīstības instrumentus un šo finansēšanas mehānismu piemēro tā, lai nodrošinātu sadarbības nepārtrauktību, jo īpaši attiecībā uz pāreju no neatliekamiem pasākumiem uz vidēja termiņa un ilgtermiņa pasākumiem. Šai regulai būtu jāatbilst ilgtermiņa stratēģijai, lai sekmētu pārtikas nodrošinātību jaunattīstības valstīs, pamatojoties uz šo valstu vajadzībām un plāniem.

| (21) | Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu iedarbīgumu un ņemot vērā to neatliekamo raksturu, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas, |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu iedarbīgumu un ņemot vērā to neatliekamo raksturu, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Kopiena finansē pasākumus, kas vērsti uz atbalstu ātrai un tiešai reaģēšanai uz nepastāvīgām pārtikas cenām jaunattīstības valstīs, galvenokārt laikposmā starp neatliekamu palīdzību un vidēja termiņa līdz ilgtermiņa attīstības sadarbību.

2.   Šā panta 1. punktā minētie pasākumi ir paredzēti jaunattīstības valstīm, kā tās definējusi Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komiteja (ESAO/APK), un to iedzīvotājiem saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem noteikumiem.

Šos pasākumus pieņem saskaņā ar 13. panta 2. punktā minēto procedūru. Ar tiem finansē iniciatīvas, kas paredzētas, lai atbalstītu šīs regulas nolūku un mērķus.

3.   Kad vien iespējams, rīcības programmas, ko īsteno saskaņā ar 4. panta 1. punktu finansējumam atbilstīgās struktūras, izstrādā, apspriežoties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, un šādas organizācijas iesaista no šā finansēšanas mehānisma finansēto projektu īstenošanā.

4.   Lai šī regula būtu pēc iespējas lietderīgāka un iedarbīgāka, līdzekļus galvenokārt novirza ierobežotam skaitam augstas prioritātes mērķa valstu, ko nosaka, pamatojoties uz pielikumā paredzēto kritēriju kopumu, un koordinācijā ar citiem līdzekļu devējiem un attīstības partneriem, ņemot vērā atbilstīgus vajadzību novērtējumus, tos dara pieejamus specializētas un starptautiskas organizācijas, piemēram, ANO sistēmas organizācijas, apspriežoties ar partnervalstīm.

5.   Lai nodrošinātu Kopienas palīdzības saskaņotību un efektivitāti, ja īstenojamā programma ir reģionāla vai pārrobežu rakstura, Komisija saskaņā ar 13. panta 2. punktā minēto procedūru var nolemt, ka iedzīvotāji citās jaunattīstības valstīs, kas nav konkrētajā reģionā, var gūt labumu no attiecīgās programmas.

6.   Ja ir jāatbalsta pasākumi, ko īsteno starptautiskas organizācijas, tostarp reģionālas organizācijas, šādas organizācijas izraugās Komisija saskaņā ar 13. panta 2. punktā minēto procedūru un pamatojoties uz to pievienoto vērtību, salīdzinošām priekšrocībām un spēju ātri un iedarbīgi īstenot programmas, reaģējot uz mērķa jaunattīstības valstu īpašajām vajadzībām saistībā ar šīs regulas mērķiem.

2. pants

Mērķi un principi

1.   Palīdzības un sadarbības galvenie mērķi saskaņā ar šo regulu ir:

| a) | veicināt lauksaimniecības nozares pozitīvu reaģēšanu uz piedāvājumu mērķa valstīs un reģionos; |
| --- | --- |

a)

veicināt lauksaimniecības nozares pozitīvu reaģēšanu uz piedāvājumu mērķa valstīs un reģionos;

| b) | atbalstīt darbības, lai ātri un tieši reaģētu nolūkā samazināt nepastāvīgu pārtikas cenu negatīvo ietekmi uz vietējiem iedzīvotājiem atbilstoši vispārējiem pārtikas nodrošinātības mērķiem, tostarp ANO uzturvērtības prasību standartiem; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt darbības, lai ātri un tieši reaģētu nolūkā samazināt nepastāvīgu pārtikas cenu negatīvo ietekmi uz vietējiem iedzīvotājiem atbilstoši vispārējiem pārtikas nodrošinātības mērķiem, tostarp ANO uzturvērtības prasību standartiem;

| c) | stiprināt lauksaimniecības nozares ražošanas spējas un pārvaldību, lai sekmētu intervences pasākumu ilgtspējību. |
| --- | --- |

c)

stiprināt lauksaimniecības nozares ražošanas spējas un pārvaldību, lai sekmētu intervences pasākumu ilgtspējību.

2.   Atkarībā no attīstības situācijām un nepastāvīgu pārtikas cenu ietekmes īsteno atšķirīgu pieeju, lai mērķa valstīm vai reģioniem un to iedzīvotājiem sniegtu mērķtiecīgu, piemērotu un labi pielāgotu atbalstu, pamatojoties uz viņu pašu vajadzībām, stratēģijām, prioritātēm un reaģēšanas spējām.

3.   Saskaņā ar šo regulu atbalstītos pasākumus saskaņo ar pasākumiem, kas atbalstīti saskaņā ar citiem instrumentiem, tostarp Regulu (EK) Nr. 1257/96, Regulu (EK) Nr. 1905/2006 un Regulu (EK) Nr. 1717/2006, kā arī ĀKK-EK Partnerattiecību nolīgumu (10), lai nodrošinātu sadarbības nepārtrauktību, jo īpaši attiecībā uz pāreju no neatliekamiem pasākumiem uz vidēja termiņa un ilgtermiņa pasākumiem.

4.   Komisija nodrošina, ka saskaņā ar šo regulu pieņemtie pasākumi atbilst Kopienas vispārējai stratēģiskās politikas sistēmai attiecībā uz konkrēto atbilstīgo valsti vai valstīm.

3. pants

Īstenošana

1.   Kopienas palīdzību un sadarbību īsteno, izmantojot lēmumu kopumu par to atbalsta pasākumu finansēšanu, kas aprakstīti 1. panta 1., 2. un 3. punktā, un šos pasākumus pieņem Komisija saskaņā ar 13. panta 2. punktā minēto procedūru. Komisija saskaņā ar 13. panta 2. punktā minēto procedūru iesniedz vispārēju plānu par šā finansēšanas mehānisma izmantošanu, tostarp 1. panta 4. punktā minēto mērķa valstu sarakstu, un par līdzsvaru starp 4. panta 2. punktā minētām atbilstīgajām struktūrām. Par šo vispārējo plānu 13. panta 1. punktā minētā komiteja sniedz atzinumu līdz 2009. gada 1. maijam.

2.   Ņemot vērā īpašos apstākļus valsts līmenī, īstenošanai atbilstīgie atbalsta pasākumi ir šādi:

| a) | pasākumi, lai uzlabotu piekļuvi lauksaimniecības izejvielām un pakalpojumiem, tostarp mēslošanas līdzekļiem un sēklām, īpašu uzmanību pievēršot vietējām iekārtām un pieejamībai; |
| --- | --- |

a)

pasākumi, lai uzlabotu piekļuvi lauksaimniecības izejvielām un pakalpojumiem, tostarp mēslošanas līdzekļiem un sēklām, īpašu uzmanību pievēršot vietējām iekārtām un pieejamībai;

| b) | drošības tīkla pasākumi, kuru mērķis ir saglabāt vai uzlabot lauksaimnieciskās ražošanas jaudu un nodrošināt neaizsargātāko iedzīvotāju, tostarp bērnu, pamata pārtikas vajadzības; |
| --- | --- |

b)

drošības tīkla pasākumi, kuru mērķis ir saglabāt vai uzlabot lauksaimnieciskās ražošanas jaudu un nodrošināt neaizsargātāko iedzīvotāju, tostarp bērnu, pamata pārtikas vajadzības;

| c) | citi neliela mēroga pasākumi, kuru mērķis ir palielināt ražošanu, ņemot vērā valsts vajadzības: mikrokredīti, ieguldījumi, iekārtas, infrastruktūra un uzglabāšana, kā arī arodmācības un atbalsts profesionāļu grupām lauksaimniecības nozarē. |
| --- | --- |

c)

citi neliela mēroga pasākumi, kuru mērķis ir palielināt ražošanu, ņemot vērā valsts vajadzības: mikrokredīti, ieguldījumi, iekārtas, infrastruktūra un uzglabāšana, kā arī arodmācības un atbalsts profesionāļu grupām lauksaimniecības nozarē.

3.   Minēto atbalsta pasākumu īstenošana ir saskaņā ar Deklarāciju par palīdzības efektivitāti, kas pieņemta Augstākā līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti Parīzē, 2005. gada 2. martā (“Parīzes Deklarācija par palīdzības efektivitāti”), un Rīcības programmu, kas pieņemta Augstākā līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti Akrā, 2008. gada 4. septembrī (“Akras Rīcības programma”). Īstenošana ir vērsta uz maza un vidēja izmēra ģimenes saimniecībām un lauksaimniecības produktus ražojošām saimniecībām, jo īpaši tām, ko vada sievietes, kā arī uz nabadzīgiem iedzīvotājiem, ko pārtikas krīzes skārusi visvairāk, izvairoties no jebkādas vietējo tirgu un ražošanas kropļošanas; lauksaimniecības izejvielas un pakalpojumus iespēju robežās pērk uz vietas.

4.   Administratīvā atbalsta pasākumus, kas atbilst šīs regulas mērķiem, var finansēt ne vairāk kā 2 % apjomā no 12. pantā minētās summas.

4. pants

Atbilstība

1.   Ciktāl ar to programmām veicina šīs regulas mērķus, finansējumam atbilstīgās struktūras ir:

| a) | partnervalstis un reģioni, un to iestādes; |
| --- | --- |

a)

partnervalstis un reģioni, un to iestādes;

| b) | decentralizētas partnervalstu struktūras, piemēram, pašvaldības, provinces, departamenti un reģioni; |
| --- | --- |

b)

decentralizētas partnervalstu struktūras, piemēram, pašvaldības, provinces, departamenti un reģioni;

| c) | apvienotas struktūras, ko dibinājušas partnervalstis un reģioni kopā ar Kopienu; |
| --- | --- |

c)

apvienotas struktūras, ko dibinājušas partnervalstis un reģioni kopā ar Kopienu;

| d) | starptautiskas organizācijas, tostarp reģionālas organizācijas, ANO struktūras, dienesti un misijas, starptautiskas un reģionālas finanšu iestādes un attīstības bankas; |
| --- | --- |

d)

starptautiskas organizācijas, tostarp reģionālas organizācijas, ANO struktūras, dienesti un misijas, starptautiskas un reģionālas finanšu iestādes un attīstības bankas;

| e) | Kopienas iestādes un struktūras, bet tikai, lai īstenotu 3. panta 4. punktā minētos atbalsta pasākumus; |
| --- | --- |

e)

Kopienas iestādes un struktūras, bet tikai, lai īstenotu 3. panta 4. punktā minētos atbalsta pasākumus;

| f) | ES aģentūras; |
| --- | --- |

f)

ES aģentūras;

| g) | turpmāk norādītās dalībvalstu, partnervalstu un reģionu vai jebkuras trešās valsts iestādes un struktūras, kas atbilst Regulā (EK) Nr. 1905/2006 paredzētajiem noteikumiem par Kopienas ārējās palīdzības pieejamību, ciktāl tās palīdz sasniegt šīs regulas mērķus:






  i) | valsts vai ar valsti saistītās struktūras, pašvaldības un apvienības vai tās pārstāvošas apvienības; |
| --- | --- | --- |

g)

turpmāk norādītās dalībvalstu, partnervalstu un reģionu vai jebkuras trešās valsts iestādes un struktūras, kas atbilst Regulā (EK) Nr. 1905/2006 paredzētajiem noteikumiem par Kopienas ārējās palīdzības pieejamību, ciktāl tās palīdz sasniegt šīs regulas mērķus:

i)

valsts vai ar valsti saistītās struktūras, pašvaldības un apvienības vai tās pārstāvošas apvienības;

| ii) | uzņēmējsabiedrības, uzņēmumi un citas privātas organizācijas, kā arī uzņēmēji; |
| --- | --- |

ii)

uzņēmējsabiedrības, uzņēmumi un citas privātas organizācijas, kā arī uzņēmēji;

| iii) | finanšu iestādes, kas piešķir, veicina un finansē privātus ieguldījumus partnervalstīs un reģionos; |
| --- | --- |

iii)

finanšu iestādes, kas piešķir, veicina un finansē privātus ieguldījumus partnervalstīs un reģionos;

| iv) | nevalstiski dalībnieki, kas darbojas neatkarīgi un saskaņā ar pārskatatbildību; |
| --- | --- |

iv)

nevalstiski dalībnieki, kas darbojas neatkarīgi un saskaņā ar pārskatatbildību;

| v) | fiziskas personas. |
| --- | --- |

v)

fiziskas personas.

2.   Sadalot līdzekļus šā panta 1. punkta d) apakšpunktā uzskaitītajām struktūrām un citām atbilstīgajām struktūrām, piemēro pienācīgu līdzsvaru.

5. pants

Finansējuma veidi

Kopienas finansējumam var būt šādi veidi:

| a) | projekti un programmas; |
| --- | --- |

a)

projekti un programmas;

| b) | budžeta atbalsts, jo īpaši nozares budžeta atbalsts, ja partnervalsts izdevumu pārvaldība ir pietiekami pārredzama, ticama, efektīva un ja tiek ievēroti atbilstīgajā ģeogrāfiskajā finansēšanas instrumentā paredzētie noteikumi budžeta atbalsta saņemšanai; |
| --- | --- |

b)

budžeta atbalsts, jo īpaši nozares budžeta atbalsts, ja partnervalsts izdevumu pārvaldība ir pietiekami pārredzama, ticama, efektīva un ja tiek ievēroti atbilstīgajā ģeogrāfiskajā finansēšanas instrumentā paredzētie noteikumi budžeta atbalsta saņemšanai;

| c) | iemaksas starptautiskās vai reģionālās organizācijās un starptautiskos fondos, ko pārvalda šādas organizācijas; |
| --- | --- |

c)

iemaksas starptautiskās vai reģionālās organizācijās un starptautiskos fondos, ko pārvalda šādas organizācijas;

| d) | iemaksas valsts fondos, ko dibinājušas partnervalstis un reģioni, lai piesaistītu vairāku līdzekļu devēju vienoto līdzfinansējumu, vai ieguldījumi fondos, ko dibinājis viens vai vairāki līdzekļu devēji, lai kopīgi īstenotu projektus; |
| --- | --- |

d)

iemaksas valsts fondos, ko dibinājušas partnervalstis un reģioni, lai piesaistītu vairāku līdzekļu devēju vienoto līdzfinansējumu, vai ieguldījumi fondos, ko dibinājis viens vai vairāki līdzekļu devēji, lai kopīgi īstenotu projektus;

| e) | līdzfinansējums kopā ar finansējumam atbilstīgajām struktūrām, kā tās definētas 4. pantā. |
| --- | --- |

e)

līdzfinansējums kopā ar finansējumam atbilstīgajām struktūrām, kā tās definētas 4. pantā.

| f) | līdzekļi, kas atbilstīgi Komisijas programmām nodoti Eiropas Investīciju bankas (EIB) vai citu finanšu starpnieku rīcībā, lai nodrošinātu aizdevumus (jo īpaši ieguldījumu un attīstības atbalstam privātajā sektorā), riska kapitālu (pakārtotu vai nosacītu aizdevumu formā), vai citus mazākus pagaidu līdzdalības veidus uzņēmumu kapitālā, kā arī ieguldījumus garantiju fondos atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1905/2006 32. pantā paredzētajiem nosacījumiem, tādā apjomā, lai Kopienas finansiālais risks būtu tikai šo līdzekļu apjomā. |
| --- | --- |

f)

līdzekļi, kas atbilstīgi Komisijas programmām nodoti Eiropas Investīciju bankas (EIB) vai citu finanšu starpnieku rīcībā, lai nodrošinātu aizdevumus (jo īpaši ieguldījumu un attīstības atbalstam privātajā sektorā), riska kapitālu (pakārtotu vai nosacītu aizdevumu formā), vai citus mazākus pagaidu līdzdalības veidus uzņēmumu kapitālā, kā arī ieguldījumus garantiju fondos atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1905/2006 32. pantā paredzētajiem nosacījumiem, tādā apjomā, lai Kopienas finansiālais risks būtu tikai šo līdzekļu apjomā.

6. pants

Finansēšanas un pārvaldības procedūras

1.   Saskaņā ar šo regulu finansētos pasākumus īsteno saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (11), attiecīgā gadījumā ņemot vērā pieņemamo pasākumu krīzes raksturu.

2.   Attiecībā uz līdzfinansējumu un citos pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija var izlemt uzticēt publiskas iestādes uzdevumus, jo īpaši budžeta izpildes pienākumus, iestādēm, kas minētas Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunktā.

3.   Decentralizētas pārvaldības gadījumā Komisija var izlemt izmantot saņēmējas partnervalsts vai reģiona iepirkuma vai subsīdiju piešķiršanas procedūras, ja pārbaudē apstiprināts, ka partnervalsts vai reģions ievēro Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 attiecīgos kritērijus, ar nosacījumu, ka ir ievēroti Regulas (EK) Nr. 1905/2006 noteikumi.

4.   Kopienas palīdzību principā nedrīkst izmantot, lai maksātu nodokļus, nodevas vai maksas atbilstīgajās valstīs.

5.   Piedalīties atbilstīgajās līgumprocedūrās var visas fiziskās un juridiskās personas, kuras ir atbilstīgas saskaņā ar ģeogrāfiskās attīstības instrumentu, ko piemēro valstij, kurā notiek pasākums, kā arī visas fiziskās un juridiskās personas, kuras ir atbilstīgas saskaņā ar īstenojošās starptautiskas organizācijas noteikumiem, rūpējoties par to, lai nodrošinātu, ka visiem donoriem tiek piemērota vienlīdzīga attieksme. Tie paši noteikumi attiecas uz piegādēm un materiāliem. Ekspertiem var būt jebkāda valstspiederība.

7. pants

Budžeta saistības

Budžeta saistības uzņemas, pamatojoties uz Komisijas pieņemtiem lēmumiem.

8. pants

Kopienas finanšu interešu aizsardzība

1.   Visos finansēšanas nolīgumos, kas noslēgti, īstenojot šo regulu, iekļauj noteikumus, kas nodrošina Kopienas finanšu interešu aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz pārkāpumiem, krāpšanu, korupciju vai jebkuru citu nelikumīgu darbību, saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95, Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Regulu (EK) Nr. 1073/1999.

2.   Nolīgumos tieši paredz tiesības Komisijai un Revīzijas palātai veikt revīziju, tostarp dokumentu revīziju vai revīziju uz vietas, jebkuram līgumslēdzējam vai apakšlīgumslēdzējam, kas ir saņēmis Kopienas finansējumu. Tajos arī ir skaidri norāda, ka Komisija drīkst veikt pārbaudes un apskates uz vietas, kā paredzēts Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96.

3.   Ar visiem līgumiem, kas noslēgti palīdzības īstenošanas nolūkā, šā panta 2. punktā minētās tiesības Komisijai un Revīzijas palātai nodrošina līguma darbības laikā un pēc tā.

9. pants

Eiropas Savienības atpazīstamība

Līgumos, kas noslēgti, pamatojoties uz šo regulu, paredz īpašus noteikumus, kas nodrošina atbilstīgu Eiropas Savienības atpazīstamību visās darbībās, kuras veiktas, pamatojoties uz šiem līgumiem.

10. pants

Izvērtēšana

1.   Komisija regulāri pārrauga un pārskata darbības, ko īsteno saskaņā ar šo regulu, lai pārliecinātos – attiecīgā gadījumā, izmantojot neatkarīgu ārēju vērtējumu – par to, vai mērķi ir sasniegti, un lai varētu formulēt ieteikumus, kā uzlabot attiecīgus turpmākus pasākumus attīstības sadarbības jomā. Komisija pienācīgi ņem vērā Eiropas Parlamenta vai Padomes priekšlikumus veikt neatkarīgus ārējus novērtējumus.

2.   Informācijas nolūkā Komisija nosūta novērtējuma ziņojumus Eiropas Parlamentam un 13. pantā minētajai komitejai. Dalībvalstis var pieprasīt, lai konkrēti novērtējumi tiktu apspriesti minētajā komitejā.

3.   Novērtējot saskaņā ar šo regulu sniegto Kopienas palīdzību, Komisija iesaista visas ieinteresētās puses, tostarp nevalstiskus dalībniekus un pašvaldības.

11. pants

Ziņojumu sniegšana

Komisija, vēlākais, līdz 2012. gada 31. decembrim sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par pasākumu īstenošanu, tostarp iespēju robežās par saskaņā ar šo regulu sniegtās palīdzības galvenajiem rezultātiem un ietekmi. Komisija 2009. gada decembrī Eiropas Parlamentam un Padomei sniedz sākotnēju starpposma ziņojumu par veiktajiem pasākumiem. Šajā pantā minētajos ziņojumos īpašu uzmanību pievērš Parīzes Deklarācijā par palīdzības efektivitāti un Akras Rīcības programmā izvirzītajām prasībām.

12. pants

Finanšu noteikumi

Kopējā finanšu atsauces summa šīs regulas īstenošanai 2008.–2010. gadā ir EUR 1 miljards.

13. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 1905/2006 35. panta 1. punktu.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

3.   Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir 10 darbadienas pasākumiem, kas pieņemti līdz 2009. gada 30. aprīlim, un 30 dienas pasākumiem, kuri pieņemti pēc minētās dienas.

14. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro līdz 2010. gada 31. decembrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2008. gada 16. decembris

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 4. decembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2008. gada 16. decembra Lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgais ziņojums par Eiropas Savienības attīstības politiku: “Eiropas Konsenss” (OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

3

(4)  OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp.

4

(5)  OV L 327, 24.11.2006., 1. lpp.

5

(6)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

6

(7)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

7

(8)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

8

(9)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

9

(10)  Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.).

10

(11)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

11

---

PIELIKUMS

Orientējoši kritēriji, lai izraudzītos mērķa valstis un piešķirtu finanšu līdzekļus:

| — | nabadzības līmenis un iedzīvotāju faktiskās vajadzības; |
| --- | --- |

—

nabadzības līmenis un iedzīvotāju faktiskās vajadzības;

| — | pārtikas cenu svārstības un iespējamā sociālā un ekonomiskā ietekme:






  — | atkarība no pārtikas importa, |
| --- | --- | --- |

—

pārtikas cenu svārstības un iespējamā sociālā un ekonomiskā ietekme:

—

atkarība no pārtikas importa,

| — | sociālā neaizsargātība un politiskā stabilitāte, |
| --- | --- |

—

sociālā neaizsargātība un politiskā stabilitāte,

| — | pārtikas cenu svārstību makroekonomiskā ietekme; |
| --- | --- |

—

pārtikas cenu svārstību makroekonomiskā ietekme;

| — | valsts spēja reaģēt un īstenot atbilstīgus atbildes pasākumus:






  — | lauksaimniecības ražošanas jauda, |
| --- | --- | --- |

—

valsts spēja reaģēt un īstenot atbilstīgus atbildes pasākumus:

—

lauksaimniecības ražošanas jauda,

| — | spēja pārvarēt ārējas krīzes. |
| --- | --- |

—

spēja pārvarēt ārējas krīzes.

Orientējošs finanšu piešķīrums valstīm pamatojas uz mērķa valstu izvēles kritērijiem, un tajā ņem vērā mērķa valsts iedzīvotāju skaitu.

Ņems vērā arī citus finansējuma avotus, kas no līdzekļu devēju kopienas īstermiņā ir pieejami mērķa valstij, lai reaģētu uz pārtikas cenu svārstībām.

---

| 31.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/70 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/70

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1338/2008

(2008. gada 16. decembris)

attiecībā uz Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1786/2002/EK (2002. gada 23. septembris) par Kopienas rīcības programmas pieņemšanu sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003.–2008. gadam) (3) noteikts, ka sadarbībā ar dalībvalstīm un vajadzības gadījumā izmantojot Kopienas Statistikas programmu, lai veicinātu sinerģiju un izvairītos no darbību dublēšanās, ir jāizstrādā sabiedrības veselības informācijas sistēmas statistikas elements. Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1350/2007/EK (2007. gada 23. oktobris), ar ko izveido otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008.–2013. gadam) (4), norādīts, ka tā mērķi – sagatavot un izplatīt informāciju un zināšanas par veselības aizsardzību – varētu īstenot, veicot darbības, lai pilnveidotu ilgtspējīgu veselības pārraudzības sistēmu ar mehānismiem salīdzināmo datu un informācijas apkopošanai, izmantojot atbilstīgus rādītājus, un lai attīstītu šīs sistēmas statistikas elementu, izmantojot Kopienas Statistikas programmu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1786/2002/EK (2002. gada 23. septembris) par Kopienas rīcības programmas pieņemšanu sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003.–2008. gadam) (3) noteikts, ka sadarbībā ar dalībvalstīm un vajadzības gadījumā izmantojot Kopienas Statistikas programmu, lai veicinātu sinerģiju un izvairītos no darbību dublēšanās, ir jāizstrādā sabiedrības veselības informācijas sistēmas statistikas elements. Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1350/2007/EK (2007. gada 23. oktobris), ar ko izveido otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008.–2013. gadam) (4), norādīts, ka tā mērķi – sagatavot un izplatīt informāciju un zināšanas par veselības aizsardzību – varētu īstenot, veicot darbības, lai pilnveidotu ilgtspējīgu veselības pārraudzības sistēmu ar mehānismiem salīdzināmo datu un informācijas apkopošanai, izmantojot atbilstīgus rādītājus, un lai attīstītu šīs sistēmas statistikas elementu, izmantojot Kopienas Statistikas programmu.

| (2) | Kopienas sabiedrības veselības programmās pastāvīgi ir gatavota Kopienas informācija par sabiedrības veselību. Uz šā pamata ir izveidots Eiropas Kopienas veselības rādītāju (European Community Health Indicators – ECHI) saraksts, kas sniedz pārskatu par veselības stāvokli, veselību ietekmējošiem faktoriem un veselības sistēmām. Lai sagatavotu minimālo statistikas datu kopumu, kas vajadzīgs, lai aprēķinātu ECHI, Kopienas statistikai par sabiedrības veselību, ja tas ir lietderīgi un ir iespējams, būtu jāatbilst attīstībai un sasniegumiem, kas gūti, īstenojot Kopienas rīcību sabiedrības veselības jomā. |
| --- | --- |

(2)

Kopienas sabiedrības veselības programmās pastāvīgi ir gatavota Kopienas informācija par sabiedrības veselību. Uz šā pamata ir izveidots Eiropas Kopienas veselības rādītāju (European Community Health Indicators – ECHI) saraksts, kas sniedz pārskatu par veselības stāvokli, veselību ietekmējošiem faktoriem un veselības sistēmām. Lai sagatavotu minimālo statistikas datu kopumu, kas vajadzīgs, lai aprēķinātu ECHI, Kopienas statistikai par sabiedrības veselību, ja tas ir lietderīgi un ir iespējams, būtu jāatbilst attīstībai un sasniegumiem, kas gūti, īstenojot Kopienas rīcību sabiedrības veselības jomā.

| (3) | Padome 2002. gada 3. jūnija Rezolūcijā par jaunu Kopienas stratēģiju attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darbā (2002.–2006. gads) (5) aicināja Komisiju un dalībvalstis paātrināt darbu pie statistikas par nelaimes gadījumiem darbā un arodslimību statistikas saskaņošanas, lai būtu pieejami salīdzināmi dati, ar kuriem varētu objektīvi izvērtēt saskaņā ar jauno Kopienas stratēģiju veikto pasākumu ietekmi un efektivitāti, kā arī atsevišķā sadaļā uzsvēra, ka jāņem vērā sieviešu īpatsvara pieaugums darba tirgū un jārūpējas par viņu īpašajām vajadzībām saistībā ar politikas virzieniem veselības aizsardzības un drošības darbā jomās. Turklāt 2007. gada 25. jūnija Rezolūcijā par jaunu Kopienas stratēģiju attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darbā (2007.–2012. gads) (6) Padome aicināja Komisiju sadarboties ar likumdevējām iestādēm, izveidojot tādu atbilstīgu Eiropas statistikas sistēmu drošības un veselības aizsardzības darbā jomā, kurā ņemtas vērā dažādas valstu sistēmas un ar kuru neuzliek papildu administratīvo slogu. Visbeidzot 2003. gada 19. septembra Ieteikumā par Eiropas arodslimību sarakstu (7) Komisija ieteica dalībvalstīm pakāpeniski saskaņot statistiku par arodslimībām ar Eiropas arodslimību sarakstu atbilstīgi tam darbam, ko veic saistībā ar sistēmu, lai saskaņotu Eiropas statistiku par arodslimībām. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2002. gada 3. jūnija Rezolūcijā par jaunu Kopienas stratēģiju attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darbā (2002.–2006. gads) (5) aicināja Komisiju un dalībvalstis paātrināt darbu pie statistikas par nelaimes gadījumiem darbā un arodslimību statistikas saskaņošanas, lai būtu pieejami salīdzināmi dati, ar kuriem varētu objektīvi izvērtēt saskaņā ar jauno Kopienas stratēģiju veikto pasākumu ietekmi un efektivitāti, kā arī atsevišķā sadaļā uzsvēra, ka jāņem vērā sieviešu īpatsvara pieaugums darba tirgū un jārūpējas par viņu īpašajām vajadzībām saistībā ar politikas virzieniem veselības aizsardzības un drošības darbā jomās. Turklāt 2007. gada 25. jūnija Rezolūcijā par jaunu Kopienas stratēģiju attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darbā (2007.–2012. gads) (6) Padome aicināja Komisiju sadarboties ar likumdevējām iestādēm, izveidojot tādu atbilstīgu Eiropas statistikas sistēmu drošības un veselības aizsardzības darbā jomā, kurā ņemtas vērā dažādas valstu sistēmas un ar kuru neuzliek papildu administratīvo slogu. Visbeidzot 2003. gada 19. septembra Ieteikumā par Eiropas arodslimību sarakstu (7) Komisija ieteica dalībvalstīm pakāpeniski saskaņot statistiku par arodslimībām ar Eiropas arodslimību sarakstu atbilstīgi tam darbam, ko veic saistībā ar sistēmu, lai saskaņotu Eiropas statistiku par arodslimībām.

| (4) | Eiropadomes Barselonas sanāksmē 2002. gada 15. un 16. martā tika atzīti trīs galvenie principi veselības aprūpes sistēmu reformai: pieejamība visiem, augstas kvalitātes aprūpe un ilgtermiņa finansiālā stabilitāte. Komisijas2004. gada 20. aprīļa Paziņojumā “Sociālās aizsardzības modernizēšana, lai izveidotu augstas kvalitātes, pieejamu un ilgtspējīgu veselības aprūpi un ilgtermiņa aprūpi – atbalsts valstu stratēģijām, izmantojot “atklāto koordinācijas metodi””, ierosināts sākt darbu, lai noteiktu iespējamos kopējo mērķu rādītājus aprūpes sistēmu izstrādei, pamatojoties uz pasākumiem, kas veikti saistībā ar Kopienas rīcības programmu veselības jomā, uz Eurostat veselības jomas statistiku un sadarbību ar starptautiskām organizācijām. Izstrādājot tādus rādītājus, īpaša uzmanība būtu jāpievērš apsekojumu datos ietvertā veselības pašnovērtējuma lietojumam un salīdzināmībai. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadomes Barselonas sanāksmē 2002. gada 15. un 16. martā tika atzīti trīs galvenie principi veselības aprūpes sistēmu reformai: pieejamība visiem, augstas kvalitātes aprūpe un ilgtermiņa finansiālā stabilitāte. Komisijas2004. gada 20. aprīļa Paziņojumā “Sociālās aizsardzības modernizēšana, lai izveidotu augstas kvalitātes, pieejamu un ilgtspējīgu veselības aprūpi un ilgtermiņa aprūpi – atbalsts valstu stratēģijām, izmantojot “atklāto koordinācijas metodi””, ierosināts sākt darbu, lai noteiktu iespējamos kopējo mērķu rādītājus aprūpes sistēmu izstrādei, pamatojoties uz pasākumiem, kas veikti saistībā ar Kopienas rīcības programmu veselības jomā, uz Eurostat veselības jomas statistiku un sadarbību ar starptautiskām organizācijām. Izstrādājot tādus rādītājus, īpaša uzmanība būtu jāpievērš apsekojumu datos ietvertā veselības pašnovērtējuma lietojumam un salīdzināmībai.

| (5) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (8), kā vides pamatprioritāte ir iekļauta rīcība vides, veselības un dzīves kvalitātes jomā, aicinot noteikt un izstrādāt veselības un vides rādītājus. Turklāt Padomes 2003. gada 8. decembra Secinājumos par strukturālajiem rādītājiem izteikts lūgums bioloģiskās daudzveidības un veselības rādītājus iekļaut tās strukturālo rādītāju datubāzes sadaļā “vide”, kuru izmanto ikgadējā pavasara ziņojumā Eiropadomei; minētajā datubāzē – sadaļā “nodarbinātība” – iekļauti arī rādītāji attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darbā. Komisijas 2005. gadā pieņemtajā ilgtspējīgas attīstības rādītāju kopumā ietverts arī temats par sabiedrības veselības rādītājiem. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (8), kā vides pamatprioritāte ir iekļauta rīcība vides, veselības un dzīves kvalitātes jomā, aicinot noteikt un izstrādāt veselības un vides rādītājus. Turklāt Padomes 2003. gada 8. decembra Secinājumos par strukturālajiem rādītājiem izteikts lūgums bioloģiskās daudzveidības un veselības rādītājus iekļaut tās strukturālo rādītāju datubāzes sadaļā “vide”, kuru izmanto ikgadējā pavasara ziņojumā Eiropadomei; minētajā datubāzē – sadaļā “nodarbinātība” – iekļauti arī rādītāji attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darbā. Komisijas 2005. gadā pieņemtajā ilgtspējīgas attīstības rādītāju kopumā ietverts arī temats par sabiedrības veselības rādītājiem.

| (6) | Vides un veselības rīcības plānā 2004.–2010. gadam ir atzīta nepieciešamība, izmantojot Kopienas statistikas programmu, uzlabot to datu kvalitāti, salīdzināmību un pieejamību, kuri attiecas uz veselības stāvokli saistībā ar vides izraisītām slimībām un veselības traucējumiem. |
| --- | --- |

(6)

Vides un veselības rīcības plānā 2004.–2010. gadam ir atzīta nepieciešamība, izmantojot Kopienas statistikas programmu, uzlabot to datu kvalitāti, salīdzināmību un pieejamību, kuri attiecas uz veselības stāvokli saistībā ar vides izraisītām slimībām un veselības traucējumiem.

| (7) | 2003. gada 15. jūlija Rezolūcijā par tādu personu nodarbinātības un sociālās integrācijas veicināšanu, kurām ir invaliditāte (9), Padome aicināja dalībvalstis un Komisiju vākt statistikas datus par tādu personu situāciju, kurām ir invaliditāte, tostarp par pakalpojumu un priekšrocību izstrādi šai grupai. Turklāt 2003. gada 30. oktobra Paziņojumā “Vienlīdzīgas iespējas personām, kurām ir invaliditāte: Eiropas rīcības plāns” Komisija pieņēma lēmumu izstrādāt konteksta rādītājus, kas būs salīdzināmi dalībvalstīs, lai novērtētu politikas efektivitāti invaliditātes jomā. Komisija norādīja, ka pēc iespējas būtu jāizmanto Eiropas statistikas sistēmas avoti un struktūras, jo īpaši izstrādājot saskaņotus apsekojumu moduļus, lai iegūtu starptautiski salīdzināmu statistikas informāciju, kas vajadzīga, lai pārraudzītu attīstību. |
| --- | --- |

(7)

2003. gada 15. jūlija Rezolūcijā par tādu personu nodarbinātības un sociālās integrācijas veicināšanu, kurām ir invaliditāte (9), Padome aicināja dalībvalstis un Komisiju vākt statistikas datus par tādu personu situāciju, kurām ir invaliditāte, tostarp par pakalpojumu un priekšrocību izstrādi šai grupai. Turklāt 2003. gada 30. oktobra Paziņojumā “Vienlīdzīgas iespējas personām, kurām ir invaliditāte: Eiropas rīcības plāns” Komisija pieņēma lēmumu izstrādāt konteksta rādītājus, kas būs salīdzināmi dalībvalstīs, lai novērtētu politikas efektivitāti invaliditātes jomā. Komisija norādīja, ka pēc iespējas būtu jāizmanto Eiropas statistikas sistēmas avoti un struktūras, jo īpaši izstrādājot saskaņotus apsekojumu moduļus, lai iegūtu starptautiski salīdzināmu statistikas informāciju, kas vajadzīga, lai pārraudzītu attīstību.

| (8) | Lai nodrošinātu datu atbilstību un salīdzināmību un izvairītos no divkārša darba, Komisijas (Eurostat) statistikas pasākumi sabiedrības veselības, veselības aizsardzības un drošības darbā jomā būtu jāveic sadarbībā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju un tās īpašajām organizācijām, piemēram, Pasaules veselības organizāciju (PVO) un Starptautisko darba organizāciju (SDO), kā arī Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO), ja tas ir lietderīgi un ir iespējams. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu datu atbilstību un salīdzināmību un izvairītos no divkārša darba, Komisijas (Eurostat) statistikas pasākumi sabiedrības veselības, veselības aizsardzības un drošības darbā jomā būtu jāveic sadarbībā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju un tās īpašajām organizācijām, piemēram, Pasaules veselības organizāciju (PVO) un Starptautisko darba organizāciju (SDO), kā arī Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO), ja tas ir lietderīgi un ir iespējams.

| (9) | Komisija (Eurostat) jau regulāri apkopo statistikas datus par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā no dalībvalstīm, kuras šos datus sniedz brīvprātīgi. Datus par šīm jomām tā iegūst arī no citiem avotiem. Šīs darbības veic ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm. Konkrēti sabiedrības veselības statistikas jomā izstrādi un īstenošanu vada un organizē saskaņā ar Komisijas (Eurostat) un dalībvalstu partnerības struktūru. Tomēr joprojām ir vajadzīga lielāka esošās statistikas datu kopuma precizitāte un ticamība, saskanība un salīdzināmība, aptvērums, savlaicīgums un punktualitāte, un jānodrošina arī ka tiek īstenoti turpmāki datu vākšanas pasākumi, par kuriem panākta vienošanās ar dalībvalstīm un kuri izstrādāti sadarbībā ar tām, lai iegūtu minimālo statistikas datu kopumu, kas Kopienas līmenī vajadzīgs sabiedrības veselības jomā un veselības aizsardzības un drošības darbā jomā. |
| --- | --- |

(9)

Komisija (Eurostat) jau regulāri apkopo statistikas datus par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā no dalībvalstīm, kuras šos datus sniedz brīvprātīgi. Datus par šīm jomām tā iegūst arī no citiem avotiem. Šīs darbības veic ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm. Konkrēti sabiedrības veselības statistikas jomā izstrādi un īstenošanu vada un organizē saskaņā ar Komisijas (Eurostat) un dalībvalstu partnerības struktūru. Tomēr joprojām ir vajadzīga lielāka esošās statistikas datu kopuma precizitāte un ticamība, saskanība un salīdzināmība, aptvērums, savlaicīgums un punktualitāte, un jānodrošina arī ka tiek īstenoti turpmāki datu vākšanas pasākumi, par kuriem panākta vienošanās ar dalībvalstīm un kuri izstrādāti sadarbībā ar tām, lai iegūtu minimālo statistikas datu kopumu, kas Kopienas līmenī vajadzīgs sabiedrības veselības jomā un veselības aizsardzības un drošības darbā jomā.

| (10) | Īpašas Kopienas statistikas izveidi reglamentē noteikumi, kas izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 322/97 (1997. gada 17. februāris) par Kopienas statistiku (10). |
| --- | --- |

(10)

Īpašas Kopienas statistikas izveidi reglamentē noteikumi, kas izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 322/97 (1997. gada 17. februāris) par Kopienas statistiku (10).

| (11) | Ar šo regulu pilnībā respektē tiesības uz personas datu aizsardzību, kā noteikts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (11) 8. pantā. |
| --- | --- |

(11)

Ar šo regulu pilnībā respektē tiesības uz personas datu aizsardzību, kā noteikts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (11) 8. pantā.

| (12) | Saistībā ar šo regulu piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu Nr. 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (12) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (13). Statistikas prasības, kuras izveidotas, īstenojot Kopienas rīcību sabiedrības veselības jomā, valstu stratēģijas, lai izveidotu augstas kvalitātes, pieejamu un ilgtspējīgu veselības aprūpi, un Kopienas stratēģijas veselības aizsardzības un darba drošības jomā, kā arī prasības, kas izveidotas saistībā ar strukturāliem rādītājiem, ilgtspējīgas attīstības rādītājiem un ECHI, kā arī citiem rādītāju kopumiem, kuri jāizstrādā, lai pārraudzītu Kopienas un valstu politiskas darbības un stratēģijas sabiedrības veselības jomā un veselības aizsardzības un drošības darbā jomā, veido būtiskas sabiedrības intereses. |
| --- | --- |

(12)

Saistībā ar šo regulu piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu Nr. 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (12) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (13). Statistikas prasības, kuras izveidotas, īstenojot Kopienas rīcību sabiedrības veselības jomā, valstu stratēģijas, lai izveidotu augstas kvalitātes, pieejamu un ilgtspējīgu veselības aprūpi, un Kopienas stratēģijas veselības aizsardzības un darba drošības jomā, kā arī prasības, kas izveidotas saistībā ar strukturāliem rādītājiem, ilgtspējīgas attīstības rādītājiem un ECHI, kā arī citiem rādītāju kopumiem, kuri jāizstrādā, lai pārraudzītu Kopienas un valstu politiskas darbības un stratēģijas sabiedrības veselības jomā un veselības aizsardzības un drošības darbā jomā, veido būtiskas sabiedrības intereses.

| (13) | Tādu datu nosūtīšanu, uz kuriem attiecas statistikas konfidencialitātes prasības, reglamentē noteikumi, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 322/97 un Padomes Regulā (Euratom, EEK) Nr. 1588/90 (1990. gada 11. jūnijs) par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte (14). Saskaņā ar minētajām regulām veiktie pasākumi nodrošina konfidenciālu datu fizisku un loģisku aizsardzību un to, ka, apkopojot un izplatot Kopienas statistiku, konfidenciāli dati netiek nelikumīgi izpausti un ka tos neizmanto citām vajadzībām kā vien statistikai. |
| --- | --- |

(13)

Tādu datu nosūtīšanu, uz kuriem attiecas statistikas konfidencialitātes prasības, reglamentē noteikumi, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 322/97 un Padomes Regulā (Euratom, EEK) Nr. 1588/90 (1990. gada 11. jūnijs) par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte (14). Saskaņā ar minētajām regulām veiktie pasākumi nodrošina konfidenciālu datu fizisku un loģisku aizsardzību un to, ka, apkopojot un izplatot Kopienas statistiku, konfidenciāli dati netiek nelikumīgi izpausti un ka tos neizmanto citām vajadzībām kā vien statistikai.

| (14) | Saskaņā ar šo regulu gatavojot un izplatot Kopienas statistiku, attiecīgu valstu un Kopienas statistikas iestādēm būtu jāņem vērā principi, kas izklāstīti Eiropas Statistikas prakses kodeksā, kuru 2005. gada 24. februārī pieņēma Statistikas programmu komiteja. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar šo regulu gatavojot un izplatot Kopienas statistiku, attiecīgu valstu un Kopienas statistikas iestādēm būtu jāņem vērā principi, kas izklāstīti Eiropas Statistikas prakses kodeksā, kuru 2005. gada 24. februārī pieņēma Statistikas programmu komiteja.

| (15) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, izveidot vienotu sistēmu, kas ļautu regulāri veidot Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tāpēc minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, izveidot vienotu sistēmu, kas ļautu regulāri veidot Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tāpēc minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (16) | Atzīstot, ka veselības aprūpes sistēmu organizācija un pārvaldība ir valstu kompetencē un ka īstenot Kopienas tiesību aktus par darba vietām un darba apstākļiem lielākoties ir dalībvalstu pienākums, šajā regulā ir nodrošināta pilnīga dalībvalstu kompetences ievērošana sabiedrības veselības un veselības aizsardzības un drošības darbā jomā. |
| --- | --- |

(16)

Atzīstot, ka veselības aprūpes sistēmu organizācija un pārvaldība ir valstu kompetencē un ka īstenot Kopienas tiesību aktus par darba vietām un darba apstākļiem lielākoties ir dalībvalstu pienākums, šajā regulā ir nodrošināta pilnīga dalībvalstu kompetences ievērošana sabiedrības veselības un veselības aizsardzības un drošības darbā jomā.

| (17) | Ir svarīgi, lai mainīgo lielumu dalījumā būtu ietverts dzimums un vecums, jo tas dod iespēju ņemt vērā dzimuma un vecuma atšķirību ietekmi uz veselības aizsardzību un drošību darbā. |
| --- | --- |

(17)

Ir svarīgi, lai mainīgo lielumu dalījumā būtu ietverts dzimums un vecums, jo tas dod iespēju ņemt vērā dzimuma un vecuma atšķirību ietekmi uz veselības aizsardzību un drošību darbā.

| (18) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu Nr. 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (15). |
| --- | --- |

(18)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu Nr. 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (15).

| (19) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt šīs regulas 9. pantā un I līdz V pielikumā minētos īstenošanas pasākumus, kas attiecas uz noteiktu tematu raksturlielumiem un to sadalījumu, datu sniegšanas pārskata posmiem, intervāliem un termiņiem un metadatu sniegšanu. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(19)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt šīs regulas 9. pantā un I līdz V pielikumā minētos īstenošanas pasākumus, kas attiecas uz noteiktu tematu raksturlielumiem un to sadalījumu, datu sniegšanas pārskata posmiem, intervāliem un termiņiem un metadatu sniegšanu. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (20) | Papildu finansējumu datu vākšanai sabiedrības veselības un veselības aizsardzības un darba drošības jomā attiecīgi jānodrošina atbilstīgi Otrajai Kopienas rīcības programmai veselības aizsardzības jomā (2008.–2013. gads) un Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmai – PROGRESS (16). Minēto programmu finanšu līdzekļus būtu jāizmanto, palīdzot dalībvalstīm pakāpeniski palielināt valsts spējas, lai sabiedrības veselības un veselības aizsardzības un drošības darbā jomā veiktu statistikas datu vākšanas uzlabojumus un ieviestu jaunus datu vākšanas instrumentus. |
| --- | --- |

(20)

Papildu finansējumu datu vākšanai sabiedrības veselības un veselības aizsardzības un darba drošības jomā attiecīgi jānodrošina atbilstīgi Otrajai Kopienas rīcības programmai veselības aizsardzības jomā (2008.–2013. gads) un Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmai – PROGRESS (16). Minēto programmu finanšu līdzekļus būtu jāizmanto, palīdzot dalībvalstīm pakāpeniski palielināt valsts spējas, lai sabiedrības veselības un veselības aizsardzības un drošības darbā jomā veiktu statistikas datu vākšanas uzlabojumus un ieviestu jaunus datu vākšanas instrumentus.

| (21) | Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju. |
| --- | --- |

(21)

Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju.

| (22) | Saskaņā ar Lēmuma 89/382/EEK, Euratom
   (17) 3. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Statistikas programmu komiteju, |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar Lēmuma 89/382/EEK, Euratom
   (17) 3. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Statistikas programmu komiteju,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

1.   Ar šo regulu izveido vienotu sistēmu, lai regulāri veidotu Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā. Statistiku veido, ievērojot taisnīguma, uzticamības, objektivitātes, izmaksu lietderības un statistikas datu konfidencialitātes standartus.

2.   Statistikā saskaņotā un kopējā datu kopuma veidā iekļauj tādu informāciju, kas ir vajadzīga Kopienas rīcībai sabiedrības veselības jomā, lai atbalstītu valstu stratēģijas, kas paredzētas, lai izveidotu augstas kvalitātes, vispārēji pieejamu un ilgtspējīgu veselības aprūpi, kā arī Kopienas rīcībai veselības aizsardzības un darba drošības jomā.

3.   Statistika nodrošina datus strukturāliem rādītājiem, ilgtspējīgas attīstības rādītājiem un Eiropas Kopienas veselības rādītājiem (European Community Health Indicators – ECHI), kā arī citu tādu rādītāju kopumiem, kas jāizstrādā, lai pārraudzītu Kopienas pasākumus sabiedrības veselības jomā un veselības aizsardzības un drošības darbā jomā.

2. pants

Darbības joma

Dalībvalstis iesniedz Komisijai (Eurostat) statistiku par šādām jomām:

| — | veselības stāvoklis un veselību ietekmējošie faktori, kā noteikts I pielikumā, |
| --- | --- |

—

veselības stāvoklis un veselību ietekmējošie faktori, kā noteikts I pielikumā,

| — | veselības aprūpe, kā noteikts II pielikumā, |
| --- | --- |

—

veselības aprūpe, kā noteikts II pielikumā,

| — | nāves cēloņi, kā noteikts III pielikumā, |
| --- | --- |

—

nāves cēloņi, kā noteikts III pielikumā,

| — | nelaimes gadījumi darbā, kā noteikts IV pielikumā, |
| --- | --- |

—

nelaimes gadījumi darbā, kā noteikts IV pielikumā,

| — | arodslimības un citas ar darbu saistītas veselības problēmas un slimības, kā noteikts V pielikumā. |
| --- | --- |

—

arodslimības un citas ar darbu saistītas veselības problēmas un slimības, kā noteikts V pielikumā.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | jēdziena “Kopienas statistika” nozīme noteikta Regulas (EK) Nr. 322/97 2. panta pirmajā ievilkumā; |
| --- | --- |

a)

jēdziena “Kopienas statistika” nozīme noteikta Regulas (EK) Nr. 322/97 2. panta pirmajā ievilkumā;

| b) | jēdziena “statistikas apkopošana” nozīme noteikta Regulas (EK) Nr. 322/97 2. panta otrajā ievilkumā; |
| --- | --- |

b)

jēdziena “statistikas apkopošana” nozīme noteikta Regulas (EK) Nr. 322/97 2. panta otrajā ievilkumā;

| c) | “sabiedrības veselība” ir visi elementi, kas saistīti ar veselību, proti, veselības stāvoklis, tostarp saslimstība un invaliditāte, faktori, kas ietekmē veselības stāvokli, veselības aprūpes vajadzības, veselības aprūpei piešķirtie resursi, veselības aprūpes nodrošināšana un vispārēja piekļuve tai, kā arī veselības aprūpes izdevumi un finansējums, un nāves cēloņi; |
| --- | --- |

c)

“sabiedrības veselība” ir visi elementi, kas saistīti ar veselību, proti, veselības stāvoklis, tostarp saslimstība un invaliditāte, faktori, kas ietekmē veselības stāvokli, veselības aprūpes vajadzības, veselības aprūpei piešķirtie resursi, veselības aprūpes nodrošināšana un vispārēja piekļuve tai, kā arī veselības aprūpes izdevumi un finansējums, un nāves cēloņi;

| d) | “veselības aizsardzība un drošība darbā” ir visi elementi, kas saistīti ar darba ņēmēju veselības un drošības profilaksi un aizsardzību darba vietā viņu pašreizējā vai iepriekšējā darbā, jo īpaši nelaimes gadījumi darbā, arodslimības un citas ar darbu saistītas veselības problēmas un slimības; |
| --- | --- |

d)

“veselības aizsardzība un drošība darbā” ir visi elementi, kas saistīti ar darba ņēmēju veselības un drošības profilaksi un aizsardzību darba vietā viņu pašreizējā vai iepriekšējā darbā, jo īpaši nelaimes gadījumi darbā, arodslimības un citas ar darbu saistītas veselības problēmas un slimības;

| e) | “mikrodati” ir atsevišķs statistikas datu ieraksts; |
| --- | --- |

e)

“mikrodati” ir atsevišķs statistikas datu ieraksts;

| f) | “konfidenciālu datu nodošana” ir konfidenciālu datu nodošana starp attiecīgo valstu iestādēm un Kopienas iestādēm, kas neļauj datus tieši atpazīt, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 322/97 14. pantā un Regulā (Euratom, EEC) Nr. 1588/90; |
| --- | --- |

f)

“konfidenciālu datu nodošana” ir konfidenciālu datu nodošana starp attiecīgo valstu iestādēm un Kopienas iestādēm, kas neļauj datus tieši atpazīt, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 322/97 14. pantā un Regulā (Euratom, EEC) Nr. 1588/90;

| g) | “personas dati” ir visa informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu, atbilstīgi Direktīvas 95/46/EK 2. panta a) punktam. |
| --- | --- |

g)

“personas dati” ir visa informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu, atbilstīgi Direktīvas 95/46/EK 2. panta a) punktam.

4. pants

Avoti

Attiecībā uz sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā dalībvalstis apkopo datus, kuri atkarībā no jomas, temata un valsts sistēmas raksturlielumiem ir savākti mājsaimniecību vai līdzīgos apsekojumos vai apsekojumu moduļos, vai valsts administratīvajos vai ziņojumu avotos.

5. pants

Metodoloģija

1.   Komisijas (Eurostat) izveidotajos sadarbības tīklos un citās Eiropas statistikas sistēmas (ESS) struktūrās, kurās iesaistītas dalībvalstis, datu vākšanai paredzētajās metodēs, kā arī veicot sagatavošanas pasākumus, ņem vērā valstu pieredzi un speciālās zināšanas, kā arī valstu īpatnības, jaudu un esošos datu krājumus. Ņem vērā arī metodes, kuras izmanto, lai regulāri vāktu datus atbilstīgi citām Kopienas programmām (piemēram, sabiedrības veselības vai pētniecības programmām) īstenotiem projektiem, kas ietver statistikas aspektus.

2.   Statistiskas metodikā un datu vākšanas metodēs, kas jāizstrādā, lai Kopienas līmenī apkopotu statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā, attiecīgos gadījumos ņem vērā, ka ir vajadzīga koordinācija ar starptautisko organizāciju veiktiem pasākumiem šajā jomā, lai nodrošinātu statistikas starptautisku salīdzināmību un datu krājumu saskanību, kā arī lai novērstu divkāršus pūliņus un datu sūtīšanu no dalībvalstīm.

6. pants

Izmēģinājuma pētījumi un izmaksu lietderīguma analīze

1.   Ja konstatē, ka ir vajadzīgi jauni dati, lai papildinātu jau savāktos datus un tos, kuru vākšanai jau ir izstrādāta attiecīga metodoloģija, vai konstatē, ka ir nepietiekama datu kvalitāte 2. pantā minētajās jomās, Komisija (Eurostat) organizē izmēģinājuma pētījumus, kurus dalībvalstīs veic brīvprātīgi. Tādu izmēģinājuma pētījumu mērķis ir pārbaudīt koncepcijas un metodes un novērtēt iespējas veikt saistītu datu vākšanas pasākumus, tostarp to statistisko kvalitāti, salīdzināmību un izmaksu lietderīgumu saskaņā ar Eiropas Statistikas prakses kodeksa principiem.

2.   Ja ir paredzēts sagatavot īstenošanas pasākumu saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru, veic izmaksu lietderīguma analīzi, ņemot vērā datu pieejamības priekšrocību attiecību pret datu vākšanas izmaksām un dalībvalstīm uzlikto slogu.

3.   Sadarbojoties ar dalībvalstīm un izmantojot sadarbības tīklus un citas ESS struktūras, Komisija (Eurostat) sagatavo ziņojumu, kurā izvērtēti izmēģinājuma pētījumu un/vai izmaksu lietderīguma analīzes secinājumi, tostarp valstu īpatnību ietekme un iedarbība.

7. pants

Datu nosūtīšana, apstrāde un izplatīšana

1.   Kad tas vajadzīgs Kopienas statistikas izstrādei, dalībvalstis nosūta konfidenciālus mikrodatus vai – atkarībā no attiecīgās jomas un temata – kopsavilkuma datus saskaņā ar noteikumiem par tādu datu nosūtīšanu, uz kuriem attiecas konfidencialitāte, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 322/97 un Regulā (Euratom, EEK) Nr. 1588/90. Minētos noteikumus piemēro datu apstrādei, ko veic Komisija (Eurostat), tiktāl, ciktāl attiecīgos datus uzskata par konfidenciāliem Regulas (EK) Nr. 322/97 nozīmē. Dalībvalstis nodrošina to, ka nosūtītie dati neļauj tieši identificēt statistikas vienības (indivīdus) un ka personas dati ir aizsargāti saskaņā ar Direktīvā 95/46/EK noteiktajiem principiem.

2.   Dalībvalstis saskaņā ar šo regulu pieprasītos datus un metadatus nosūta elektroniski, atbilstīgi datu apmaiņas standartam, par ko Komisija (Eurostat) vienojusies ar dalībvalstīm. Datus sniedz atbilstīgi noteiktajiem termiņiem, paredzētajos intervālos un ievērojot pārskata periodus, kas norādīti šīs regulas pielikumos vai īstenošanas pasākumos, ko pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

3.   Komisija (Eurostat) veic vajadzīgos pasākumus, lai uzlabotu statistikas informācijas izplatīšanu, pieejamību un dokumentāciju saskaņā ar salīdzināmības, ticamības un statistikas konfidencialitātes principiem, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 322/97 un Regulā (EK) Nr. 45/2001.

8. pants

Kvalitātes izvērtēšana

1.   Šajā regulā uz nosūtāmajiem datiem attiecina šādus kvalitātes vērtējuma parametrus:

| a) | “atbilstība” raksturo līmeni, kādā statistika atbilst lietotāju pašreizējām un iespējamām vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

“atbilstība” raksturo līmeni, kādā statistika atbilst lietotāju pašreizējām un iespējamām vajadzībām;

| b) | “precizitāte” raksturo novērtējumu pietuvinājumu nezināmajām faktiskajām vērtībām; |
| --- | --- |

b)

“precizitāte” raksturo novērtējumu pietuvinājumu nezināmajām faktiskajām vērtībām;

| c) | “savlaicīgums” raksturo laikposmu starp notikumu vai parādību un informācijas pieejamību par to; |
| --- | --- |

c)

“savlaicīgums” raksturo laikposmu starp notikumu vai parādību un informācijas pieejamību par to;

| d) | “punktualitāte” raksturo laika novirzi starp datu paziņošanas dienu un dienu, kad tie būtu bijuši jāpaziņo; |
| --- | --- |

d)

“punktualitāte” raksturo laika novirzi starp datu paziņošanas dienu un dienu, kad tie būtu bijuši jāpaziņo;

| e) | “pieejamība” un “skaidrība” raksturo kārtību un nosacījumus, kā lietotāji var saņemt, izmantot un interpretēt datus; |
| --- | --- |

e)

“pieejamība” un “skaidrība” raksturo kārtību un nosacījumus, kā lietotāji var saņemt, izmantot un interpretēt datus;

| f) | “salīdzināmība” raksturo attiecīgo statistikas jēdzienu, pārbaudes līdzekļu un procedūru atšķirību ietekmes apjomu, salīdzinot statistikas datus dažādos ģeogrāfiskajos apgabalos, sektoros vai laikposmos; |
| --- | --- |

f)

“salīdzināmība” raksturo attiecīgo statistikas jēdzienu, pārbaudes līdzekļu un procedūru atšķirību ietekmes apjomu, salīdzinot statistikas datus dažādos ģeogrāfiskajos apgabalos, sektoros vai laikposmos;

| g) | “saskaņotība” raksturo datu piemērotību, lai tos varētu ticami kombinēt un dažādi izmantot. |
| --- | --- |

g)

“saskaņotība” raksturo datu piemērotību, lai tos varētu ticami kombinēt un dažādi izmantot.

2.   Katra dalībvalsts reizi piecos gados iesniedz Komisijai (Eurostat) ziņojumu par nosūtīto datu kvalitāti. Komisija (Eurostat) novērtē nosūtīto datu kvalitāti un publicē ziņojumus.

9. pants

Īstenošanas pasākumi

1.   Īstenošanas pasākumi attiecas uz:

| a) | I līdz V pielikumā ietverto tematu raksturlielumiem, proti – mainīgajiem lielumiem, definīcijām un klasifikāciju; |
| --- | --- |

a)

I līdz V pielikumā ietverto tematu raksturlielumiem, proti – mainīgajiem lielumiem, definīcijām un klasifikāciju;

| b) | raksturlielumu dalījumu; |
| --- | --- |

b)

raksturlielumu dalījumu;

| c) | datu sniegšanas pārskata posmiem, intervāliem un termiņiem; |
| --- | --- |

c)

datu sniegšanas pārskata posmiem, intervāliem un termiņiem;

| d) | metadatu sniegšanu. |
| --- | --- |

d)

metadatu sniegšanu.

Minētajos pasākumos īpaši ņem vērā 5. pantu, 6. panta 2. un 3. punktu un 7. panta 1. punktu, kā arī esošo Kopienas datu avotu pieejamību, piemērotību un tiesisko kontekstu pēc tam, kad ir izskatīti visi avoti, kas saistīti ar attiecīgajām jomām un tematiem.

Šos pasākumus, kuri ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šās regulas elementus, tostarp to papildinot, pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

2.   Vajadzības gadījumā saskaņā ar 10. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru attiecībā uz dalībvalstīm pieņem atkāpes un pārejas posmus, ko pamato ar objektīviem iemesliem.

10. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Statistikas programmu komiteja, kas izveidota ar Lēmumu 89/382/EEK, Euratom.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

11. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2008. gada 16. decembris.

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  OV C 44, 16.2.2008., 103. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. novembra Atzinums (OV C 282 E, 6.11.2008., 109. lpp.), Padomes 2008. gada 2. oktobra Kopējā nostāja (OV C 280 E, 4.11.2008., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. novembra Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 271, 9.10.2002., 1. lpp.

3

(4)  OV L 301, 20.11.2007., 3. lpp.

4

(5)  OV C 161, 5.7.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV C 145, 30.6.2007., 1. lpp.

6

(7)  OV L 238, 25.9.2003., 28. lpp.

7

(8)  OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.

8

(9)  OV C 175, 24.7.2003., 1. lpp.

9

(10)  OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp.

10

(11)  OV C 303, 14.12.2007., 1. lpp.

11

(12)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

12

(13)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

13

(14)  OV L 151, 15.6.1990., 1. lpp.

14

(15)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1672/2006/EK (2006. gada 24. oktobris), ar ko izveido Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu – Progress (OV L 315, 15.11.2006., 1. lpp.).

16

(17)  Padomes Lēmums 89/382/EEK, Euratom (1989. gada 19. jūnijs), ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 181, 28.6.1989., 47. lpp.).

17

Euratom

---

I PIELIKUMS

Joma – veselības stāvoklis un veselību ietekmējošie faktori

| a) | Mērķi

  Šīs jomas mērķis ir nodrošināt statistiku par veselības stāvokli un veselību ietekmējošiem faktoriem. |
| --- | --- |

a)

Mērķi

Šīs jomas mērķis ir nodrošināt statistiku par veselības stāvokli un veselību ietekmējošiem faktoriem.

| b) | Darbības joma

  Šajā jomā ietilpst statistika par veselības stāvokli un veselību ietekmējošiem faktoriem, kas ir balstīta uz pašnovērtējumu un apkopota iedzīvotāju aptaujās, piemēram, Eiropas veselības apsekojumā (European Health Interview Survey – EHIS), kā arī cita statistika, kas apkopota no administratīviem datu avotiem, piemēram, par saslimstību vai nelaimes gadījumiem un ievainojumiem. Attiecīgos ad hoc intervālos statistikā iekļauj aprūpes iestādēs dzīvojošas personas, kā arī 0–14 gadus vecus bērnus, ja iepriekšēji izmēģinājuma pētījumi liecina, ka tas ir vajadzīgs. |
| --- | --- |

b)

Darbības joma

Šajā jomā ietilpst statistika par veselības stāvokli un veselību ietekmējošiem faktoriem, kas ir balstīta uz pašnovērtējumu un apkopota iedzīvotāju aptaujās, piemēram, Eiropas veselības apsekojumā (European Health Interview Survey – EHIS), kā arī cita statistika, kas apkopota no administratīviem datu avotiem, piemēram, par saslimstību vai nelaimes gadījumiem un ievainojumiem. Attiecīgos ad hoc intervālos statistikā iekļauj aprūpes iestādēs dzīvojošas personas, kā arī 0–14 gadus vecus bērnus, ja iepriekšēji izmēģinājuma pētījumi liecina, ka tas ir vajadzīgs.

| c) | Datu sniegšanas pārskata periodi, intervāli un termiņi


  EHIS sniedz statistikas informāciju reizi piecos gados; citiem datu apkopojumiem, piemēram, datu apkopojumiem par saslimstību vai nelaimes gadījumiem un ievainojumiem, kā arī dažiem īpašiem apsekojumu moduļiem, var būt vajadzīgi citi intervāli; pasākumus attiecībā uz datu sniegšanas pirmo pārskata gadu, intervālu un termiņiem pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

c)

Datu sniegšanas pārskata periodi, intervāli un termiņi

EHIS sniedz statistikas informāciju reizi piecos gados; citiem datu apkopojumiem, piemēram, datu apkopojumiem par saslimstību vai nelaimes gadījumiem un ievainojumiem, kā arī dažiem īpašiem apsekojumu moduļiem, var būt vajadzīgi citi intervāli; pasākumus attiecībā uz datu sniegšanas pirmo pārskata gadu, intervālu un termiņiem pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

| d) | Ietvertie temati

  Saskaņots un kopējs sniedzamo datu kopums ietver šādu tematu sarakstu:






  — | veselības stāvoklis, ieskaitot veselības pašnovērtējumu, fizisku un garīgu darbības spēju, ierobežojumus un invaliditāti, |
| --- | --- | --- |

d)

Ietvertie temati

Saskaņots un kopējs sniedzamo datu kopums ietver šādu tematu sarakstu:

—

veselības stāvoklis, ieskaitot veselības pašnovērtējumu, fizisku un garīgu darbības spēju, ierobežojumus un invaliditāti,

| — | saslimstība sadalījumā pa konkrētām diagnozēm, |
| --- | --- |

—

saslimstība sadalījumā pa konkrētām diagnozēm,

| — | aizsardzība pret iespējamu pandēmiju un transmisīvām slimībām, |
| --- | --- |

—

aizsardzība pret iespējamu pandēmiju un transmisīvām slimībām,

| — | nelaimes gadījumi un ievainojumi, ieskaitot tos, kas saistīti ar patērētāju drošību, un – ja iespējams – ar alkohola un narkotisko vielu lietošanu saistīti nelaimes gadījumi, |
| --- | --- |

—

nelaimes gadījumi un ievainojumi, ieskaitot tos, kas saistīti ar patērētāju drošību, un – ja iespējams – ar alkohola un narkotisko vielu lietošanu saistīti nelaimes gadījumi,

| — | dzīvesveids, piemēram, fiziskā aktivitāte, uzturs, smēķēšana, alkohola un narkotisko vielu lietošana un vides, sociālie un ar arodu saistīti faktori, |
| --- | --- |

—

dzīvesveids, piemēram, fiziskā aktivitāte, uzturs, smēķēšana, alkohola un narkotisko vielu lietošana un vides, sociālie un ar arodu saistīti faktori,

| — | profilaktisku un ārstniecisku veselības aprūpes iestāžu un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu pieejamība un izmantošana (iedzīvotāju apsekojums), |
| --- | --- |

—

profilaktisku un ārstniecisku veselības aprūpes iestāžu un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu pieejamība un izmantošana (iedzīvotāju apsekojums),

| — | vispārīga demogrāfiska un sociāli ekonomiska informācija par indivīdiem. |
| --- | --- |

—

vispārīga demogrāfiska un sociāli ekonomiska informācija par indivīdiem.

Katrā datu sniegšanas reizē nav jāsniedz informācija par visiem tematiem. Pasākumus, kas attiecas uz raksturlielumiem, proti, uz iepriekš uzskaitīto tematu mainīgajiem lielumiem, definīcijām un klasifikācijām, un raksturlielumu sadalījumu, pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

Veselības pārbaužu apsekojumu īstenošana šajā regulā ir brīvprātīga. EHIS vajadzībām intervijas vidējais ilgums katrā mājsaimniecībā nepārsniedz vienu stundu un citiem apsekojumu moduļiem 20 minūtes.

| e) | Metadati

  Pasākumus, kas attiecas uz metadatu sniegšanu, tostarp metadatu par aptauju un citu izmantoto datu avotu raksturlielumiem, aptaujāto iedzīvotāju kopumu, kā arī informāciju par visām valstu īpatnībām, kas ir svarīgas, interpretējot un apkopojot salīdzināmu statistiku un rādītājus, pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

e)

Metadati

Pasākumus, kas attiecas uz metadatu sniegšanu, tostarp metadatu par aptauju un citu izmantoto datu avotu raksturlielumiem, aptaujāto iedzīvotāju kopumu, kā arī informāciju par visām valstu īpatnībām, kas ir svarīgas, interpretējot un apkopojot salīdzināmu statistiku un rādītājus, pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

---

II PIELIKUMS

Joma – veselības aprūpe

| a) | Mērķi

  Šās jomas mērķis ir nodrošināt statistiku par veselības aprūpi. |
| --- | --- |

a)

Mērķi

Šās jomas mērķis ir nodrošināt statistiku par veselības aprūpi.

| b) | Darbības joma

  Šī joma aptver visus to iestāžu vai indivīdu veiktos pasākumus, kuri izmanto savas medicīnas, vidējās medicīniskās un slimnieku aprūpes jomas zināšanas un tehnoloģiju, lai sasniegtu veselības mērķus, tostarp ilgtermiņa aprūpi, kā arī saistītos administrācijas un vadības pasākumus.
  Datus galvenokārt apkopo no administratīviem informācijas avotiem. |
| --- | --- |

b)

Darbības joma

Šī joma aptver visus to iestāžu vai indivīdu veiktos pasākumus, kuri izmanto savas medicīnas, vidējās medicīniskās un slimnieku aprūpes jomas zināšanas un tehnoloģiju, lai sasniegtu veselības mērķus, tostarp ilgtermiņa aprūpi, kā arī saistītos administrācijas un vadības pasākumus.

Datus galvenokārt apkopo no administratīviem informācijas avotiem.

| c) | Datu sniegšanas pārskata periodi, intervāli un termiņi

  Statistiku sniedz katru gadu. Pasākumus attiecībā uz datu sniegšanas pirmo pārskata gadu, intervālu un termiņiem pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

c)

Datu sniegšanas pārskata periodi, intervāli un termiņi

Statistiku sniedz katru gadu. Pasākumus attiecībā uz datu sniegšanas pirmo pārskata gadu, intervālu un termiņiem pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

| d) | Ietvertie temati

  Saskaņots un kopējs sniedzamo datu kopums ietver šādu tematu sarakstu:






  — | veselības aprūpes iestādes, |
| --- | --- | --- |

d)

Ietvertie temati

Saskaņots un kopējs sniedzamo datu kopums ietver šādu tematu sarakstu:

—

veselības aprūpes iestādes,

| — | veselības aprūpes cilvēkresursi, |
| --- | --- |

—

veselības aprūpes cilvēkresursi,

| — | veselības aprūpes izmantošana, individuāli un kolektīvi pakalpojumi, |
| --- | --- |

—

veselības aprūpes izmantošana, individuāli un kolektīvi pakalpojumi,

| — | veselības aprūpes izdevumi un finansējums. |
| --- | --- |

—

veselības aprūpes izdevumi un finansējums.

Katrā datu sniegšanas reizē nav jāsniedz informācija par visiem tematiem. Datu kopumu nosaka saskaņā ar attiecīgajām starptautiskajām klasifikācijām un ņemot vērā apstākļus un praksi dalībvalstīs.

Informācijas apkopošanā ņem vērā datus par pacientu mobilitāti, proti, veselības aprūpes iestāžu pakalpojumu izmantošanu ārzemēs, kā arī par veselības aprūpes speciālistu mobilitāti – t.i., to veselības aprūpes speciālistu, kas praktizē ārpus tās valsts, kurā viņi saņēma pirmo licenci. Datu apkopošanā ņem vērā arī veselības aprūpes kvalitāti.

Pasākumus, kas attiecas uz raksturlielumiem, proti, uz iepriekš uzskaitīto tematu mainīgajiem lielumiem, definīcijām un klasifikācijām, un raksturlielumu sadalījumu, pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

| e) | Metadati

  Pasākumus, kas attiecas uz metadatu sniegšanu, tostarp metadatu par izmantotajiem datu avotiem un apkopojumu raksturlielumiem, aptaujāto iedzīvotāju kopumu, kā arī informāciju par visām valstu īpatnībām, kas ir svarīgas, interpretējot un apkopojot salīdzināmu statistiku un rādītājus, pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

e)

Metadati

Pasākumus, kas attiecas uz metadatu sniegšanu, tostarp metadatu par izmantotajiem datu avotiem un apkopojumu raksturlielumiem, aptaujāto iedzīvotāju kopumu, kā arī informāciju par visām valstu īpatnībām, kas ir svarīgas, interpretējot un apkopojot salīdzināmu statistiku un rādītājus, pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

---

III PIELIKUMS

Joma – nāves cēloņi

| a) | Mērķi

  Šīs jomas mērķis ir nodrošināt statistiku par nāves cēloņiem. |
| --- | --- |

a)

Mērķi

Šīs jomas mērķis ir nodrošināt statistiku par nāves cēloņiem.

| b) | Darbības joma

  Šī joma aptver statistiku par nāves cēloņiem; tā balstās uz valstu izsniegtajām medicīniskajām miršanas apliecībām, ņemot vērā PVO ieteikumus. Apkopojamā statistika attiecas uz nāves pamatcēloni, ko PVO ir definējusi kā “slimību vai ievainojumu, ar ko sākās tieši nāvi izraisošā slimības norise, vai nelaimes gadījuma apstākļi vai vardarbība, kas radīja nāvējošo ievainojumu”. Statistiku apkopo par visiem nāves gadījumiem un nedzīvi dzimušiem bērniem katrā dalībvalstī, atsevišķi izdalot rezidentus un nerezidentus. Ja iespējams, datus par ārzemēs mirušo rezidentu nāves cēloņiem iekļauj rezidences valsts statistikā. |
| --- | --- |

b)

Darbības joma

Šī joma aptver statistiku par nāves cēloņiem; tā balstās uz valstu izsniegtajām medicīniskajām miršanas apliecībām, ņemot vērā PVO ieteikumus. Apkopojamā statistika attiecas uz nāves pamatcēloni, ko PVO ir definējusi kā “slimību vai ievainojumu, ar ko sākās tieši nāvi izraisošā slimības norise, vai nelaimes gadījuma apstākļi vai vardarbība, kas radīja nāvējošo ievainojumu”. Statistiku apkopo par visiem nāves gadījumiem un nedzīvi dzimušiem bērniem katrā dalībvalstī, atsevišķi izdalot rezidentus un nerezidentus. Ja iespējams, datus par ārzemēs mirušo rezidentu nāves cēloņiem iekļauj rezidences valsts statistikā.

| c) | Datu sniegšanas pārskata periodi, intervāli un termiņi

  Statistiku sniedz katru gadu. Pasākumus saistībā ar pirmo pārskata gadu pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Datus iesniedz ne vēlāk kā 24 mēnešus pēc pārskata gada beigām. Provizoriskus datus vai aplēses var iesniegt agrāk. Par nelaimes gadījumiem, kas skar sabiedrības veselību, var papildus apkopot datus attiecībā uz visiem nāves cēloņiem vai attiecībā uz specifiskiem nāves cēloņiem. |
| --- | --- |

c)

Datu sniegšanas pārskata periodi, intervāli un termiņi

Statistiku sniedz katru gadu. Pasākumus saistībā ar pirmo pārskata gadu pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Datus iesniedz ne vēlāk kā 24 mēnešus pēc pārskata gada beigām. Provizoriskus datus vai aplēses var iesniegt agrāk. Par nelaimes gadījumiem, kas skar sabiedrības veselību, var papildus apkopot datus attiecībā uz visiem nāves cēloņiem vai attiecībā uz specifiskiem nāves cēloņiem.

| d) | Ietvertie temati

  Saskaņots un kopējs sniedzamo datu kopums ietver šādu tematu sarakstu:






  — | mirušo personu aprakstoši raksturlielumi, |
| --- | --- | --- |

d)

Ietvertie temati

Saskaņots un kopējs sniedzamo datu kopums ietver šādu tematu sarakstu:

—

mirušo personu aprakstoši raksturlielumi,

| — | reģions, |
| --- | --- |

—

reģions,

| — | nāvi aprakstoši raksturlielumi, tostarp nāves cēlonis. |
| --- | --- |

—

nāvi aprakstoši raksturlielumi, tostarp nāves cēlonis.

Datu kopumu par nāves cēloņiem nosaka pēc PVO Starptautiskās slimību klasifikācijas, un tas atbilst Eurostat noteikumiem un ANO un PVO ieteikumiem par iedzīvotāju statistiku. Sniegt datus par nedzīvi dzimušajiem bērniem nav obligāti. Datos par jaundzimušo nāves gadījumiem (nāve iestājusies, bērnam nesasniedzot 28 dienu vecumu) norāda valstu atšķirīgo praksi, reģistrējot vairākus nāves cēloņus.

Pasākumus, kas attiecas uz raksturlielumiem, proti, uz iepriekš uzskaitīto tematu mainīgajiem lielumiem, definīcijām un klasifikācijām, un raksturlielumu sadalījumu, pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

| e) | Metadati

  Pasākumus, kas attiecas uz metadatu sniegšanu, tostarp metadatu par aptaujāto iedzīvotāju kopumu un informāciju par visām valstu īpatnībām, kas ir svarīgas, interpretējot un apkopojot salīdzināmu statistiku un rādītājus, pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

e)

Metadati

Pasākumus, kas attiecas uz metadatu sniegšanu, tostarp metadatu par aptaujāto iedzīvotāju kopumu un informāciju par visām valstu īpatnībām, kas ir svarīgas, interpretējot un apkopojot salīdzināmu statistiku un rādītājus, pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

---

IV PIELIKUMS

Joma – nelaimes gadījumi darbā

| a) | Mērķi

  Šīs jomas mērķis ir nodrošināt statistiku par nelaimes gadījumiem darbā. |
| --- | --- |

a)

Mērķi

Šīs jomas mērķis ir nodrošināt statistiku par nelaimes gadījumiem darbā.

| b) | Darbības joma

  Nelaimes gadījumu darbā definē kā “atsevišķu atgadījumu darba gaitā, kas izraisa fizisku vai garīgu kaitējumu”. Izmantojot administratīvus avotus, kurus – vajadzības gadījumā un, ja iespējams– attiecībā uz īpašām darba ņēmēju grupām vai īpašiem valstu apstākļiem papildina citi atbilstoši avoti, datus apkopo attiecībā uz visu darbaspēku par nāves gadījumiem darbā un tādiem nelaimes gadījumiem darbā, kas izraisa vairāk nekā trīs dienu prombūtni no darba. Sadarbībā ar SDO var brīvprātīgi apkopot ierobežotu pamatdatu apakškopumu par nelaimes gadījumiem, kuri izraisa mazāk nekā četru dienu prombūtni, ja šādi dati ir pieejami. |
| --- | --- |

b)

Darbības joma

Nelaimes gadījumu darbā definē kā “atsevišķu atgadījumu darba gaitā, kas izraisa fizisku vai garīgu kaitējumu”. Izmantojot administratīvus avotus, kurus – vajadzības gadījumā un, ja iespējams– attiecībā uz īpašām darba ņēmēju grupām vai īpašiem valstu apstākļiem papildina citi atbilstoši avoti, datus apkopo attiecībā uz visu darbaspēku par nāves gadījumiem darbā un tādiem nelaimes gadījumiem darbā, kas izraisa vairāk nekā trīs dienu prombūtni no darba. Sadarbībā ar SDO var brīvprātīgi apkopot ierobežotu pamatdatu apakškopumu par nelaimes gadījumiem, kuri izraisa mazāk nekā četru dienu prombūtni, ja šādi dati ir pieejami.

| c) | Datu sniegšanas pārskata periodi, intervāli un termiņi

  Statistiku sniedz katru gadu. Pasākumus saistībā ar pirmo pārskata gadu pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Datus iesniedz ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc pārskata gada beigām. |
| --- | --- |

c)

Datu sniegšanas pārskata periodi, intervāli un termiņi

Statistiku sniedz katru gadu. Pasākumus saistībā ar pirmo pārskata gadu pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Datus iesniedz ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc pārskata gada beigām.

| d) | Ietvertie temati

  Saskaņots un kopējs sniedzamo mikrodatu kopums ietver šādu tematu sarakstu:






  — | ievainoto personu aprakstoši raksturlielumi, |
| --- | --- | --- |

d)

Ietvertie temati

Saskaņots un kopējs sniedzamo mikrodatu kopums ietver šādu tematu sarakstu:

—

ievainoto personu aprakstoši raksturlielumi,

| — | ievainojumu aprakstoši raksturlielumi, tostarp tā smaguma pakāpe (zaudētās dienas), |
| --- | --- |

—

ievainojumu aprakstoši raksturlielumi, tostarp tā smaguma pakāpe (zaudētās dienas),

| — | uzņēmuma raksturlielumi, tostarp tā saimnieciskā darbība, |
| --- | --- |

—

uzņēmuma raksturlielumi, tostarp tā saimnieciskā darbība,

| — | darbavietas raksturlielumi, |
| --- | --- |

—

darbavietas raksturlielumi,

| — | nelaimes gadījumu aprakstoši raksturlielumi, tostarp notikumu gaita, kas raksturo nelaimes gadījuma cēloņus un apstākļus. |
| --- | --- |

—

nelaimes gadījumu aprakstoši raksturlielumi, tostarp notikumu gaita, kas raksturo nelaimes gadījuma cēloņus un apstākļus.

Datu kopumu par nelaimes gadījumiem darbā nosaka saskaņā ar Eiropas statistikas par nelaimes gadījumiem darbā (European Statistics on Accidents at Work – ESAW) metodoloģijā noteiktajām specifikācijām, ņemot vērā apstākļus un praksi dalībvalstīs.

Sniegt datus par ievainoto personu valstspiederību, uzņēmuma lielumu un nelaimes gadījuma laiku nav obligāti. Attiecībā uz ESAW metodoloģijas III posma tematiem, proti, darbavietu un notikumu secību, kas raksturo nelaimes gadījuma iemeslus un apstākļus, sniedz vismaz trīs mainīgos lielumus. Tāpat dalībvalstīm būtu brīvprātīgi jāsniedz vairāk datu, kas atbilst ESAW metodoloģijas III posma specifikācijām.

Pasākumus, kas attiecas uz raksturlielumiem, proti, iepriekš uzskaitīto tematu mainīgajiem lielumiem, definīcijām un klasifikācijām, un raksturlielumu sadalījumu, pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

| e) | Metadati

  Pasākumus, kas attiecas uz metadatu sniegšanu, tostarp metadatu par aptaujāto iedzīvotāju kopumu, paziņojumu skaitu par nelaimes gadījumiem darbā un – vajadzības gadījumā – izlases raksturlielumiem, kā arī informāciju par visām valstu īpatnībām, kas ir svarīgas, interpretējot un apkopojot salīdzināmu statistiku un rādītājus, pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

e)

Metadati

Pasākumus, kas attiecas uz metadatu sniegšanu, tostarp metadatu par aptaujāto iedzīvotāju kopumu, paziņojumu skaitu par nelaimes gadījumiem darbā un – vajadzības gadījumā – izlases raksturlielumiem, kā arī informāciju par visām valstu īpatnībām, kas ir svarīgas, interpretējot un apkopojot salīdzināmu statistiku un rādītājus, pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

---

V PIELIKUMS

Joma – arodslimības un citas ar darbu saistītas veselības problēmas un slimības

| a) | Mērķi

  Šajā jomā mērķis ir nodrošināt statistiku par atzītiem arodslimību gadījumiem un citām ar darbu saistītām veselības problēmām un slimībām. |
| --- | --- |

a)

Mērķi

Šajā jomā mērķis ir nodrošināt statistiku par atzītiem arodslimību gadījumiem un citām ar darbu saistītām veselības problēmām un slimībām.

| b) | Darbības joma







  — | Slimību uzskata par arodslimību, ja to atzīst valsts iestādes, kuras atbild par arodslimību atzīšanu. Datus vāc par konstatētām arodslimībām un arodslimību izraisītiem nāves gadījumiem. |
| --- | --- | --- |

b)

Darbības joma

—

Slimību uzskata par arodslimību, ja to atzīst valsts iestādes, kuras atbild par arodslimību atzīšanu. Datus vāc par konstatētām arodslimībām un arodslimību izraisītiem nāves gadījumiem.

| — | Veselības problēmas un slimības, kas saistītas ar darbu, ir tās veselības problēmas un slimības, kuras var izraisīt, saasināt vai līdzizraisīt darba apstākļi. Tās ir gan fiziskas, gan psihosociālas veselības problēmas. Lai gadījumu atzītu par tādu veselības problēmas un slimības gadījumu, kas ir saistīts ar darbu, nav vajadzīgs iestādes atzinums, un saistītos datus galvenokārt iegūst no veiktiem iedzīvotāju apsekojumiem, piemēram, Eiropas veselības apsekojuma (European Health Interview Survey – EHIS) vai citiem sabiedrības apsekojumiem. |
| --- | --- |

—

Veselības problēmas un slimības, kas saistītas ar darbu, ir tās veselības problēmas un slimības, kuras var izraisīt, saasināt vai līdzizraisīt darba apstākļi. Tās ir gan fiziskas, gan psihosociālas veselības problēmas. Lai gadījumu atzītu par tādu veselības problēmas un slimības gadījumu, kas ir saistīts ar darbu, nav vajadzīgs iestādes atzinums, un saistītos datus galvenokārt iegūst no veiktiem iedzīvotāju apsekojumiem, piemēram, Eiropas veselības apsekojuma (European Health Interview Survey – EHIS) vai citiem sabiedrības apsekojumiem.

| c) | Datu sniegšanas pārskata periodi, intervāli un termiņi

  Statistiku par arodslimībām sniedz katru gadu, un to nosūta ne vēlāk kā 15 mēnešus pēc pārskata gada beigām. Pasākumus attiecībā uz citu datu kopumu sniegšanas pārskata periodiem, intervāliem un termiņiem pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

c)

Datu sniegšanas pārskata periodi, intervāli un termiņi

Statistiku par arodslimībām sniedz katru gadu, un to nosūta ne vēlāk kā 15 mēnešus pēc pārskata gada beigām. Pasākumus attiecībā uz citu datu kopumu sniegšanas pārskata periodiem, intervāliem un termiņiem pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

| d) | Ietvertie temati

  Saskaņots un kopējs sniedzamo datu kopums par arodslimībām ietver šādu tematu sarakstu:






  — | saslimušo personu aprakstoši raksturlielumi, tostarp dzimums un vecums, |
| --- | --- | --- |

d)

Ietvertie temati

Saskaņots un kopējs sniedzamo datu kopums par arodslimībām ietver šādu tematu sarakstu:

—

saslimušo personu aprakstoši raksturlielumi, tostarp dzimums un vecums,

| — | slimību aprakstoši raksturlielumi, tostarp tās smagums, |
| --- | --- |

—

slimību aprakstoši raksturlielumi, tostarp tās smagums,

| — | uzņēmuma un darbavietas raksturlielumi, tostarp uzņēmuma saimnieciskā darbība, |
| --- | --- |

—

uzņēmuma un darbavietas raksturlielumi, tostarp uzņēmuma saimnieciskā darbība,

| — | izraisītājvielas vai faktora raksturlielumi. |
| --- | --- |

—

izraisītājvielas vai faktora raksturlielumi.

Datu kopumu par arodslimībām nosaka saskaņā ar Eiropas arodslimību statistikas (European Occupational Diseases Statistics – EODS) metodoloģijā noteiktajām specifikācijām, ņemot vērā apstākļus un praksi dalībvalstīs.

Saskaņots un kopējs sniedzamo datu kopums par veselības problēmām, kas saistītas ar darbu, ietver šādu tematu sarakstu:

| — | personu, kurai ir veselības problēmas, aprakstoši raksturlielumi, tostarp dzimums, vecums un nodarbinātības statuss, |
| --- | --- |

—

personu, kurai ir veselības problēmas, aprakstoši raksturlielumi, tostarp dzimums, vecums un nodarbinātības statuss,

| — | veselības problēmu, kas saistīta ar darbu, aprakstoši raksturlielumi, tostarp veselības problēmas smagums, |
| --- | --- |

—

veselības problēmu, kas saistīta ar darbu, aprakstoši raksturlielumi, tostarp veselības problēmas smagums,

| — | uzņēmuma un darbavietas raksturlielumi, tostarp uzņēmuma lielums un saimnieciskā darbība, |
| --- | --- |

—

uzņēmuma un darbavietas raksturlielumi, tostarp uzņēmuma lielums un saimnieciskā darbība,

| — | veselības problēmu izraisījušās vai to pastiprinājušās vielas vai faktora raksturlielumi. |
| --- | --- |

—

veselības problēmu izraisījušās vai to pastiprinājušās vielas vai faktora raksturlielumi.

Katrā datu sniegšanas reizē nav jāsniedz informācija par visiem tematiem.

Pasākumus, kas attiecas uz raksturlielumiem, proti, uz iepriekš uzskaitīto tematu mainīgajiem lielumiem, definīcijām un klasifikācijām, un raksturlielumu sadalījumu, pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

| e) | Metadati

  Pasākumus, kas attiecas uz metadatu sniegšanu, tostarp metadatu par aptaujāto iedzīvotāju kopumu un informāciju par visām valstu īpatnībām, kas ir svarīgas, interpretējot un apkopojot salīdzināmu statistiku un rādītājus, pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

e)

Metadati

Pasākumus, kas attiecas uz metadatu sniegšanu, tostarp metadatu par aptaujāto iedzīvotāju kopumu un informāciju par visām valstu īpatnībām, kas ir svarīgas, interpretējot un apkopojot salīdzināmu statistiku un rādītājus, pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

---

| 31.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/82 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/82

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1339/2008

(2008. gada 16. decembris),

ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu

(pārstrādāts)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 150. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropadomes 1989. gada 8. un 9. decembra sanāksmē Strasbūrā Padome tika aicināta, 1990. gada sākumā pieņemt nepieciešamos lēmumus par Eiropas Izglītības fonda izveidi Centrāleiropā un Austrumeiropā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Tāpēc 1990. gada 7. maijā Padome pieņēma Regulu (EEK) Nr. 1360/90. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadomes 1989. gada 8. un 9. decembra sanāksmē Strasbūrā Padome tika aicināta, 1990. gada sākumā pieņemt nepieciešamos lēmumus par Eiropas Izglītības fonda izveidi Centrāleiropā un Austrumeiropā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Tāpēc 1990. gada 7. maijā Padome pieņēma Regulu (EEK) Nr. 1360/90.

| (2) | Padomes Regula (EEK) Nr. 1360/90 (1990. gada 7. maijs), ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu (3), ir vairākkārt būtiski grozīta. Tā kā tajā ir jāizdara turpmāki grozījumi, skaidrības labad būtu lietderīgi to pārstrādāt. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Regula (EEK) Nr. 1360/90 (1990. gada 7. maijs), ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu (3), ir vairākkārt būtiski grozīta. Tā kā tajā ir jāizdara turpmāki grozījumi, skaidrības labad būtu lietderīgi to pārstrādāt.

| (3) | Padome 1989. gada 18. decembrī pieņēma Regulu (EEK) Nr. 3906/89 par ekonomisko palīdzību Ungārijas Republikai un Polijas Tautas Republikai (4), kas nodrošina palīdzību jomās, ieskaitot mācības, lai atbalstītu ekonomiskās un sociālās reformas procesu Ungārijā un Polijā. |
| --- | --- |

(3)

Padome 1989. gada 18. decembrī pieņēma Regulu (EEK) Nr. 3906/89 par ekonomisko palīdzību Ungārijas Republikai un Polijas Tautas Republikai (4), kas nodrošina palīdzību jomās, ieskaitot mācības, lai atbalstītu ekonomiskās un sociālās reformas procesu Ungārijā un Polijā.

| (4) | Pēc tam Padome ir paplašinājusi šādu atbalstu attiecībā uz citām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm saskaņā ar atbilstīgiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam Padome ir paplašinājusi šādu atbalstu attiecībā uz citām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm saskaņā ar atbilstīgiem tiesību aktiem.

| (5) | Padome 1994. gada 27. jūlijā pieņēma Regulu (EK) Nr. 2063/94 (5), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1360/90, lai Eiropas Izglītības fonda darbības attiecinātu arī uz valstīm, kas saņem atbalstu atbilstīgi Regulai (Euratom, EK) Nr. 2053/93 (1993. gada 13. jūlijs), kas attiecas uz tehniskās palīdzības nodrošināšanu ekonomikas reformai un atjaunošanai neatkarīgajās bijušās Padomju Savienības valstīs un Mongolijā (6) (programma TACIS). |
| --- | --- |

(5)

Padome 1994. gada 27. jūlijā pieņēma Regulu (EK) Nr. 2063/94 (5), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1360/90, lai Eiropas Izglītības fonda darbības attiecinātu arī uz valstīm, kas saņem atbalstu atbilstīgi Regulai (Euratom, EK) Nr. 2053/93 (1993. gada 13. jūlijs), kas attiecas uz tehniskās palīdzības nodrošināšanu ekonomikas reformai un atjaunošanai neatkarīgajās bijušās Padomju Savienības valstīs un Mongolijā (6) (programma TACIS).

| (6) | Padome 1998. gada 17. jūlijā pieņēma Regulu (EK) Nr. 1572/98 (7), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1360/90, lai Eiropas Izglītības fonda darbības attiecinātu arī uz Vidusjūras reģiona valstīm, kas nav dalībvalstis, un teritorijām, kuras ir sociālo un ekonomisko struktūru reformas pavadošo finansiālo un tehnisko pasākumu saņēmējvalstis saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1488/96 (1996. gada 23. jūlijs) par finansiāliem un tehniskiem pasākumiem (MEDA) ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Eiropas – Vidusjūras reģiona partnerattiecībās (8). |
| --- | --- |

(6)

Padome 1998. gada 17. jūlijā pieņēma Regulu (EK) Nr. 1572/98 (7), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1360/90, lai Eiropas Izglītības fonda darbības attiecinātu arī uz Vidusjūras reģiona valstīm, kas nav dalībvalstis, un teritorijām, kuras ir sociālo un ekonomisko struktūru reformas pavadošo finansiālo un tehnisko pasākumu saņēmējvalstis saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1488/96 (1996. gada 23. jūlijs) par finansiāliem un tehniskiem pasākumiem (MEDA) ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Eiropas – Vidusjūras reģiona partnerattiecībās (8).

| (7) | Padome 2000. gada 5. decembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 2666/2000 par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai (9) un par grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1360/90, lai Eiropas Izglītības fonda darbības attiecinātu arī uz Rietumbalkānu valstīm, uz kurām attiecas Regula (EK) 2666/2000. |
| --- | --- |

(7)

Padome 2000. gada 5. decembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 2666/2000 par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai (9) un par grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1360/90, lai Eiropas Izglītības fonda darbības attiecinātu arī uz Rietumbalkānu valstīm, uz kurām attiecas Regula (EK) 2666/2000.

| (8) | Ārējās palīdzības programma valstīm, uz kurām attiecas Eiropas Izglītības fonda darbībās, jāaizstāj ar jauniem ārējo attiecību politikas instrumentiem, kas galvenokārt izveidoti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (10), un instrumentu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (11). |
| --- | --- |

(8)

Ārējās palīdzības programma valstīm, uz kurām attiecas Eiropas Izglītības fonda darbībās, jāaizstāj ar jauniem ārējo attiecību politikas instrumentiem, kas galvenokārt izveidoti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (10), un instrumentu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (11).

| (9) | Atbalstot cilvēkkapitāla attīstību ārējo attiecību politikas jomā, Eiropas Savienība sniedz ieguldījumu šo valstu ekonomiskajā attīstībā, nodrošinot vajadzīgās prasmes, lai veicinātu ražīgumu un nodarbinātību un atbalstītu sociālo kohēziju, sekmējot pilsoniskās sabiedrības līdzdalību. |
| --- | --- |

(9)

Atbalstot cilvēkkapitāla attīstību ārējo attiecību politikas jomā, Eiropas Savienība sniedz ieguldījumu šo valstu ekonomiskajā attīstībā, nodrošinot vajadzīgās prasmes, lai veicinātu ražīgumu un nodarbinātību un atbalstītu sociālo kohēziju, sekmējot pilsoniskās sabiedrības līdzdalību.

| (10) | Minēto valstu centienos pārveidot to ekonomiskās un sociālās struktūras jo īpaši svarīga ir cilvēkkapitāla attīstība, lai panāktu ilgtermiņa stabilitāti un labklājību, jo īpaši sociālekonomisko līdzsvaru. |
| --- | --- |

(10)

Minēto valstu centienos pārveidot to ekonomiskās un sociālās struktūras jo īpaši svarīga ir cilvēkkapitāla attīstība, lai panāktu ilgtermiņa stabilitāti un labklājību, jo īpaši sociālekonomisko līdzsvaru.

| (11) | Eiropas Izglītības fonds varētu dot nozīmīgu ieguldījumu ES ārējo attiecību politikas jomā, uzlabojot cilvēkkapitāla attīstību, jo īpaši izglītību un apmācību mūžizglītības ietvaros. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Izglītības fonds varētu dot nozīmīgu ieguldījumu ES ārējo attiecību politikas jomā, uzlabojot cilvēkkapitāla attīstību, jo īpaši izglītību un apmācību mūžizglītības ietvaros.

| (12) | Lai dotu savu ieguldījumu, Eiropas Izglītības fondam būs jāizmanto gan ES iegūtā pieredze saistībā ar izglītību un apmācību mūžizglītības ietvaros, gan arī tās iestādes, kas iesaistītas šajā darbībā. |
| --- | --- |

(12)

Lai dotu savu ieguldījumu, Eiropas Izglītības fondam būs jāizmanto gan ES iegūtā pieredze saistībā ar izglītību un apmācību mūžizglītības ietvaros, gan arī tās iestādes, kas iesaistītas šajā darbībā.

| (13) | Kopienā un trešās valstīs, tostarp valstīs, uz kurām attiecas Eiropas Izglītības fonda darbības, pastāv reģionālās un/vai valsts, valsts un/vai privātās iestādes, kuras var aicināt sadarboties efektīvā atbalsta nodrošināšanā cilvēkkapitāla attīstības jomā, jo īpaši izglītībā un apmācībā mūžizglītības ietvaros. |
| --- | --- |

(13)

Kopienā un trešās valstīs, tostarp valstīs, uz kurām attiecas Eiropas Izglītības fonda darbības, pastāv reģionālās un/vai valsts, valsts un/vai privātās iestādes, kuras var aicināt sadarboties efektīvā atbalsta nodrošināšanā cilvēkkapitāla attīstības jomā, jo īpaši izglītībā un apmācībā mūžizglītības ietvaros.

| (14) | Eiropas Izglītības fonda statusam un struktūrai būtu jāveicina elastīga reakcija uz īpašajām un atšķirīgajām to atsevišķu valstu prasībām, kam tiek sniegts atbalsts, un jādod tam iespēja pildīt savas funkcijas ciešā sadarbībā ar esošajām valstu un starptautiskajām iestādēm. |
| --- | --- |

(14)

Eiropas Izglītības fonda statusam un struktūrai būtu jāveicina elastīga reakcija uz īpašajām un atšķirīgajām to atsevišķu valstu prasībām, kam tiek sniegts atbalsts, un jādod tam iespēja pildīt savas funkcijas ciešā sadarbībā ar esošajām valstu un starptautiskajām iestādēm.

| (15) | Eiropas Izglītības fondam būtu jāpiešķir juridiskas personas statuss, uzturot ciešas korporatīvas attiecības ar Komisiju un ievērojot Kopienas un tās iestāžu vispārējo politisko atbildību un ar darbību saistītos pienākumus. |
| --- | --- |

(15)

Eiropas Izglītības fondam būtu jāpiešķir juridiskas personas statuss, uzturot ciešas korporatīvas attiecības ar Komisiju un ievērojot Kopienas un tās iestāžu vispārējo politisko atbildību un ar darbību saistītos pienākumus.

| (16) | Eiropas Izglītības fondam būtu jāveido ciešas saiknes ar Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (Cedefop), Eiropas Mobilitātes projektu universitātes studijām (Tempus) un visām pārējām Padomes izveidotām atbalsta sniegšanas programmām izglītības jomā valstīm, uz kurām attiecas Fonda darbības. |
| --- | --- |

(16)

Eiropas Izglītības fondam būtu jāveido ciešas saiknes ar Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (Cedefop), Eiropas Mobilitātes projektu universitātes studijām (Tempus) un visām pārējām Padomes izveidotām atbalsta sniegšanas programmām izglītības jomā valstīm, uz kurām attiecas Fonda darbības.

| (17) | Eiropas Izglītības fondam būtu jābūt atvērtam to valstu dalībai, kas nav Kopienas dalībvalstis un kas uzņēmušās Kopienas un dalībvalstu saistības attiecībā uz atbalsta sniegšanu valstīm, uz kurām attiecas Eiropas Izglītības fonda darbības cilvēkkapitāla attīstības jomā, jo īpaši izglītībā un apmācībā mūžizglītības ietvaros, saskaņā ar kārtību, kas jānosaka līgumos starp Kopienu un šīm valstīm. |
| --- | --- |

(17)

Eiropas Izglītības fondam būtu jābūt atvērtam to valstu dalībai, kas nav Kopienas dalībvalstis un kas uzņēmušās Kopienas un dalībvalstu saistības attiecībā uz atbalsta sniegšanu valstīm, uz kurām attiecas Eiropas Izglītības fonda darbības cilvēkkapitāla attīstības jomā, jo īpaši izglītībā un apmācībā mūžizglītības ietvaros, saskaņā ar kārtību, kas jānosaka līgumos starp Kopienu un šīm valstīm.

| (18) | Visām dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam un Komisijai būtu jābūt pārstāvētām valdē, lai efektīvi pārraudzītu Fonda funkcijas. |
| --- | --- |

(18)

Visām dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam un Komisijai būtu jābūt pārstāvētām valdē, lai efektīvi pārraudzītu Fonda funkcijas.

| (19) | Lai nodrošinātu Fonda pilnīgu autonomiju un neatkarību, būtu jāgarantē autonoms budžets, kura ienākumus galvenokārt veido Kopienas iemaksas. Kopienas budžeta procedūra būtu jāpiemēro attiecībā uz Kopienas iemaksu un visām citām subsīdijām, ko piešķir no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Finanšu revīzija būtu jāveic Revīzijas palātai. |
| --- | --- |

(19)

Lai nodrošinātu Fonda pilnīgu autonomiju un neatkarību, būtu jāgarantē autonoms budžets, kura ienākumus galvenokārt veido Kopienas iemaksas. Kopienas budžeta procedūra būtu jāpiemēro attiecībā uz Kopienas iemaksu un visām citām subsīdijām, ko piešķir no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Finanšu revīzija būtu jāveic Revīzijas palātai.

| (20) | Fonds ir iestāde, ko izveidojušas Kopienas 185. panta 1. punkta nozīmē Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (turpmāk “Finanšu regula”) (12), un attiecīgi Fondam būtu jāpieņem finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

(20)

Fonds ir iestāde, ko izveidojušas Kopienas 185. panta 1. punkta nozīmē Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (turpmāk “Finanšu regula”) (12), un attiecīgi Fondam būtu jāpieņem finanšu noteikumi.

| (21) | Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (2002. gada 19. novembris) par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (13) (turpmāk “pamata Finanšu regula”), būtu jāattiecina uz Fondu. |
| --- | --- |

(21)

Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (2002. gada 19. novembris) par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (13) (turpmāk “pamata Finanšu regula”), būtu jāattiecina uz Fondu.

| (22) | Lai apkarotu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (14), bez ierobežojumiem būtu jāattiecina uz Fondu. |
| --- | --- |

(22)

Lai apkarotu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (14), bez ierobežojumiem būtu jāattiecina uz Fondu.

| (23) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (15) būtu jāpiemēro Fonda dokumentiem. |
| --- | --- |

(23)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (15) būtu jāpiemēro Fonda dokumentiem.

| (24) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (16) būtu jāpiemēro personu datu apstrādē, ko izmanto Fonds. |
| --- | --- |

(24)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (16) būtu jāpiemēro personu datu apstrādē, ko izmanto Fonds.

| (25) | Saskaņā ar 1993. gada 29. oktobra lēmumu, kas pieņemts, vienojoties dalībvalstu valdību pārstāvjiem, kuri tikās valstu un valdību vadītāju līmenī, par dažu Eiropas kopienu un Eiropola organizāciju un struktūrvienību atrašanās vietu (17), Fonda galvenā mītne atradīsies Turīnā, Itālijā. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar 1993. gada 29. oktobra lēmumu, kas pieņemts, vienojoties dalībvalstu valdību pārstāvjiem, kuri tikās valstu un valdību vadītāju līmenī, par dažu Eiropas kopienu un Eiropola organizāciju un struktūrvienību atrašanās vietu (17), Fonda galvenā mītne atradīsies Turīnā, Itālijā.

| (26) | Ņemot vērā to, ka piedāvātās rīcības mērķus, proti, atbalstīt trešās valstis cilvēkkapitāla attīstības jomā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(26)

Ņemot vērā to, ka piedāvātās rīcības mērķus, proti, atbalstīt trešās valstis cilvēkkapitāla attīstības jomā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (27) | Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības, kas iekļautas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tās 43. pantā, |
| --- | --- |

(27)

Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības, kas iekļautas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tās 43. pantā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Mēķis un darbības joma

1.   Ar šo tiek izveidots Eiropas Izglītības fonds (turpmāk “Fonds”). Fonda mērķis ES ārējo attiecību politikas kontekstā ir dot ieguldījumu, lai uzlabotu cilvēkkapitāla attīstību šādās valstīs:

| a) | valstis, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1085/2006 un attiecīgi vēlāk pieņemtiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

valstis, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1085/2006 un attiecīgi vēlāk pieņemtiem tiesību aktiem;

| b) | valstis, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1638/2006 un attiecīgi vēlāk pieņemtiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

b)

valstis, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1638/2006 un attiecīgi vēlāk pieņemtiem tiesību aktiem;

| c) | pārējās valstis, kuras apstiprina ar valdes lēmumu, pamatojoties uz priekšlikumu, ko atbalsta divas trešdaļas tās locekļu, un Komisijas atzinumu, un uz kurām attiecas Kopienas instruments vai starptautisks nolīgums, kurā iekļauts cilvēkkapitāla attīstības aspekts, un ciktāl to ļauj pieejamie resursi. |
| --- | --- |

c)

pārējās valstis, kuras apstiprina ar valdes lēmumu, pamatojoties uz priekšlikumu, ko atbalsta divas trešdaļas tās locekļu, un Komisijas atzinumu, un uz kurām attiecas Kopienas instruments vai starptautisks nolīgums, kurā iekļauts cilvēkkapitāla attīstības aspekts, un ciktāl to ļauj pieejamie resursi.

Valstis, kas minētas a), b) un c) punktā, turpmāk minētas kā “partnervalstis”.

2.   Šajā regulā cilvēkkapitāla attīstību definē kā “darbu, kas veicina indivīda prasmju un kompetences attīstību visa mūža garumā, uzlabojot profesionālās izglītības un mācību sistēmas.”

3.   Lai sasniegtu šo mērķi, Fonds var sniegt partnervalstīm šādu palīdzību:

| a) | palīdzēt pielāgoties pārmaiņām rūpniecībā, jo īpaši, izmantojot arodmācības un pārkvalificēšanu; |
| --- | --- |

a)

palīdzēt pielāgoties pārmaiņām rūpniecībā, jo īpaši, izmantojot arodmācības un pārkvalificēšanu;

| b) | uzlabot arodmācību pamatus un padziļinātas arodmācības, lai veicinātu integrāciju un reintegrāciju darba tirgū; |
| --- | --- |

b)

uzlabot arodmācību pamatus un padziļinātas arodmācības, lai veicinātu integrāciju un reintegrāciju darba tirgū;

| c) | padarīt pieejamākas arodmācības un veicināt mācībspēku un mācāmo, un jo īpaši jaunatnes mobilitāti; |
| --- | --- |

c)

padarīt pieejamākas arodmācības un veicināt mācībspēku un mācāmo, un jo īpaši jaunatnes mobilitāti;

| d) | veicināt izglītības vai arodmācību iestāžu un uzņēmumu sadarbību apmācības jautājumos; |
| --- | --- |

d)

veicināt izglītības vai arodmācību iestāžu un uzņēmumu sadarbību apmācības jautājumos;

| e) | attīstīt informācijas un pieredzes apmaiņu par jautājumiem, kas ir kopīgi dalībvalstu mācību sistēmām; |
| --- | --- |

e)

attīstīt informācijas un pieredzes apmaiņu par jautājumiem, kas ir kopīgi dalībvalstu mācību sistēmām;

| f) | palielināt darba ņēmēju pielāgošanās spējas, jo īpaši pastiprināti iesaistot izglītībā un apmācībā mūžizglītības ietvaros; |
| --- | --- |

f)

palielināt darba ņēmēju pielāgošanās spējas, jo īpaši pastiprināti iesaistot izglītībā un apmācībā mūžizglītības ietvaros;

| g) | izstrādāt, ieviest un īstenot izglītības un mācību sistēmu reformas, lai veicinātu nodarbinātības izredzes un piemērotību darba tirgum. |
| --- | --- |

g)

izstrādāt, ieviest un īstenot izglītības un mācību sistēmu reformas, lai veicinātu nodarbinātības izredzes un piemērotību darba tirgum.

2. pants

Funkcijas

Lai sasniegtu 1. panta 1. punktā noteiktos mērķus, Fonds, valdes piešķirto pilnvaru robežās un sekojot Kopienas līmenī noteiktām vispārējām pamatnostādnēm, veiks šādas funkcijas:

| a) | sniegs informāciju, politikas analīzi un ieteikumus par cilvēkkapitāla attīstīšanas jautājumiem partnervalstīs; |
| --- | --- |

a)

sniegs informāciju, politikas analīzi un ieteikumus par cilvēkkapitāla attīstīšanas jautājumiem partnervalstīs;

| b) | sekmēs zināšanas par spēju pieprasījumu un tā analīzi valsts un vietējos darba tirgos; |
| --- | --- |

b)

sekmēs zināšanas par spēju pieprasījumu un tā analīzi valsts un vietējos darba tirgos;

| c) | atbalstīs attiecīgās ieinteresētās personas partnervalstīs, lai uzlabotu cilvēkkapitāla attīstīšanas spējas; |
| --- | --- |

c)

atbalstīs attiecīgās ieinteresētās personas partnervalstīs, lai uzlabotu cilvēkkapitāla attīstīšanas spējas;

| d) | veicinās informācijas un pieredzes apmaiņu starp līdzekļu sniedzējiem, kuri partnervalstīs ir iesaistīti cilvēkkapitāla attīstības reformā; |
| --- | --- |

d)

veicinās informācijas un pieredzes apmaiņu starp līdzekļu sniedzējiem, kuri partnervalstīs ir iesaistīti cilvēkkapitāla attīstības reformā;

| e) | veicinās Kopienas atbalsta nodrošināšanu partnervalstīm cilvēkkapitāla attīstības jomā; |
| --- | --- |

e)

veicinās Kopienas atbalsta nodrošināšanu partnervalstīm cilvēkkapitāla attīstības jomā;

| f) | izplatīs informāciju un veicinās sakaru veidošanu, pieredzes un labas prakses apmaiņu starp ES un partnervalstīm un starp partnervalstīm cilvēkkapitāla attīstīšanas jautājumos; |
| --- | --- |

f)

izplatīs informāciju un veicinās sakaru veidošanu, pieredzes un labas prakses apmaiņu starp ES un partnervalstīm un starp partnervalstīm cilvēkkapitāla attīstīšanas jautājumos;

| g) | pēc Komisijas pieprasījuma dos ieguldījumu analīzē par partnervalstīm sniegtā atbalsta apmācību jomā vispārējo efektivitāti; |
| --- | --- |

g)

pēc Komisijas pieprasījuma dos ieguldījumu analīzē par partnervalstīm sniegtā atbalsta apmācību jomā vispārējo efektivitāti;

| h) | veiks citus tādus uzdevumus, par kuriem vienojusies valde un Komisija atbilstīgi šīs regulas pamatnoteikumiem. |
| --- | --- |

h)

veiks citus tādus uzdevumus, par kuriem vienojusies valde un Komisija atbilstīgi šīs regulas pamatnoteikumiem.

3. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Fonds ir juridiska persona un katrā dalībvalstī tam ir visplašākais juridiskais statuss, kāds tiek piešķirts juridiskām personām saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem. Fonds var, jo īpaši, iegūt vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu un būt par pusi tiesvedībā. Fonds ir bezpeļņas organizācija.

2.   Fonda galvenā mītne ir Turīnā, Itālijā.

3.   Fonds ar Komisijas atbalstu sadarbojas ar citām attiecīgām Kopienas iestādēm. Kopējās gada programmas ietvaros, kas pievienota katras aģentūras gada darba programmai, Fonds jo īpaši sadarbojas ar Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (Cedefop), lai veicinātu sinerģiju un papildināmību starp abu aģentūru darbībām.

4.   Sociālo partneru pārstāvjus Eiropas līmenī, kas jau darbojas Kopienas iestādēs, un apmācības jomā aktīvās starpvalstu organizācijas vajadzības gadījumā var uzaicināt piedalīties Fonda darbā.

5.   Fonda administratīvo pārraudzību var veikt Eiropas ombuds atbilstīgi Līguma 195. panta nosacījumiem.

6.   Fonds var slēgt sadarbības nolīgumus ar citām attiecīgām iestādēm, kas darbojas cilvēkkapitāla attīstības jomā ES un pasaules līmenī. Valde pieņem šādus nolīgumus, pamatojoties uz direktora iesniegto nolīguma projektu, pēc tam, kad Komisija ir sniegusi savu atzinumu. Projektā norādītajiem sadarbības noteikumiem jāatbilst Kopienas tiesību aktiem.

4. pants

Pārsktāmība

1.   Fonds darbojas, nodrošinot maksimālu pārsktāmību jo īpaši ievērojot 2. līdz 4. punktu.

2.   Fonds sešu mēnešu laikā pēc valdes izveides publisko

| a) | Fonda un valdes reglamentu; |
| --- | --- |

a)

Fonda un valdes reglamentu;

| b) | Fonda gada darbības pārskatu. |
| --- | --- |

b)

Fonda gada darbības pārskatu.

3.   Attiecīgos gadījumos valde var atļaut ieinteresēto personu pārstāvjiem kā novērotājiem piedalīties Fonda struktūru sanāksmēs.

4.   Regulu (EK) Nr. 1049/2001 piemēro Fonda dokumentiem.

Valde paredz praktiskus pasākumus, lai piemērotu minēto regulu.

5. pants

Konfidencialitāte

1.   Neskarot 4. panta 4. punktu, Fonds nedrīkst trešām personām izpaust saņemto konfidenciālo informāciju, attiecībā uz kuru ir pieprasīta un pamatota konfidencialitāte.

2.   Uz valdes locekļiem un direktoru attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumus, kas minēts Līguma 287. pantā.

3.   Regula (EK) Nr. 45/2001 attiecas uz informāciju, ko apkopojis Fonds saskaņā ar izveidošanas aktu.

6. pants

Koriģējoši pasākumi

Par Fonda lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantu, var iesniegt sūdzību ombudam vai prasību Eiropas Kopienu Tiesā, ievērojot attiecīgi Līguma 195. un 230. pantā paredzētos nosacījumus.

7. pants

Valde

1.   Fondam ir valde, kurā ir viens pārstāvis no katras dalībvalsts, trīs Komisijas pārstāvji, kā arī trīs Eiropas Parlamenta iecelti eksperti, kam nav balsstiesību.

Turklāt trīs partnervalstu pārstāvji var piedalīties valdes sanāksmēs kā novērotāji.

Pārstāvjus var aizstāt viņu vietnieki, kurus ieceļ tajā pašā laikā.

2.   Gan dalībvalstis, gan Komisija ieceļ savus pārstāvjus un to vietniekus valdē.

Partnervalstu pārstāvjus ieceļ Komisija no attiecīgo valstu ierosināto kandidātu saraksta, ņemot vērā viņu pieredzi un īpašās zināšanas Fonda darbības jomās.

Dalībvalstis, Eiropas Parlaments un Komisija cenšas panākt, lai valdē būtu līdzsvarots vīriešu un sieviešu skaits.

3.   Pārstāvju pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Pilnvaras var atjaunot vienreiz.

4.   Valdes priekšsēdētājs ir viens no Komisijas pārstāvjiem. Priekšsēdētāja pilnvaru termiņš beidzas, kad beidzas viņa dalība attiecīgajā valdē.

5.   Valde pieņem savu reglamentu.

8. pants

Balsošanas noteikumi un priekšsēdētāja uzdevumi

1.   Katram dalībvalstu pārstāvim valdē ir viena balss. Visiem Komisijas pārstāvjiem kopā ir viena balss.

Valdes lēmumu pieņemšanai ir nepieciešams balsstiesīgo valdes locekļu divu trešdaļu balsu vairākums, izņemot gadījumus, kas minēti 2. un 3. punktā.

2.   Ar balsstiesīgo valdes locekļu vienbalsīgu lēmumu valde pieņem noteikumus, kas reglamentē valodu lietojumu Fondā, ņemot vērā to, ka ieinteresētajām personām ir jānodrošina pieeja Fonda darbam un dalībai tajā.

3.   Priekšsēdētājs sasauc valdi vismaz reizi gadā. Papildu sanāksmes var sasaukt, ja to pieprasa ar balsstiesīgo valdes locekļu vienkāršu vairākumu.

Priekšsēdētājs atbild par valdes informēšanu par citām Kopienas darbībām, kas attiecas uz tās darbu, un par Komisijas iecerēm saistībā ar Fonda darbībām nākamajā gadā.

9. pants

Valdes pilnvaras

Valdei ir šādas funkcijas un pilnvaras:

| a) | iecelt amatā un vajadzības gadījumā atlaist direktoru saskaņā ar 10. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

a)

iecelt amatā un vajadzības gadījumā atlaist direktoru saskaņā ar 10. panta 5. punktu;

| b) | īstenot disciplinārās pilnvaras attiecībā uz direktoru; |
| --- | --- |

b)

īstenot disciplinārās pilnvaras attiecībā uz direktoru;

| c) | pieņemt Fonda gada darba programmu, pamatojoties uz direktora iesniegto projektu, pēc tam, kad Komisija ir sniegusi atzinumu, un saskaņā ar 12. pantu; |
| --- | --- |

c)

pieņemt Fonda gada darba programmu, pamatojoties uz direktora iesniegto projektu, pēc tam, kad Komisija ir sniegusi atzinumu, un saskaņā ar 12. pantu;

| d) | izstrādāt Fonda izdevumu un ieņēmumu gada tāmi un iesniegt to Komisijai; |
| --- | --- |

d)

izstrādāt Fonda izdevumu un ieņēmumu gada tāmi un iesniegt to Komisijai;

| e) | pieņemt Fonda štatu saraksta projektu un galīgo budžetu pēc tam, kad pabeigta ikgadējā budžeta procedūra saskaņā ar 16. pantu; |
| --- | --- |

e)

pieņemt Fonda štatu saraksta projektu un galīgo budžetu pēc tam, kad pabeigta ikgadējā budžeta procedūra saskaņā ar 16. pantu;

| f) | pieņemt Fonda gada darbības pārskatu saskaņā ar 13. pantā noteikto procedūru un nosūtīt to Kopienas iestādēm un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

f)

pieņemt Fonda gada darbības pārskatu saskaņā ar 13. pantā noteikto procedūru un nosūtīt to Kopienas iestādēm un dalībvalstīm;

| g) | pieņemt Fonda reglamentu, pamatojoties uz direktora iesniegto projektu, pēc tam, kad Komisija ir sniegusi savu atzinumu; |
| --- | --- |

g)

pieņemt Fonda reglamentu, pamatojoties uz direktora iesniegto projektu, pēc tam, kad Komisija ir sniegusi savu atzinumu;

| h) | pieņemt Fondam piemērojamos finanšu noteikumus, pamatojoties uz direktora iesniegto projektu, pēc tam, kad Komisija ir sniegusi atzinumu, un saskaņā ar 19. pantu; |
| --- | --- |

h)

pieņemt Fondam piemērojamos finanšu noteikumus, pamatojoties uz direktora iesniegto projektu, pēc tam, kad Komisija ir sniegusi atzinumu, un saskaņā ar 19. pantu;

| i) | pieņemt procedūras Regulas (EK) Nr. 1049/2001 piemērošanai saskaņā ar šīs regulas 4. pantu. |
| --- | --- |

i)

pieņemt procedūras Regulas (EK) Nr. 1049/2001 piemērošanai saskaņā ar šīs regulas 4. pantu.

10. pants

Direktors

1.   Valde ieceļ Fonda direktoru uz pieciem gadiem, izraugoties no Komisijas iesniegta kandidātu saraksta ar vismaz trīs kandidātiem. Pirms iecelšanas amatā Eiropas Parlamenta kompetentā(-s) komiteja(-s) uzaicina valdes izvēlēto kandidātu sniegt paziņojumu un atbildēt uz komitejas(-u) locekļu jautājumiem.

Šā piecu gadu perioda pēdējo deviņu mēnešu laikā Komisija veic novērtējumu, pamatojoties uz iepriekš sagatavotu ārēju ekspertu novērtējumu, kurā jo īpaši izskata:

| — | direktora paveikto; |
| --- | --- |

—

direktora paveikto;

| — | Fonda pienākumus un prasības nākamo gadu laikā. |
| --- | --- |

—

Fonda pienākumus un prasības nākamo gadu laikā.

Tikai gadījumos, kad to pamato Fonda pienākumi un prasības, valde pēc Komisijas priekšlikuma un ņemot vērā novērtējuma ziņojumu, var vienu reizi pagarināt direktora pilnvaru termiņu, bet ne ilgāk par trim gadiem.

Valdei jāinformē Eiropas Parlaments par to, ka tā plāno pagarināt direktora pilnvaru termiņu. Mēnesi pirms direktora pilnvaru termiņa pagarināšanas Eiropas Parlamenta kompetentā(-s) komiteja(-s) var uzaicināt direktoru sniegt paziņojumu un atbildēt uz komitejas(-u) locekļu jautājumiem.

Ja pilnvaru termiņu nepagarina, direktors pilda savus pienākumus, kamēr neieceļ viņa pilnvaru pārņēmēju.

2.   Direktoru ieceļ amatā, ņemot vērā nopelnus, administratīvās un vadības prasmes un īpašās zināšanas un pieredzi Fonda darbības jomā.

3.   Direktors ir Fonda likumīgs pārstāvis.

4.   Direktoram ir šādas funkcijas un pilnvaras:

| a) | ievērojot Komisijas noteiktās vispārējās pamatnostādnes, sagatavot gada darba programmas projektu, Fonda izdevumu un ieņēmumu tāmes projektu, Fonda un valdes reglamenta projektu, Fonda finanšu noteikumu projektu, un valdes un jebkuras valdes sasauktās ad hoc darba grupas darbu; |
| --- | --- |

a)

ievērojot Komisijas noteiktās vispārējās pamatnostādnes, sagatavot gada darba programmas projektu, Fonda izdevumu un ieņēmumu tāmes projektu, Fonda un valdes reglamenta projektu, Fonda finanšu noteikumu projektu, un valdes un jebkuras valdes sasauktās ad hoc darba grupas darbu;

| b) | piedalīties valdes sēdēs, bet bez balsstiesībām; |
| --- | --- |

b)

piedalīties valdes sēdēs, bet bez balsstiesībām;

| c) | īstenot valdes lēmumus; |
| --- | --- |

c)

īstenot valdes lēmumus;

| d) | īstenot Fonda gada darba programmu un atbildēt uz pieprasījumiem par atbalstu no Komisijas; |
| --- | --- |

d)

īstenot Fonda gada darba programmu un atbildēt uz pieprasījumiem par atbalstu no Komisijas;

| e) | veikt kredītrīkotāja pienākumus saskaņā ar Finanšu pamatregulas 33. līdz 42. pantu; |
| --- | --- |

e)

veikt kredītrīkotāja pienākumus saskaņā ar Finanšu pamatregulas 33. līdz 42. pantu;

| f) | veikt Fonda budžeta izpildi; |
| --- | --- |

f)

veikt Fonda budžeta izpildi;

| g) | ieviest efektīvu pārraudzības sistēmu, lai varētu veikt 24. pantā minētos regulāros novērtējumus un, pamatojoties uz to, sagatavot darbības gada pārskata projektu; |
| --- | --- |

g)

ieviest efektīvu pārraudzības sistēmu, lai varētu veikt 24. pantā minētos regulāros novērtējumus un, pamatojoties uz to, sagatavot darbības gada pārskata projektu;

| h) | iesniegt darbības gada pārskatu Eiropas Parlamentam; |
| --- | --- |

h)

iesniegt darbības gada pārskatu Eiropas Parlamentam;

| i) | risināt visus ar personālu saistītos jautājumus un jo īpaši īstenot pilnvaras, ko paredz 21. pants; |
| --- | --- |

i)

risināt visus ar personālu saistītos jautājumus un jo īpaši īstenot pilnvaras, ko paredz 21. pants;

| j) | noteikt Fonda organizatorisko struktūru un iesniegt to valdei apstiprināšanai; |
| --- | --- |

j)

noteikt Fonda organizatorisko struktūru un iesniegt to valdei apstiprināšanai;

| k) | pārstāvēt Fondu Eiropas Parlamentā un Padomē saskaņā ar 18. pantu. |
| --- | --- |

k)

pārstāvēt Fondu Eiropas Parlamentā un Padomē saskaņā ar 18. pantu.

5.   Direktors ir atbildīgs par savām darbībām valdei, kas pēc Komisijas priekšlikuma var atstādināt direktoru no amata pirms pilnvaru termiņa beigām.

11. pants

Sabiedriskās intereses un neatkarība

Valdes locekļi un direktors rīkojas sabiedrības interesēs un ir neatkarīgi no jebkādas ārējas ietekmes. Tāpēc katru gadu viņi iesniedz rakstiskas deklarācijas par saistībām un interesēm.

12. pants

Gada darba programma

1.   Gada darba programma atbilst Fonda mērķim, darbības jomai un funkcijām, kā noteikts 1. un 2. pantā.

2.   Gada darba programmu izstrādā četriem gadiem paredzētas daudzgadu darba programmas ietvaros sadarbībā ar Komisijas dienestiem un ņemot vērā ārējo attiecību politikas prioritātes attiecīgajās valstīs un reģionos, un pamatojoties uz pieredzi, kas gūta izglītībā un mācībās Kopienā.

3.   Gada darba programmā paredzētajiem projektiem un pasākumiem pievieno nepieciešamo izdevumu tāmi un personāla un budžeta resursu sadali.

4.   Direktors iesniedz gada darba programmas projektu valdei pēc tam, kad Komisija ir sniegusi savu atzinumu.

5.   Valde vēlākais līdz iepriekšējā gada 30. novembrim pieņem gada darba programmas projektu nākamajam gadam. Gada darba programmas galīgā apstiprināšana notiek attiecīgā finanšu gada sākumā.

6.   Lai nodrošinātu Kopienas stratēģisko pieeju lielāku efektivitāti, vajadzības gadījumā gada darba programmu gada laikā var pielāgot, izmantojot to pašu procedūru.

13. pants

Gada darbības pārskats

1.   Gada darbības pārskatā direktors ziņo valdei par savu pienākumu izpildi.

2.   Gada darbības pārskatā ir informācija par finansēm un vadību, norādot darbību rezultātus, salīdzinot tos ar daudzgadu darba programmu un nospraustajiem mērķiem, ar minētajām darbībām saistītos riskus, sniegto resursu izlietojumu un informāciju par iekšējās pārbaudes sistēmas darbību.

3.   Valde sagatavo gada darbības pārskata projekta analīzi un novērtējumu par iepriekšējo finanšu gadu.

4.   Valde pieņem gada darbības pārskatu un vēlākais līdz nākamā gada 15. jūnijam nodod to kopā ar pārskata analīzi un novērtējumu kompetentajām struktūrām Eiropas Parlamentā, Padomē, Komisijā, Revīzijas palātā un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejā. Pārskatu nodod arī dalībvalstīm un informācijai partnervalstīm.

5.   Direktors iesniedz Fonda gada darbības pārskatu Eiropas Parlamenta attiecīgajām komitejām un Padomes darba sagatavošanas struktūrām.

14. pants

Saiknes ar citiem Kopienas pasākumiem

Komisija sadarbībā ar valdi nodrošina saskaņotību un savstarpēju papildināmību starp Fonda darbu un citām darbībām Kopienas līmenī gan Kopienā, gan sniedzot atbalstu partnervalstīm.

15. pants

Budžets

1.   Visu Fonda ienākumu un izdevumu tāmi sagatavo katram finanšu gadam un norāda Fonda budžetā, kas ietver arī štatu sarakstu. Katrs finanšu gads atbilst kalendārajam gadam.

2.   Fonda budžetā norādītie ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā.

3.   Neierobežojot cita veida ienākumus, Fonda ienākumi ietver subsīdijas no vispārējā ES budžeta, maksājumus, kas veikti kā atlīdzība par sniegtiem pakalpojumiem, kā arī finansējumu no citiem avotiem.

4.   Budžets arī ietver sīkas ziņas par jebkuru finansējumu, ko piešķīrušas pašas partnervalstis ir piešķīrušas projektiem, kurus atbalsta no Fonda finansiālā atbalsta.

16. pants

Budžeta procedūra

1.   Katru gadu, pamatojoties uz direktora sastādīto projektu, valde sagatavo Fonda ieņēmumu un izdevumu tāmi nākamajam finanšu gadam. Šo tāmi, kas ietver štatu saraksta projektu, valde nodod Komisijai vēlākais līdz 31. martam.

2.   Komisija pārbauda sastādīto tāmi, ņemot vērā ārējām attiecībām paredzēto kopējo summu, un iekļauj Eiropas Savienības vispārējā budžeta provizoriskajā projektā līdzekļus, kurus tā uzskata par vajadzīgiem štatu sarakstam un subsīdiju apjomam, ko sedz no Eiropas Savienības vispārējā budžeta.

3.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei (turpmāk kopā “budžeta lēmējinstitūcija”) tāmi kopā ar provizorisko Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu.

4.   Budžeta lēmējinstitūcija nosaka apropriācijas Fonda subsidēšanai.

Budžeta lēmējinstitūcija pieņem Fonda štatu sarakstu.

5.   Valde pieņem Fonda budžetu. Tas kļūst par galīgo variantu pēc ES vispārējā budžeta pieņemšanas galīgā variantā. Attiecīgā gadījumā to atbilstīgi precizē.

6.   Valde iespējami īsā laikā paziņo budžeta lēmējinstitūcijai par saviem nodomiem īstenot tādus projektus, kuriem var būt ievērojamas finansiālas sekas Fonda budžeta finansēšanā, jo īpaši ar īpašumu saistītus projektus, piemēram, ēku noma vai iegāde. Tā par tiem informē Komisiju.

Ja kāda no budžeta lēmējinstitūcijas daļām ir paziņojusi par nodomu sniegt atzinumu, tā iesniedz savu atzinumu valdei sešu nedēļu laikā no projekta paziņojuma saņemšanas dienas.

17. pants

Budžeta izpilde un kontrole

1.   Vēlākais līdz 1. martam pēc katra finanšu gada beigām Fonda grāmatvedis provizoriskos pārskatus kopā ar pārskatu par budžeta un finanšu vadību attiecīgajam finanšu gadam nodod Komisijas grāmatvedim. Komisijas grāmatvedis konsolidē iestāžu un decentralizēto struktūru provizoriskos pārskatus saskaņā ar Finanšu regulas 128. pantu.

2.   Vēlākais līdz 31. martam pēc katra finanšu gada beigām Komisijas grāmatvedis Fonda provizoriskos pārskatus kopā ar pārskatu par budžeta un finanšu vadību attiecīgajam finanšu gadam iesniedz Revīzijas palātai. Pārskatu par budžeta un finanšu vadību attiecīgajam finanšu gadam iesniedz arī Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.   Par Fonda budžeta izpildi atbild tā direktors.

4.   Pēc Revīzijas palātas apsvērumu saņemšanas par Fonda provizoriskos pārskatu, ievērojot Finanšu regulas 129. pantu, direktors sagatavo galīgos pārskatus uz savu atbildību un nodod tos Valdei atzinuma izteikšanai.

5.   Valde sniedz atzinumu par Fonda galīgajiem pārskatiem.

6.   Vēlākais līdz 1. jūlijam pēc katra finanšu gada beigām direktors šos galīgos pārskatus nodod Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai kopā ar valdes atzinumu.

7.   Galīgos pārskatus publicē.

8.   Direktors nosūta Revīzijas palātai atbildi par tās apsvērumiem vēlākais līdz 30. septembrim pēc katra finanšu gada. Šo atbildi direktors nosūta arī Valdei.

9.   Direktors iesniedz Eiropas Parlamentam, ja tas pieprasa, jebkādu informāciju, kas vajadzīga budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras netraucētai piemērošanai attiecīgajam finanšu gadam, kā paredzēts Finanšu regulas 146. panta 3. punktā.

10.   Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma, kas pieņēmusi lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, līdz N + 2. gada 30. aprīlim atbrīvo direktoru no atbildības par budžeta izpildi N gadam.

11.   Direktors veic visus nepieciešamos pasākumus, kas minēti lēmumam par budžeta izpildi pievienotajos apsvērumos.

18. pants

Eiropas Parlaments un Padome

Neskarot pārbaudes, kas minētas 17. pantā, un jo īpaši budžeta procedūru un procedūru atbrīvošanai no atbildības par tā izpildi procedūru, Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var pieprasīt direktora uzklausīšanu par jebkuru jautājumu saistībā ar Fonda darbībām.

19. pants

Finanšu noteikumi

1.   Fondam piemērojamos finanšu noteikumus pieņem valde pēc apspriešanās ar Komisiju. Tie nedrīkst atkāpties no Finanšu pamatregulas, izņemot gadījumus, ja tas ir īpaši vajadzīgs Fonda darbībai un Komisija ir devusi iepriekšēju piekrišanu.

2.   Saskaņā ar Finanšu regulas 133. panta 1. punktu Fonds piemēro grāmatvedības noteikumus, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis, lai Fonda pārskatus varētu konsolidēt ar Komisijas pārskatiem.

3.   Regulu (EK) Nr. 1073/1999 Fondam piemēro pilnībā.

4.   Fonds ievēro 1999. gada 25. maija Starpiestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju attiecībā uz iekšējām izmeklēšanām, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (18). Valde pieņem vajadzīgos pasākumus, lai palīdzētu OLAF veikt šādas iekšējas izmeklēšanas.

20. pants

Privilēģijas un neaizskaramība

Fondam piemēro Protokolu par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās.

21. pants

Personāla noteikumi

1.   Fonda personālu reglamentē noteikumi un normas, ko piemēro Eiropas Kopienu ierēdņiem un citiem darbiniekiem.

2.   Pret savu personālu Fonds īsteno pilnvaras, kas nodotas iecēlējinstitūcijai.

3.   Valde, vienojoties ar Komisiju, pieņem attiecīgus īstenošanas noteikumus saskaņā ar kārtību, kas minēta Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 110. pantā un Eiropas Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 127. pantā.

4.   Valde var pieņemt noteikumus, lai varētu pieņemt darbā tos dalībvalstu vai partnervalstu ekspertus, kuri no iepriekš minētajām valstīm norīkoti strādāt Fondā.

22. pants

Atbildība

1.   Fonda līgumisko atbildību reglamentē tiesību akti, kurus piemēro attiecīgajam līgumam.

2.   Gadījumos, kurus neaptver līgumiskā atbildība, Fonds saskaņā ar vispārējiem tiesību principiem, kas kopīgi visu dalībvalstu tiesību sistēmām, atlīdzina jebkurus Fonda vai tā darbinieku pienākumu izpildes laikā radītos zaudējumus.

Strīdi par šādu zaudējumu atlīdzināšanu ir Eiropas Kopienu Tiesas piekritībā.

3.   Ierēdņu personīgo atbildību pret Fondu reglamentē attiecīgi noteikumi, kurus piemēro Fonda personālam.

23. pants

Trešo valstu dalība

1.   Fonds ir atvērts to valstu dalībai, kuras nav Kopienas dalībvalstis, bet kuras tāpat kā Kopiena un tās dalībvalstis ir apņēmušās sniegt atbalstu cilvēkkapitāla attīstības jomā 1. panta 1. punktā minētajām partnervalstīm saskaņā ar kārtību, kas jānosaka nolīgumos starp Kopienu un šīm valstīm, ievērojot Līguma 300. pantā paredzēto procedūru.

Nolīgumi inter alia nosaka raksturu, apmēru un sīki izstrādātus noteikumus šo valstu dalībai Fonda darbībā, tostarp noteikumus par finanšu ieguldījumu un personālu. Šādi nolīgumi nedrīkst paredzēt to, ka trešās valstis ir pārstāvētas valdē ar balsstiesībām, vai ietvert noteikumus, kuri neatbilst personāla noteikumiem, kas minēti šīs regulas 21. pantā.

2.   Par trešo valstu dalību ad hoc darba grupās valde var lemt pēc vajadzības bez 1. punktā minētā nolīguma.

24. pants

Novērtējums

1.   Saskaņā ar 25. panta 4. punktu Finanšu pamatregulā Fonds regulāri veic savu darbību iepriekšējo un faktisko novērtējumu, ja tās paredz būtiskus izdevumus. Minēto novērtējumu rezultāti ir jāpaziņo valdei.

2.   Komisija, apspriežoties ar valdi, ik pēc četriem gadiem veic minētās regulas, Fonda sasniegto rezultātu un tā darbības metožu īstenošanas novērtējumu, ņemot vērā šajā regulā noteiktos mērķus, pilnvaras un funkcijas. Novērtējumu veic neatkarīgi eksperti. Šā novērtējuma rezultātus Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.

3.   Fonds veic visus atbilstošus pasākumus, lai risinātu jebkādas problēmas, kas var rasties novērtēšanas procesā.

25. pants

Pārskatīšana

Pēc novērtējuma Komisija vajadzības gadījumā iesniedz priekšlikumu šīs regulas pārskatīšanai. Ja Komisija uzskata, ka Fonda pastāvēšana vairs neatbilst tam noteiktajiem mērķiem, tā var ierosināt atcelt šo regulu.

26. pants

Atcelšana

Ir atceltas šīs regulas I pielikumā uzskaitītās Regula (EEK) Nr. 1360/90, Regula (EK) Nr. 2063/94, Regula (EK) Nr. 1572/98, Regula (EK) Nr. 1648/2003 un 16. pants Regulā (EK) Nr. 2666/2000.

Atsauces uz atceltajām regulām uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar šīs regulas II pielikumā iekļauto atbilstības tabulu.

27. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2008. gada 16. decembris.

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  2008. gada 22. oktobra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2008. gada 18. novembra Kopējā nostāja (OV C 310 E, 5.12.2008., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

2

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 131, 23.5.1990., 1. lpp.

3

(4)  OV L 375, 23.12.1989., 11. lpp.

4

(5)  OV L 216, 20.8.1994., 9. lpp.

5

(6)  OV L 187, 29.7.1993., 1. lpp.

6

(7)  OV L 206, 23.7.1998., 1. lpp.

7

(8)  OV L 189, 30.7.1996., 1. lpp. Regula atcelta ar Regulu (EK) Nr. 1638/2006.

8

(9)  OV L 306, 7.12.2000., 1. lpp.

9

(10)  OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.

10

(11)  OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.

11

(12)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

12

(13)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

13

(14)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

14

(15)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

15

(16)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

16

(17)  OV C 323, 30.11.1993., 1. lpp.

17

(18)  OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp.

18

---

I PIELIKUMS

Atceltā regula un secīgie grozījumi

| Padomes Regula (EEK) Nr. 1360/90 | (OV L 131, 23.5.1990., 1. lpp.) |
| --- | --- |
| Padomes Regula (EK) Nr. 2063/94 | (OV L 216, 20.8.1994., 9. lpp.) |
| Padomes Regula (EK) Nr. 1572/98 | (OV L 206, 23.7.1998., 1. lpp.) |
| Padomes Regulas (EK) Nr. 2666/2000 16. pants | (OV L 306, 7.12.2000., 1. lpp.) |
| Padomes Regula (EK) Nr. 1648/2003 | (OV L 245, 29.9.2003., 22. lpp.) |

Padomes Regula (EEK) Nr. 1360/90

(OV L 131, 23.5.1990., 1. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 2063/94

(OV L 216, 20.8.1994., 9. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 1572/98

(OV L 206, 23.7.1998., 1. lpp.)

Padomes Regulas (EK) Nr. 2666/2000 16. pants

(OV L 306, 7.12.2000., 1. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 1648/2003

(OV L 245, 29.9.2003., 22. lpp.)

---

II PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Regula (EEK) Nr. 1360/90 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. panta pirmā daļa | 1. panta ievadfrāze |
| 1. panta pirmais līdz ceturtais ievilkums | — |
| 1. panta otrais teikums | — |
| — | 1. panta 1. punkta a) līdz c) apakšpunkts |
| — | 1. panta 1. punkta otrā daļa |
| — | 1. panta 2. līdz 3. punkts |
| 2. pants | — |
| 3. panta pirmā daļa | 2. panta pirmā daļa |
| 3. panta a) līdz g) punkts | — |
| — | 2. panta a) līdz f) punkts |
| 3. panta h) punkts | 2. panta g) punkts |
| 4. panta 1. punkts | 3. panta 1. punkts |
| — | 3. panta 2. punkts |
| 4. panta 3. punkta pirmais teikums | 3. panta 3. punkta pirmais teikums |
| — | 3. panta 3. punkta otrais teikums |
| 4. panta 2. punkts | — |
| — | 3. panta 4. un 5. punkts |
| — | 4. panta 1. un 3. punkts |
| 4.a panta 1. punkts | 4. panta 4. punkta pirmais apakšpunkts |
| 4.a panta 2. punkts | 4. panta 4. punkta otrais apakšpunkts |
| — | 5. pants |
| 4.a panta 3. punkts | 6. pants |
| 5. panta 1. punkts | 7. panta 1. punkts |
| 5. panta 2. punkts | 7. panta 2. punkta pirmais un otrais apakšpunkts |
| — | 7. panta 2. punkta trešais un ceturtais apakšpunkts |
| 5. panta 3. punkts | 7. panta 3. punkts |
| 5. panta 4. punkta pirmais apakšpunkts | 7. panta 4. punkta pirmais teikums |
| — | 7. panta 4. punkta otrais teikums |
| 5. panta 4. punkta otrais apakšpunkts | 7. panta 5. punkts |
| 5. panta 4. punkta trešais un ceturtais apakšpunkts | 8. panta 1. punkta pirmais apakšpunkts |
| — | 8. panta 1. punkta otrais apakšpunkts |
| 5. panta 4. punkta pēdējais apakšpunkts | 8. panta 1. punkta pēdējais apakšpunkts |
| 5. panta 5. un 6. punkts | 8. panta 2. un 3. punkts |
| 5. panta 7. līdz 10. punkts | — |
| — | 9. pants |
| 6. pants | — |
| 7. panta 1. punkta pirmais teikums | 10. panta 1. punkta pirmais teikums |
| 7. panta 1. punkta otrais teikums | — |
| — | 10. panta 1. punkta otrais teikums un otrais līdz ceturtais apakšpunkts |
| — | 10. panta 2. punkts |
| 7. panta 2. punkts | 10. panta 5. punkta pirmais teikums |
| 7. panta 3. punkts | 10. panta 3. punkts |
| — | 10. panta 4. punkta a) līdz k) apakšpunkts |
| — | 11. pants |
| — | 12. pants |
| — | 13. pants |
| 8. pants | 14. pants |
| 9. pants | 15. pants |
| 10. panta 1. punkts | 16. panta 1. punkts |
| — | 16. panta 2. punkts |
| 10. panta 2. punkts | 16. panta 3. punkts |
| 10. panta 3. punkts | — |
| 10. panta 4. līdz 6. punkts | 16. panta 4. līdz 6. punkts |
| 11. panta 1. punkts | 17. panta 3. punkts |
| 11. panta 2. un 3. punkts | 17. panta 1. un 2. punkts |
| 11. panta 4. un 10. punkts | 17. panta 4. līdz 10. punkts |
| — | 17. panta 11. punkts |
| — | 18. pants |
| 12. pants | 19. panta 1. punkts |
| — | 19. panta 2. līdz 4. punkts |
| 13. pants | 20. pants |
| 14. pants | 21. panta 1. punkts |
| — | 21. panta 2. līdz 4. punkts |
| 15. pants | 22. pants |
| 16. panta 1. punkts | 23. panta 1. punkta pirmais apakšpunkts un otrā apakšpunkta pirmais teikums |
| — | 23. panta 1. punkta otrā apakšpunkta pēdējais teikums |
| 16. panta 2. punkts | 23. panta 2. punkts |
| — | 24. panta 1. punkts |
| 17. pants | 24. panta 2. punkts |
| — | 24. panta 3. punkts |
| 18. pants | — |
| — | 25. pants |
| — | 26. pants |
| 19. pants | 27. pants |
| — | Pielikums |

Regula (EEK) Nr. 1360/90

Šī regula

1. panta pirmā daļa

1. panta ievadfrāze

1. panta pirmais līdz ceturtais ievilkums

—

1. panta otrais teikums

—

—

1. panta 1. punkta a) līdz c) apakšpunkts

—

1. panta 1. punkta otrā daļa

—

1. panta 2. līdz 3. punkts

2. pants

—

3. panta pirmā daļa

2. panta pirmā daļa

3. panta a) līdz g) punkts

—

—

2. panta a) līdz f) punkts

3. panta h) punkts

2. panta g) punkts

4. panta 1. punkts

3. panta 1. punkts

—

3. panta 2. punkts

4. panta 3. punkta pirmais teikums

3. panta 3. punkta pirmais teikums

—

3. panta 3. punkta otrais teikums

4. panta 2. punkts

—

—

3. panta 4. un 5. punkts

—

4. panta 1. un 3. punkts

4.a panta 1. punkts

4. panta 4. punkta pirmais apakšpunkts

4.a panta 2. punkts

4. panta 4. punkta otrais apakšpunkts

—

5. pants

4.a panta 3. punkts

6. pants

5. panta 1. punkts

7. panta 1. punkts

5. panta 2. punkts

7. panta 2. punkta pirmais un otrais apakšpunkts

—

7. panta 2. punkta trešais un ceturtais apakšpunkts

5. panta 3. punkts

7. panta 3. punkts

5. panta 4. punkta pirmais apakšpunkts

7. panta 4. punkta pirmais teikums

—

7. panta 4. punkta otrais teikums

5. panta 4. punkta otrais apakšpunkts

7. panta 5. punkts

5. panta 4. punkta trešais un ceturtais apakšpunkts

8. panta 1. punkta pirmais apakšpunkts

—

8. panta 1. punkta otrais apakšpunkts

5. panta 4. punkta pēdējais apakšpunkts

8. panta 1. punkta pēdējais apakšpunkts

5. panta 5. un 6. punkts

8. panta 2. un 3. punkts

5. panta 7. līdz 10. punkts

—

—

9. pants

6. pants

—

7. panta 1. punkta pirmais teikums

10. panta 1. punkta pirmais teikums

7. panta 1. punkta otrais teikums

—

—

10. panta 1. punkta otrais teikums un otrais līdz ceturtais apakšpunkts

—

10. panta 2. punkts

7. panta 2. punkts

10. panta 5. punkta pirmais teikums

7. panta 3. punkts

10. panta 3. punkts

—

10. panta 4. punkta a) līdz k) apakšpunkts

—

11. pants

—

12. pants

—

13. pants

8. pants

14. pants

9. pants

15. pants

10. panta 1. punkts

16. panta 1. punkts

—

16. panta 2. punkts

10. panta 2. punkts

16. panta 3. punkts

10. panta 3. punkts

—

10. panta 4. līdz 6. punkts

16. panta 4. līdz 6. punkts

11. panta 1. punkts

17. panta 3. punkts

11. panta 2. un 3. punkts

17. panta 1. un 2. punkts

11. panta 4. un 10. punkts

17. panta 4. līdz 10. punkts

—

17. panta 11. punkts

—

18. pants

12. pants

19. panta 1. punkts

—

19. panta 2. līdz 4. punkts

13. pants

20. pants

14. pants

21. panta 1. punkts

—

21. panta 2. līdz 4. punkts

15. pants

22. pants

16. panta 1. punkts

23. panta 1. punkta pirmais apakšpunkts un otrā apakšpunkta pirmais teikums

—

23. panta 1. punkta otrā apakšpunkta pēdējais teikums

16. panta 2. punkts

23. panta 2. punkts

—

24. panta 1. punkts

17. pants

24. panta 2. punkts

—

24. panta 3. punkts

18. pants

—

—

25. pants

—

26. pants

19. pants

27. pants

—

Pielikums

---

31.12.2008

| 31.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---