# Az Európai Unió L 295/2008

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 295 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 51. évfolyam2008. november 4. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 295

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

51. évfolyam2008. november 4.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 1076/2008/EK rendelete (2008. november 3.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 1077/2008/EK rendelete (2008. november 3.) a halászati tevékenységekre vonatkozó információ elektronikus rögzítéséről és jelentéséről, valamint a távérzékelés eszközeiről szóló 1966/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és az 1566/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről | 3 |
| | * | A Bizottság 1078/2008/EK rendelete (2008. november 3.) a halászati alapadatok gyűjtése és kezelése során felmerült tagállami kiadások tekintetében a 861/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról | 24 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 1076/2008/EK rendelete (2008. november 3.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 1077/2008/EK rendelete (2008. november 3.) a halászati tevékenységekre vonatkozó információ elektronikus rögzítéséről és jelentéséről, valamint a távérzékelés eszközeiről szóló 1966/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és az 1566/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

3

*

A Bizottság 1078/2008/EK rendelete (2008. november 3.) a halászati alapadatok gyűjtése és kezelése során felmerült tagállami kiadások tekintetében a 861/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

24

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2008/830/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. április 30.) a Magyarország által az IBIDEN Hungary Gyártó Kft. javára végrehajtani tervezett C 21/07 (ex N 578/06) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2008) 1342. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 34 |
| | | 2008/831/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. október 31.) a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében előírt tízéves munkaprogram keretében megvizsgálandó egyes anyagok dossziéi új benyújtási határidejének megállapításáról
  (az értesítés a C(2008) 6266. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 50 |
| | | 2008/832/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. november 3.) a bromukonazolnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról és az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról
  (az értesítés a C(2008) 6290. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 53 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2008/830/EK

*

A Bizottság határozata (2008. április 30.) a Magyarország által az IBIDEN Hungary Gyártó Kft. javára végrehajtani tervezett C 21/07 (ex N 578/06) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2008) 1342. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2008) 1342. számú dokumentummal történt)

1

34

2008/831/EK

*

A Bizottság határozata (2008. október 31.) a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében előírt tízéves munkaprogram keretében megvizsgálandó egyes anyagok dossziéi új benyújtási határidejének megállapításáról
  (az értesítés a C(2008) 6266. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2008) 6266. számú dokumentummal történt)

1

50

2008/832/EK

*

A Bizottság határozata (2008. november 3.) a bromukonazolnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról és az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról
  (az értesítés a C(2008) 6290. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2008) 6290. számú dokumentummal történt)

1

53

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

*

Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Megjegyzés az olvasóhoz

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 4.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 295/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 295/1

---

A BIZOTTSÁG 1076/2008/EK RENDELETE

(2008. november 3.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. november 4-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 3-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 36,3 |
| MK | 43,0 |
| TR | 81,0 |
| ZZ | 53,4 |
| 0707 00 05 | JO | 168,2 |
| MA | 26,4 |
| TR | 143,3 |
| ZZ | 112,6 |
| 0709 90 70 | MA | 39,5 |
| TR | 127,4 |
| ZZ | 83,5 |
| 0805 50 10 | AR | 82,2 |
| MA | 81,6 |
| TR | 93,5 |
| ZA | 91,9 |
| ZZ | 87,3 |
| 0806 10 10 | BR | 232,0 |
| TR | 127,8 |
| US | 242,1 |
| ZA | 218,0 |
| ZZ | 205,0 |
| 0808 10 80 | CA | 96,3 |
| CL | 64,4 |
| CN | 66,8 |
| MK | 37,6 |
| NZ | 82,2 |
| US | 112,0 |
| ZA | 91,2 |
| ZZ | 78,6 |
| 0808 20 50 | CN | 55,9 |
| US | 208,3 |
| ZZ | 132,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

36,3

MK

43,0

TR

81,0

ZZ

53,4

0707 00 05

JO

168,2

MA

26,4

TR

143,3

ZZ

112,6

0709 90 70

MA

39,5

TR

127,4

ZZ

83,5

0805 50 10

AR

82,2

MA

81,6

TR

93,5

ZA

91,9

ZZ

87,3

0806 10 10

BR

232,0

TR

127,8

US

242,1

ZA

218,0

ZZ

205,0

0808 10 80

CA

96,3

CL

64,4

CN

66,8

MK

37,6

NZ

82,2

US

112,0

ZA

91,2

ZZ

78,6

0808 20 50

CN

55,9

US

208,3

ZZ

132,1

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 4.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 295/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 295/3

---

A BIZOTTSÁG 1077/2008/EK RENDELETE

(2008. november 3.)

a halászati tevékenységekre vonatkozó információ elektronikus rögzítéséről és jelentéséről, valamint a távérzékelés eszközeiről szóló 1966/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és az 1566/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati tevékenységekre vonatkozó információ elektronikus rögzítéséről és jelentéséről, valamint a távérzékelés eszközeiről szóló, 2006. december 21-i 1966/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2371/2002/EK tanácsi rendelet (2) 22. cikke (1) bekezdése c) pontjának rendelkezése értelmében amennyiben a parancsnok indokolatlan késedelem nélkül nem rögzíti és nem jelenti a halászati tevékenységre vonatkozó információkat, beleértve a kirakodást és az átrakodást, és e jelentések másolatait nem teszi hozzáférhetővé a hatóságok számára, tilos a közös halászati politika hatálya alá tartozó tevékenységek végzése. |
| --- | --- |

(1)

A 2371/2002/EK tanácsi rendelet (2) 22. cikke (1) bekezdése c) pontjának rendelkezése értelmében amennyiben a parancsnok indokolatlan késedelem nélkül nem rögzíti és nem jelenti a halászati tevékenységre vonatkozó információkat, beleértve a kirakodást és az átrakodást, és e jelentések másolatait nem teszi hozzáférhetővé a hatóságok számára, tilos a közös halászati politika hatálya alá tartozó tevékenységek végzése.

| (2) | Az 1966/2006/EK tanácsi rendelettel összhangban a hajónapló, a kirakodási és átrakodási nyilatkozat elektronikus rögzítésének és továbbításának kötelezettsége a 24 m teljes hosszúságot meghaladó közösségi halászhajók parancsnokára a végrehajtási szabályok hatálybalépésétől számított 24 hónapon belül, a 15 m teljes hosszúságot meghaladó közösségi halászhajók parancsnokára a végrehajtási szabályok hatálybalépésétől számított 42 hónapon belül alkalmazandó. |
| --- | --- |

(2)

Az 1966/2006/EK tanácsi rendelettel összhangban a hajónapló, a kirakodási és átrakodási nyilatkozat elektronikus rögzítésének és továbbításának kötelezettsége a 24 m teljes hosszúságot meghaladó közösségi halászhajók parancsnokára a végrehajtási szabályok hatálybalépésétől számított 24 hónapon belül, a 15 m teljes hosszúságot meghaladó közösségi halászhajók parancsnokára a végrehajtási szabályok hatálybalépésétől számított 42 hónapon belül alkalmazandó.

| (3) | A halászati tevékenységgel kapcsolatos napi jelentés lehetővé teszi a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti műveletek hatékonyságának és hatásfokának a javítását mind a tengeren, mind a szárazföldön. |
| --- | --- |

(3)

A halászati tevékenységgel kapcsolatos napi jelentés lehetővé teszi a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti műveletek hatékonyságának és hatásfokának a javítását mind a tengeren, mind a szárazföldön.

| (4) | A közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendelet (3) 6. cikke előírja, hogy a közösségi halászhajók parancsnokai hajónaplót vezessenek tevékenységükről. |
| --- | --- |

(4)

A közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendelet (3) 6. cikke előírja, hogy a közösségi halászhajók parancsnokai hajónaplót vezessenek tevékenységükről.

| (5) | A 2847/93/EGK tanácsi rendelet 8. cikke azon közösségi halászhajók parancsnokai számára, amelyeknek teljes hossza 10 méter vagy annál több, előírja, hogy minden halászút után a kirakodást követő 48 órán belül nyilatkozatot tegyenek a kirakodás szerinti tagállam illetékes hatóságai felé. |
| --- | --- |

(5)

A 2847/93/EGK tanácsi rendelet 8. cikke azon közösségi halászhajók parancsnokai számára, amelyeknek teljes hossza 10 méter vagy annál több, előírja, hogy minden halászút után a kirakodást követő 48 órán belül nyilatkozatot tegyenek a kirakodás szerinti tagállam illetékes hatóságai felé.

| (6) | A 2847/93/EGK tanácsi rendelet 9. cikke az árverési központok, illetve más olyan, a tagállamok által felhatalmazott szervek számára, amelyek a kirakodott halászati termékek első forgalomba hozataláért felelősek, előírja, hogy az első értékesítést követően továbbítsák az értékesítési bizonylatot azon illetékes hatóságok felé, amelyek területén az első forgalomba hozatal történik. |
| --- | --- |

(6)

A 2847/93/EGK tanácsi rendelet 9. cikke az árverési központok, illetve más olyan, a tagállamok által felhatalmazott szervek számára, amelyek a kirakodott halászati termékek első forgalomba hozataláért felelősek, előírja, hogy az első értékesítést követően továbbítsák az értékesítési bizonylatot azon illetékes hatóságok felé, amelyek területén az első forgalomba hozatal történik.

| (7) | A 2847/93/EGK tanácsi rendelet 9. cikke előírja továbbá, hogy amennyiben a halászati termékek első forgalomba hozatalára nem a kirakodás szerinti tagállamban kerül sor, az első forgalomba hozatal felügyeletéért felelős tagállam gondoskodjék arról, hogy az értékesítési bizonylat egy példányát a lehető legrövidebb időn belül továbbítsák az érintett termékek kirakodásának felügyeletéért felelős hatóságok felé. |
| --- | --- |

(7)

A 2847/93/EGK tanácsi rendelet 9. cikke előírja továbbá, hogy amennyiben a halászati termékek első forgalomba hozatalára nem a kirakodás szerinti tagállamban kerül sor, az első forgalomba hozatal felügyeletéért felelős tagállam gondoskodjék arról, hogy az értékesítési bizonylat egy példányát a lehető legrövidebb időn belül továbbítsák az érintett termékek kirakodásának felügyeletéért felelős hatóságok felé.

| (8) | A 2847/93/EGK tanácsi rendelet 19. cikke a tagállamok számára előírja, hogy hozzanak létre egy számítógépes adatbázist, valamint egy érvényesítési rendszert, amely különösen az adatok keresztellenőrzését és vizsgálatát foglalja magában. |
| --- | --- |

(8)

A 2847/93/EGK tanácsi rendelet 19. cikke a tagállamok számára előírja, hogy hozzanak létre egy számítógépes adatbázist, valamint egy érvényesítési rendszert, amely különösen az adatok keresztellenőrzését és vizsgálatát foglalja magában.

| (9) | A 2847/93/EGK tanácsi rendelet 19b. és 19e. cikke előírja közösségi halászhajók parancsnokai számára, hogy „tevékenységi jelentéseket” készítsenek és ezeket hajónaplójukban rögzítsék. |
| --- | --- |

(9)

A 2847/93/EGK tanácsi rendelet 19b. és 19e. cikke előírja közösségi halászhajók parancsnokai számára, hogy „tevékenységi jelentéseket” készítsenek és ezeket hajónaplójukban rögzítsék.

| (10) | A 2347/2002/EK tanácsi rendelet (4) 5. cikke előírja, hogy a mélytengeri halászati engedéllyel rendelkező közösségi halászhajó parancsnokának rögzítenie kell a hajónaplóban vagy a lobogó szerinti tagállam által előírt formanyomtatványon a halászati eszközök jellegére és a halászati műveletekre vonatkozó információkat is. |
| --- | --- |

(10)

A 2347/2002/EK tanácsi rendelet (4) 5. cikke előírja, hogy a mélytengeri halászati engedéllyel rendelkező közösségi halászhajó parancsnokának rögzítenie kell a hajónaplóban vagy a lobogó szerinti tagállam által előírt formanyomtatványon a halászati eszközök jellegére és a halászati műveletekre vonatkozó információkat is.

| (11) | A Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal létrehozásáról és a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló 2847/93/EGK rendelet módosításáról szóló 768/2005/EK tanácsi rendelet (5) közös alkalmazási tervek alkalmazását írja elő. |
| --- | --- |

(11)

A Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal létrehozásáról és a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló 2847/93/EGK rendelet módosításáról szóló 768/2005/EK tanácsi rendelet (5) közös alkalmazási tervek alkalmazását írja elő.

| (12) | A halászati tevékenységekre vonatkozó információ elektronikus rögzítése és jelentése tekintetében az 1566/2007/EK bizottsági rendelet (6) részletes szabályokat állapított meg az 1966/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(12)

A halászati tevékenységekre vonatkozó információ elektronikus rögzítése és jelentése tekintetében az 1566/2007/EK bizottsági rendelet (6) részletes szabályokat állapított meg az 1966/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozóan.

| (13) | Az 1566/2007/EK rendelet egyes rendelkezéseit tovább kell részletezni és egyértelműbbé kell tenni.
  Következésképpen helyénvaló az 1566/2007/EK rendeletet hatályon kívül helyezni, és helyette új rendeletet kell alkotni. |
| --- | --- |

(13)

Az 1566/2007/EK rendelet egyes rendelkezéseit tovább kell részletezni és egyértelműbbé kell tenni.

Következésképpen helyénvaló az 1566/2007/EK rendeletet hatályon kívül helyezni, és helyette új rendeletet kell alkotni.

| (14) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúra-ágazati Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúra-ágazati Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Hatály

(1)   E rendelet a következőkre alkalmazandó:

| a) | 2010. január 1-jétől a 24 méter teljes hosszúságot meghaladó közösségi halászhajókra; |
| --- | --- |

a)

2010. január 1-jétől a 24 méter teljes hosszúságot meghaladó közösségi halászhajókra;

| b) | 2011. július 1-jétől a 15 méter teljes hosszúságot meghaladó közösségi halászhajókra; |
| --- | --- |

b)

2011. július 1-jétől a 15 méter teljes hosszúságot meghaladó közösségi halászhajókra;

| c) | 2009. január 1-jétől az olyan nyilvántartásba vett vevőre, nyilvántartásba vett árverésre vagy a halászati termékek első forgalomba hozataláért felelős, a tagállam engedélyével bíró szervezetre vagy személyre, amelynek a halászati termékek értékesítéséből származó éves pénzügyi forgalma meghaladja a 400 000 EUR-t. |
| --- | --- |

c)

2009. január 1-jétől az olyan nyilvántartásba vett vevőre, nyilvántartásba vett árverésre vagy a halászati termékek első forgalomba hozataláért felelős, a tagállam engedélyével bíró szervezetre vagy személyre, amelynek a halászati termékek értékesítéséből származó éves pénzügyi forgalma meghaladja a 400 000 EUR-t.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjától eltérően ez a rendelet egy adott tagállam lobogója alatt közlekedő, 24 m teljes hosszúságot meghaladó közösségi halászhajókra 2010. január 1-jét megelőzően alkalmazandó, amennyiben az adott állam erről rendelkezik.

(3)   Az (1) bekezdés b) pontjától eltérően ezt a rendeletet 2011. július 1-jét megelőzően alkalmazni kell az adott tagállam lobogója alatt közlekedő, a 15 m teljes hosszúságot meghaladó közösségi halászhajókra, amennyiben az adott állam erről rendelkezik.

(4)   Az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott időpontoktól függetlenül és összhangban az 1966/2006/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (2) bekezdésével egy tagállam dönthet úgy, hogy ezt a rendeletet a lobogója alatt közlekedő, legfeljebb 15 m hosszúságú közösségi halászhajókra már a szóban forgó időpontokat megelőzően alkalmazza.

(5)   A tagállamok kétoldalú megállapodásokat köthetnek az elektronikus jelentéstételi rendszer alkalmazásáról a lobogójuk alatt a felségterületükhöz vagy joghatóságuk alá tartozó vizeken közlekedő hajók vonatkozásában, feltéve, hogy azok megfelelnek az ebben a rendeletben előírt valamennyi rendelkezésnek.

(6)   Ez a rendelet a közösségi halászhajókra alkalmazandó, függetlenül attól, mely vizeken végeznek halászati műveleteket, illetve mely kikötőkben rakodnak ki.

(7)   Ez a rendelet nem alkalmazandó azokra a közösségi halászhajókra, amelyeket kizárólag az akvakultúra kiaknázása céljából használnak.

2. cikk

A piaci szereplők és a hajók jegyzéke

(1)   Minden tagállam jegyzéket hoz létre az olyan nyilvántartásba vett vevőkről, nyilvántartásba vett árverésekről vagy a halászati termékek első forgalomba hozataláért felelős, a tagállam engedélyével bíró szervezetekről vagy személyekről, amelyeknek a halászati termékek értékesítéséből származó éves pénzügyi forgalma meghaladja a 400 000 EUR-t. Az első referenciaév 2007, és a jegyzéket az adott év (n. év) január 1-jén frissíteni kell azokkal a szervezetekkel, amelyeknek a halászati termékek értékesítéséből származó éves pénzügyi forgalma az n-2. évben meghaladja a 400 000 EUR-t. A jegyzéket közzé kell tenni a tagállam hivatalos honlapján.

(2)   Minden tagállam rendszeresen frissítendő jegyzéket hoz létre a lobogója alatt hajózó azon közösségi halászhajókról, amelyekre e rendelet előírásai vonatkoznak az 1. cikk (2)–(5) bekezdése szerint. A jegyzéket közzé kell tenni a tagállam hivatalos honlapján, a tagállamok és a Bizottság közötti konzultációk során meghatározott formátumban.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „halászati művelet”: a halak felkutatásával, a halászati eszközök kivetésével, kihelyezésével és vontatásával összefüggésben végzett bármely művelet, valamint a fogott zsákmány kiemelése a halászati eszközökből. |
| --- | --- |

1.

„halászati művelet”: a halak felkutatásával, a halászati eszközök kivetésével, kihelyezésével és vontatásával összefüggésben végzett bármely művelet, valamint a fogott zsákmány kiemelése a halászati eszközökből.

| 2. | „közös alkalmazási terv”: a rendelkezésre álló ellenőrzési és felügyeleti eszközök alkalmazására vonatkozó operatív intézkedéseket tartalmazó terv. |
| --- | --- |

2.

„közös alkalmazási terv”: a rendelkezésre álló ellenőrzési és felügyeleti eszközök alkalmazására vonatkozó operatív intézkedéseket tartalmazó terv.

II.   FEJEZET

ELEKTRONIKUS TOVÁBBÍTÁS

4. cikk

A hajóparancsnokok vagy képviselőik által továbbítandó információk

(1)   A közösségi halászhajók parancsnokai elektronikus úton továbbítják a hajónapló adatait és az átrakodási adatokat a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai felé.

(2)   A közösségi halászhajók parancsnokai vagy képviselőik elektronikus úton továbbítják a kirakodási nyilatkozat adatait a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai felé.

(3)   Ha egy közösségi halászhajó a fogást a lobogó szerinti tagállamtól eltérő tagállamban rakodja ki, a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai a kirakodási nyilatkozat adatait a kézhezvételt követően haladéktalanul, elektronikus úton továbbítják azon tagállam illetékes hatóságai felé, amelyben a fogást kirakodták.

(4)   Amennyiben a közösségi szabályok azt előírják, a közösségi halászhajók parancsnokai elektronikus úton továbbítják a kikötőbe történő belépésről szóló előzetes értesítést a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai felé az értesítés továbbítására előírt időpontban.

(5)   Ha egy hajó a lobogó szerinti tagállamtól eltérő tagállam kikötőjébe kíván belépni, a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai a (4) bekezdésben említett, a kikötőbe történő belépésről szóló előzetes értesítést közvetlenül a kézhezvételt követően elektronikus úton továbbítják a parti tagállam illetékes hatóságaihoz.

5. cikk

Az első forgalomba hozatalért vagy átvételért felelős szervezetek vagy személyek által továbbítandó információk

(1)   A nyilvántartásba vett vevő, nyilvántartásba vett árverés vagy a halászati termékek első forgalomba hozataláért felelős, a tagállam engedélyével bíró szervezet vagy személy elektronikus úton továbbítja az értékesítési bizonylatban rögzített információkat az első forgalomba hozatal szerinti tagállam illetékes hatóságai felé.

(2)   Ha az első forgalomba hozatal a lobogó szerinti tagállamtól eltérő tagállamban történik, az első forgalomba hozatal szerinti tagállam illetékes hatóságai gondoskodnak arról, hogy az értékesítési bizonylat másolatát a releváns adatok beérkezése után elektronikus úton továbbítsák a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai felé.

(3)   Ha a halászati termékek első értékesítésére nem abban a tagállamban kerül sor, amelyben a terméket kirakodták, az első értékesítés szerinti tagállam gondoskodik arról, hogy az értékesítési bizonylat másolatát közvetlenül a releváns adatok beérkezése után elektronikus úton továbbítsák az alábbi hatóságok felé:

| a) | a halászati termékek kirakodása szerinti tagállam illetékes hatóságai; valamint |
| --- | --- |

a)

a halászati termékek kirakodása szerinti tagállam illetékes hatóságai; valamint

| b) | a halászati termékeket kirakodó hajó lobogója szerinti tagállam illetékes hatóságai. |
| --- | --- |

b)

a halászati termékeket kirakodó hajó lobogója szerinti tagállam illetékes hatóságai.

(4)   Az átvételi nyilatkozat birtokosa elektronikus úton továbbítja az átvételi nyilatkozatban rögzített információkat azon tagállam illetékes hatóságai felé, amelynek területén az átvétel fizikailag megvalósul.

6. cikk

Az adatküldés gyakorisága

(1)   A parancsnok az elektronikus hajónapló bejegyzéseit a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai felé legalább naponta, 24.00 óra előtt továbbítja, akkor is, ha nem történt fogás. Közli továbbá az említett az adatokat:

| a) | a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságának kérésére; |
| --- | --- |

a)

a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságának kérésére;

| b) | közvetlenül az utolsó halászati művelet befejezését követően; |
| --- | --- |

b)

közvetlenül az utolsó halászati művelet befejezését követően;

| c) | a kikötőbe lépést megelőzően; |
| --- | --- |

c)

a kikötőbe lépést megelőzően;

| d) | bármely, tengeren végzett vizsgálat alkalmával; |
| --- | --- |

d)

bármely, tengeren végzett vizsgálat alkalmával;

| e) | a közösségi jog vagy a lobogó szerinti tagállam által meghatározott események alkalmával. |
| --- | --- |

e)

a közösségi jog vagy a lobogó szerinti tagállam által meghatározott események alkalmával.

(2)   A parancsnok a halászati műveletek befejezésekor, a kikötőbe érkezés előtt bejegyzett utolsó adattovábbítást megelőzően helyesbítéseket eszközölhet az elektronikus hajónaplóban és az átrakodási nyilatkozatban. A helyesbítéseknek könnyen beazonosíthatóknak kell lenniük. Az eredeti elektronikus hajónaplót és a benne eszközölt helyesbítéseket a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai megőrzik.

(3)   A parancsnok vagy képviselője a kirakodási nyilatkozatot közvetlenül annak elkészültét követően, elektronikus úton továbbítja.

(4)   Az átadó és az átvevő hajó parancsnoka az átrakodási nyilatkozatot közvetlenül az átrakodást követően, elektronikus úton továbbítja.

(5)   A parancsnok az (1) bekezdésben említett hajónapló-bejegyzésekből minden egyes kikötőn kívüli tartózkodás időtartama alatt, egészen a kirakodási nyilatkozat továbbításáig másolatot tart a halászhajón.

(6)   Amennyiben valamely közösségi hajó kikötőben tartózkodik és fedélzetén nincs halrakomány, valamint a parancsnok benyújtotta a kirakodási nyilatkozatot, az e cikk (1) bekezdése szerinti adatküldés felfüggeszthető, feltéve, hogy erről a lobogó szerinti tagállam halászati felügyelő központja előzetes értesítést kapott. Az adatküldést folytatni kell, amikor a hajó elhagyja a kikötőt. Az előzetes értesítés nem szükséges a hajómegfigyelési rendszerrel (VMS) felszerelt hajók, illetve olyan hajók esetében, amelyek az adatküldést ilyen rendszeren keresztül végzik.

7. cikk

A hajóról a lobogó szerinti tagállam felé történő adattovábbításra szolgáló űrlap

A tagállamok meghatározzák, milyen formátumban kell a lobogójuk alatt közlekedő hajókkal kapcsolatos adatokat az illetékes hatóságok felé továbbítani.

8. cikk

Válaszüzenetek

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajók válaszüzeneteket kapjanak a hajónapló, az átrakodási és kirakodási nyilatkozat adatainak mindenkori továbbításáról. A válaszüzenet az információ beérkezését nyugtázza.

III.   FEJEZET

MENTESSÉGEK

9. cikk

Mentességek

(1)   Egy tagállam mentességet adhat a lobogója alatt közlekedő hajók parancsnokainak a 4. cikk (1) bekezdésében említett kötelezettségek, illetőleg az 1966/2006/EK rendelet 1. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti azon kötelezettség alól, hogy rendelkezzenek az elektronikus adatküldésre szolgáló berendezésekkel, ha az említett hajók legfeljebb 24 óráig tartózkodnak kikötőn kívül a felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken, azzal a feltétellel, hogy a fogást nem a lobogó szerinti tagállam területén kívül rakodják ki.

(2)   A halászati tevékenységüket elektronikus úton rögzítő és bejelentő közösségi halászhajók parancsnokai mentesek a papíralapú hajónapló vezetésének, valamint a kirakodási és átrakodási nyilatkozat elkészítésének kötelezettsége alól.

(3)   A közösségi hajók parancsnokai vagy képviselőik, akik fogásaikat a lobogó szerinti tagállamtól eltérő tagállamban rakodják ki, mentesek azon kötelezettség alól, hogy papíralapú kirakodási nyilatkozatot nyújtsanak be a parti tagállamnak.

(4)   A tagállamok kétoldalú megállapodásokat köthetnek az elektronikus jelentéstételi rendszer alkalmazásáról a lobogójuk alatt a felségterületükhöz vagy joghatóságuk alá tartozó vizeken közlekedő hajók vonatkozásában. Az ilyen megállapodások hatálya alá eső hajók parancsnokai az említett vizeken mentesek a papíralapú naplók vezetése alól.

(5)   A közösségi hajók parancsnokai, akik elektronikus hajónaplóban rögzítik a 2847/93/EGK rendelet 19b. cikke szerinti, halászati erőfeszítésekkel kapcsolatos információkat, mentesek a halászati erőfeszítésekkel kapcsolatos jelentések telex, VMS, fax, telefon vagy rádió útján való továbbításának kötelezettsége alól.

IV.   FEJEZET

ELEKTRONIKUS ADATRÖGZÍTÉSI ÉS JELENTÉSTÉTELI RENDSZEREK MŰKÖDÉSE

10. cikk

Előírások az elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek műszaki meghibásodása vagy működésképtelensége esetére

(1)   Az elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek műszaki meghibásodása vagy működésképtelensége esetén a parancsnok vagy a hajó tulajdonosa vagy képviselőjük naponta, legkésőbb 24.00 óráig közli a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságaival a hajónapló, valamint a kirakodási és az átrakodási nyilatkozat adatait azon a módon, amelyet a lobogó szerinti tagállam megállapít, akkor is, ha nincs fogás: Közli továbbá az említett az adatokat:

| a) | a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságának kérésére; |
| --- | --- |

a)

a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságának kérésére;

| b) | közvetlenül az utolsó halászati művelet befejezését követően; |
| --- | --- |

b)

közvetlenül az utolsó halászati művelet befejezését követően;

| c) | a kikötőbe lépést megelőzően; |
| --- | --- |

c)

a kikötőbe lépést megelőzően;

| d) | bármely, tengeren végzett vizsgálat alkalmával; |
| --- | --- |

d)

bármely, tengeren végzett vizsgálat alkalmával;

| e) | a közösségi jog vagy a lobogó szerinti tagállam által meghatározott események alkalmával. |
| --- | --- |

e)

a közösségi jog vagy a lobogó szerinti tagállam által meghatározott események alkalmával.

(2)   A lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai közvetlenül az (1) bekezdésben említett adatok beérkezését követően frissítik az elektronikus hajónaplót.

(3)   A közösségi halászhajó az elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek műszaki meghibásodását vagy működésképtelenségét követően nem hagyhatja el a kikötőt mindaddig, amíg a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai meg nem állapítják, hogy a működőképesség kielégítő módon helyreállt, illetve amíg az említett hatóságok egyéb módon nem engedélyezik az indulást. A lobogó szerinti tagállam haladéktalanul értesíti a parti tagállamot arról, ha engedélyt adott valamely, a lobogója alatt közlekedő hajónak a parti tagállam területén található kikötő elhagyására.

11. cikk

Az adatok beérkezésének elmaradása

(1)   Ha lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében előírtaktól eltérően nem érkeznek be továbbítandó adatok, az illetékes hatóságok haladéktalanul értesítik erről a hajó parancsnokát, tulajdonosát vagy képviselőjüket. Amennyiben ez egy adott hajó esetében egy éven belül több mint háromszor bekövetkezik, a lobogó szerinti tagállam kivizsgáltatja a szóban forgó elektronikus jelentéstételi rendszert. Az érintett tagállam vizsgálatot indít annak kiderítésére, miért nem érkeztek be az adatok.

(2)   Ha lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében előírtaktól eltérően nem érkeznek be továbbítandó adatok, és a hajó hajómegfigyelési rendszer által jelzett utolsó helyzete valamely parti tagállam vizein belülre esett, a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai haladéktalanul értesítik erről a parti tagállam illetékes hatóságait.

(3)   A hajó parancsnoka vagy tulajdonosa vagy képviselőjük az értesítés beérkezését követően haladéktalanul minden olyan adatot megküld a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságainak, amelyre vonatkozóan az (1) bekezdéssel összhangban értesítés érkezett.

12. cikk

Elégtelen adathozzáférés

(1)   Ha valamely parti tagállam illetékes hatóságai megállapítják, hogy vizeiken másik tagállam lobogója alatt közlekedő halászhajó tartózkodik, de a 15. cikkel összhangban nem tudnak hozzáférni az adatokhoz, felszólítják a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságait, hogy biztosítsák a hajónaplóval és az átrakodással kapcsolatos adatokhoz való hozzáférést.

(2)   Ha az (1) bekezdésben említett adathozzáférés a felszólítástól számított négy órán belül nem válik lehetővé, a parti tagállam értesíti erről a lobogó szerinti tagállamot. A lobogó szerinti tagállam közvetlenül az értesítés beérkezését követően valamely rendelkezésére álló elektronikus eszköz útján megküldi az adatokat a parti tagállamnak.

(3)   Ha a parti tagállam nem kapja meg a (2) bekezdésben említett adatokat, a hajó parancsnoka vagy tulajdonosa vagy képviselőjük kérésre valamely rendelkezésére álló elektronikus eszköz útján megküldi az adatokat és a 8. cikk szerinti válaszüzenet másolatát a parti tagállam illetékes hatóságainak.

(4)   Ha a hajó parancsnoka vagy tulajdonosa vagy képviselőjük nem tudja megküldeni a parti tagállam illetékes hatóságainak a 8. cikk szerinti válaszüzenet másolatát, az érintett hajó nem végezhet halászati tevékenységet a parti tagállam vizein mindaddig, amíg a hajó parancsnoka vagy képviselője meg nem küldi a válaszüzenet vagy a 6. cikk (1) bekezdésében említett hajónapló-bejegyzések másolatát az említett hatóságoknak.

13. cikk

Az elektronikus jelentéstételi rendszerek működési adatai

(1)   A tagállamok adatbázisokat létesítenek az elektronikus jelentéstételi rendszerek működéséről. Az adatbázisok legalább a következő adatokat tartalmazzák:

| a) | az adott tagállam lobogója alatt közlekedő azon halászhajók jegyzéke, melyek elektronikus jelentéstételi rendszerei meghibásodtak vagy működésképtelenné váltak; |
| --- | --- |

a)

az adott tagállam lobogója alatt közlekedő azon halászhajók jegyzéke, melyek elektronikus jelentéstételi rendszerei meghibásodtak vagy működésképtelenné váltak;

| b) | az elektronikus hajónaplóval kapcsolatos naponta beérkező adattovábbítások száma és a jelentések hajónkénti átlagos száma lobogó szerinti tagállamonkénti bontásban; |
| --- | --- |

b)

az elektronikus hajónaplóval kapcsolatos naponta beérkező adattovábbítások száma és a jelentések hajónkénti átlagos száma lobogó szerinti tagállamonkénti bontásban;

| c) | a kirakodási nyilatkozatokkal, átrakodási nyilatkozatokkal, átvételi nyilatkozatokkal és értékesítési bizonylatokkal kapcsolatos beérkező adattovábbítások száma lobogó szerinti tagállamonkénti bontásban. |
| --- | --- |

c)

a kirakodási nyilatkozatokkal, átrakodási nyilatkozatokkal, átvételi nyilatkozatokkal és értékesítési bizonylatokkal kapcsolatos beérkező adattovábbítások száma lobogó szerinti tagállamonkénti bontásban.

(2)   Az elektronikus jelentéstételi rendszerek működésével kapcsolatos adatokra vonatkozó tagállami összefoglalókat kérésre meg kell küldeni a Bizottságnak olyan formátumban és olyan időközönként, amint az a tagállamok és a Bizottság közötti egyeztetés során meghatározásra kerül.

V.   FEJEZET

INFORMÁCIÓCSERE ÉS AZ ADATOKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS

14. cikk

A tagállamok közötti információcsere formátuma

(1)   A tagállamok közötti információcsere a mellékletben meghatározott formátumban történik, amelyből bővíthető jelölőnyelv (XML) származtatható.

(2)   Az (1) bekezdésben említett információval kapcsolatos helyesbítéseket egyértelműen jelölni kell.

(3)   Ha egy tagállam egy másik tagállamtól elektronikus információt kap, gondoskodnia kell az illető tagállam illetékes hatóságai részére küldendő válaszüzenetről. A válaszüzenet az információ beérkezését nyugtázza.

(4)   A mellékletben feltüntetett, a közösségi szabályok szerint a parancsnok számára a hajónaplóba kötelezően rögzítendő adatelemek használata a tagállamok közötti információcsere során is kötelező.

15. cikk

Hozzáférés az adatokhoz

(1)   A lobogó szerinti tagállam valós idejű online hozzáférést biztosít a parti tagállam részére azon hajók elektronikus hajónaplójához és kirakodási adataihoz, amelyek halászati műveleteket végeznek a parti állam felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken, illetve amelyek befutnak a parti tagállam valamely kikötőjébe.

(2)   Az (1) bekezdésben említett adatoknak legalább azokat az információkat tartalmazniuk kell, amelyek a kikötőből való utolsó elindulástól a kirakodás befejezéséig tartó időszakra vonatkoznak. Kérésre hozzáférhetővé kell tenni a megelőző 12 hónapban végrehajtott halászati műveletek adatait.

(3)   A közösségi halászhajók parancsnokainak a hét minden napján 24 órás biztonságos hozzáféréssel kell rendelkezniük a saját maguk által bejegyzett és a lobogó szerinti tagállam adatbázisában őrzött elektronikus hajnapló-információkhoz.

(4)   A parti tagállam egy közös alkalmazási terv keretében online hozzáférést biztosít hajónapló-adatbázisához egy másik tagállam halászati őrhajója számára.

16. cikk

A tagállamok közötti információcsere

(1)   A 15. cikk (1) bekezdésében említett adatokhoz való hozzáférés 24 órás biztonságos internetkapcsolat révén történik a hét minden napján.

(2)   A tagállamok kicserélik egymással a releváns műszaki információkat, biztosítva ezzel az elektronikus hajónaplókhoz való kölcsönös hozzáférést.

(3)   A tagállamok:

| a) | gondoskodnak arról, hogy az e rendelettel összhangban rendelkezésre bocsátott adatokat biztonságos informatikai adatbázisokban tárolják, és megtesznek minden szükséges lépést ezen adatok bizalmas módon való kezelése érdekében; |
| --- | --- |

a)

gondoskodnak arról, hogy az e rendelettel összhangban rendelkezésre bocsátott adatokat biztonságos informatikai adatbázisokban tárolják, és megtesznek minden szükséges lépést ezen adatok bizalmas módon való kezelése érdekében;

| b) | minden szükséges technikai intézkedést meghoznak az ilyen adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítéstől, véletlen elveszítéstől, romlástól, terjesztéstől vagy az azokhoz történő jogosulatlan hozzáféréstől való védelme érdekében. |
| --- | --- |

b)

minden szükséges technikai intézkedést meghoznak az ilyen adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítéstől, véletlen elveszítéstől, romlástól, terjesztéstől vagy az azokhoz történő jogosulatlan hozzáféréstől való védelme érdekében.

17. cikk

Egyetlen hatóság

(1)   Minden tagállamban egyetlen hatóság felelős az ebben a rendeletben meghatározott adatok továbbításáért, beérkezéséért, kezeléséért és feldolgozásáért.

(2)   A tagállamok kicserélik az (1) bekezdésben említett hatóságok jegyzékét és kapcsolattartóik adatait, és ezeket közlik a Bizottsággal.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett információkban beállott változásokat haladéktalanul közölni kell a Bizottsággal és többi tagállammal.

VI.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

18. cikk

Hatályon kívül helyezés

(1)   Az 1566/2007/EK rendelet hatályát veszti.

(2)   A hatályon kívül helyezett rendeletre vonatkozó hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni.

19. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet 2008. január 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 3-án.

a Bizottság részéről

Joe BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 409., 2006.12.30., 1. o.; helyesbítve: HL L 36., 2007.2.8., 3. o.

1

(2)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

2

(3)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o.

3

(4)  HL L 351., 2002.12.28., 6. o.

4

(5)  HL L 128., 2005.5.21., 1. o.

5

(6)  HL L 340., 2007.12.22., 46. o.

6

---

MELLÉKLET (1)

ELEKTRONIKUS INFORMÁCIÓCSERÉRE SZOLGÁLÓ ŰRLAP

| Sz. | Elem vagy attribútum neve | Kód | Ismertetés és tartalom | Kötelező (C)/Feltételesen kötelező (CIF) (2)/Nem kötelező (O) (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ERS-üzenet | | | |
| 2 | Üzenet kezdete | ERS | Az ERS-üzenet kezdetét jelölő elem | C |
| 3 | Cím | AD | Az üzenet címzettje (ISO alpha-3 országkód) | C |
| 4 | Feladó | FR | Az adattovábbító állam (ISO alpha-3 országkód) | C |
| 5 | Üzenet (adatrögzítés) száma | RN | Az üzenet sorszáma (CCC99999999 formátumban) | C |
| 6 | Üzenet (adatrögzítés) dátuma | RD | Az üzenetküldés dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN) | C |
| 7 | Üzenet (adatrögzítés) időpontja | RT | Az üzenetküldés időpontja (ÓÓ-PP UTC-ben) | C |
| 8 | Üzenet típusa | TM | Üzenettípus (Hajónapló: típus = LOG, nyugtázás: típus = RET, helyesbítés: típus = COR, illetve értékesítési bizonylatok: típus = SAL) | C |
| 9 | Próbaüzenet | TS | A kód próbaüzenetet jelöl | CIF TEST |
| 10 | | | | |
| 11 | Amikor az üzenet típusa RET


  (TM=RET) | | A RET nyugtázó üzenet | |
| 12 | A következő attribútumokat kell meghatározni | | Az üzenet nyugtázza az RN-kóddal azonosított üzenet megfelelő vagy nem megfelelő vételét | |
| 13 | Elküldött üzenet száma | RN | A halászati felügyelő központ (FMC) által nyugtázott üzenet sorszáma (CCC99999999) | C |
| 14 | Visszajelzés | RS | A beérkező üzenet/jelentés státuszát jelöli. A kódok listája felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. | C |
| 15 | Elutasítás oka (ha van) | RE | Az elutasítást megindokoló szabad szöveg. | O |
| 16 | | | | |
| 17 | Amikor az üzenet típusa COR


  (TM=COR) | | A COR helyesbítő üzenet | |
| 18 | A következő attribútumokat kell meghatározni | | Az üzenet egy korábbi üzenetet helyesbít, és az üzenetben foglalt információ teljes egészében helyettesíti a korábbi, RN-kóddal azonosított üzenetet. | |
| 19 | Eredeti üzenet száma | RN | A helyesbített üzenet száma (CCC99999999 formátumban) | C |
| 20 | Helyesbítés oka | RE | A kódok listája a következő oldalon található: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control_enforcement_en.htm | O |
| 21 | | | | |
| 22 | Amikor az üzenet típusa: LOG


  (TM=LOG) | | A LOG a hajónaplóra vonatkozó nyilatkozat | |
| 23 | A következő attribútumokat kell meghatározni | | A LOG a következő nyilatkozatok közül egyet vagy többet tartalmaz: DEP, FAR, TRA, COE, COX, ENT, EXI, CRO, TRZ, (INS), DIS, PRN, EOF, RTP, LAN | |
| 24 | A hajónaplóba történő adatrögzítés kezdete | LOG | A hajónaplóba történő adatrögzítés kezdetét jelölő elem | C |
| 25 | A hajó közösségi flotta-nyilvántartási száma (CFR) | IR | AAAXXXXXXXXX formátumban, ahol „A” az EU-n belüli első lajstromozás helye szerinti országot jelölő nagybetűs jel, „X” pedig egy betű vagy szám. | C |
| 26 | Halászhajó fő azonosító jelei | RC | Nemzetközi rádióhívójel | CIF, ha a CFR nem naprakész |
| 27 | Halászhajó külső azonosító jelei | XR | A hajótesten feltüntetett lajstromozási szám | O |
| 28 | Hajó neve | NA | A hajó neve | O |
| 29 | Parancsnok neve | MA | A parancsnok neve (az út során bekövetkező bármilyen változást a következő LOG-üzenetküldéskor be kell jelenteni) | C |
| 30 | Parancsnok címe | MD | A parancsnok címe (az út során bekövetkező bármilyen változást a következő LOG-üzenetküldéskor be kell jelenteni) | C |
| 31 | Lajstromozási ország | FS | Az a lobogó szerinti ország, ahol a hajót lajstromozták. ISO alpha-3 országkód | C |
| 32 | | | | |
| 33 | DEP: nyilatkozati elem | | A kikötőből való valamennyi induláskor el kell küldeni a következő üzenetben | |
| 34 | Indulási nyilatkozat kezdete | DEP | A kikötőből való indulásra vonatkozó nyilatkozat kezdetét jelölő elem | C |
| 35 | Dátum | DA | Indulás dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN) | C |
| 36 | Időpont | TI | Az indulás időpontja (ÓÓ:PP UTC-ben) | C |
| 37 | Kikötő neve | PO | A kikötő kódja (ISO alpha-2 országkód + hárombetűs kikötőkód). A kikötői kódok listája (CCPPP) felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. | C |
| 38 | Várható tevékenység | AA | A kódok listája felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. | CIF, ha a tervezett tevékenység tekintetében jelentést kell benyújtani erőkifejtésre vonatkozóan |
| 39 | Halászeszköz típusa | GE | A halászeszköz betűkódja a FAO nemzetközi szabvány szerinti statisztikai osztályozása alapján | CIF tervezett halászati tevékenység esetében |
| 40 | A fedélzeten szállított fogásokra vonatkozó résznyilatkozat (fajok listája, SPE-résznyilatkozatok) | SPE | (Lásd az SPE-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit) | CIF fedélzeten tartott fogás esetében |
| 41 | | | | |
| 42 | FAR: a halászati tevékenységről szóló nyilatkozat | | Minden egyes tengeren töltött napon éjfélig vagy a lobogó szerinti állam kérésére kell elküldeni | |
| 43 | A halászati tevékenységről szóló nyilatkozat kezdete | FAR | A halászati tevékenységről szóló nyilatkozat kezdetét jelölő elem | C |
| 44 | Az utolsó jelentés | LR | Ez az elem azt jelöli, hogy ez az utolsó elküldendő FAR-jelentés (LR=1). | CIF utolsó üzenet esetében |
| 45 | Ellenőrzés | IS | Ez az elem azt jelöli, hogy a halászati tevékenységről szóló jelentés a hajó fedélzetén elvégzett ellenőrzés után érkezett meg. (IS=1) | CIF, ha ellenőrzésre került sor |
| 46 | Dátum | DA | Az a dátum, amelyre vonatkozóan a tengeren tartózkodó hajó halászati tevékenységet jelentett be (ÉÉÉÉ-HH-NN) | C |
| 47 | Időpont | TI | A halászati tevékenység kezdési időpontja (ÓÓ:PP UTC-ben) | O |
| 48 | Résznyilatkozat: érintett terület | RAS | Abban az esetben kell megadni, ha nem volt fogás (a halászati erőkifejtés meghatározása céljából). A halászati erőkifejtés/védelmi intézkedések tekintetében érintett területeket jelölő kódok listája felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. (Lásd a RAS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.) | CIF |
| 49 | Halászati műveletek | FO | Halászati műveletek száma | O |
| 50 | Halászat időtartama | DU | A halászati tevékenység percben kifejezett időtartama – meghatározása: a halászat időtartama a tengeren töltött órák száma, levonva a halászterületek felé, között és az onnan való visszatéréskor hajózással töltött időt, az elkerülő manőverezéssel töltött időt, valamint az inaktív időszakokat és a javításra való várakozással töltött időt. | CIF szükség esetén (3) |
| 51 | Résznyilatkozat: eszköz | GEA | (Lásd a GEA-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.) | CIF bármilyen kísérlet esetében |
| 52 | Résznyilatkozat: eszköz elveszítése | GLS | (Lásd a GLS-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.) | CIF, ha a szabályok alapján szükséges (3) |
| 53 | A fogásokra vonatkozó résznyilatkozat (fajok listája, SPE-résznyilatkozatok) | SPE | (Lásd az SPE-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.) | CIF bármilyen halfogás esetében |
| 54 | | | | |
| 55 | RLC: áthelyezési nyilatkozat | | Akkor alkalmazandó, amikor a fogást (vagy annak részeit) áthelyezik a közös halászeszközből a hajóra, illetve a hajó rakteréből vagy halászeszközéből egy tároló hálóba, tartályba vagy ketrecbe (a hajón kívül), ahol az élő fogást kirakodásig tárolják. | |
| 56 | Az áthelyezési nyilatkozat kezdete | RLC | Az áthelyezési nyilatkozat kezdetét jelölő elem | C |
| 57 | Dátum | DA | Tengeren tartózkodó hajó esetében a fogás áthelyezésének dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN) | CIF |
| 58 | Időpont | TI | Az áthelyezés időpontja (ÓÓ:PP UTC-ben) | CIF |
| 59 | Átvevő hajó CFR-száma | IR | AAAXXXXXXXXX formátumban, ahol „A” az EU-n belüli első lajstromozás helye szerinti országot jelölő nagybetűs jel, „X” pedig egy betű vagy szám. | CIF közös halászati művelet és uniós hajó esetében |
| 60 | Átvevő hajó rádióhívójele | TT | Az átvevő hajó nemzetközi rádióhívójele | CIF közös halászati művelet esetében |
| 61 | Átvevő hajó lobogó szerinti állama | TC | A fogást átvevő hajó lobogó szerinti állama (ISO alpha-3 országkód) | CIF közös halászati művelet esetében |
| 62 | Egyéb partnerhajó(k) CFR-száma | RF | AAAXXXXXXXXX formátumban, ahol „A” az EU-n belüli első lajstromozás helye szerinti országot jelölő nagybetűs jel, „X” pedig egy betű vagy szám. | CIF közös halászati művelet esetében, ahol a partner uniós hajó |
| 63 | Egyéb partnerhajó(k) rádióhívójele | TF | A partnerhajó(k) nemzetközi rádióhívójele | CIF közös halászati művelet és egyéb partnerek esetében |
| 64 | Egyéb partnerhajó(k) szerinti állama | FC | A partnerhajó(k) lobogó szerinti állama (ISO alpha-3 országkód) | CIF közös halászati művelet és egyéb partnerek esetében |
| 65 | Áthelyezés rendeltetési helye | RT | Az áthelyezés rendeltetési helyének hárombetűs kódja (tároló háló: KNE, ketrec: CGE stb.) A kódok felkerülnek az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. | CIF |
| 66 | POS-résznyilatkozat | POS | Áthelyezés helyszíne (lásd a POS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit) | CIF |
| 67 | A fogásokra vonatkozó résznyilatkozat (fajok listája, SPE-résznyilatkozatok) | SPE | Áthelyezett halmennyiség (lásd az SPE-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit) | CIF |
| 68 | | | | |
| 69 | TRA: átrakodási nyilatkozat | | A fogások minden egyes átrakodásakor mind az átadónak, mind az átvevőnek nyilatkozatot kell benyújtania | |
| 70 | Az átrakodási nyilatkozat kezdete | TRA | Az átrakodási nyilatkozat kezdetét jelölő elem | C |
| 71 | Dátum | DA | A TRA kezdete (ÉÉÉÉ-HH-NN) | C |
| 72 | Időpont | TI | A TRA kezdete (ÓÓ:PP UTC-ben) | C |
| 73 | Résznyilatkozat: érintett terület | RAS | Az a földrajzi terület, ahol az átrakodást elvégezték. A halászati erőkifejtés/védelmi intézkedések tekintetében érintett területeket jelölő kódok listája felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. (Lásd a RAS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.) | CIF, ha tengeren történt |
| 74 | Kikötő neve | PO | A kikötő kódja (ISO alpha-2 országkód + hárombetűs kikötőkód). A kikötői kódok listája (CCPPP) felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. | CIF, ha kikötőben történt |
| 75 | Átvevő hajó CFR-száma | IR | AAAXXXXXXXXX formátumban, ahol „A” a lajstromozás szerinti uniós tagállamot jelölő nagybetűs jel, „X” pedig egy betű vagy szám. | CIF halászhajó esetében |
| 76 | Átrakodás: átvevő hajó | TT | Ha átadó hajó – az átvevő hajó nemzetközi rádióhívójele | C |
| 77 | Átrakodás: átvevő hajó lobogó szerinti állama | TC | Ha átadó hajó – a rakományt átvevő hajó lobogó szerinti állama (ISO alpha-3 országkód) | C |
| 78 | Átadó hajó CFR-száma | RF | AAAXXXXXXXXX formátumban, ahol „A” az EU-n belüli első lajstromozás helye szerinti országot jelölő nagybetűs jel, „X” pedig egy betű vagy szám. | CIF közösségi hajó esetében |
| 79 | Átrakodás: (átadó) hajó | TF | Ha átvevő hajó – a rakományt átadó hajó nemzetközi rádióhívójele | C |
| 80 | Átrakodás: átadó hajó lobogó szerinti állama | FC | Ha átvevő hajó – a rakományt átadó hajó lobogó szerinti állama (ISO alpha-3 országkód) | C |
| 81 | POS-résznyilatkozat | POS | (Lásd a POS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.) | CIF szükség esetén (3) (NEAFC- vagy NAFO-vizek) |
| 82 | Fogások átrakodása (fajok listája, SPE-résznyilatkozatok) | SPE | (Lásd az SPE-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.) | C |
| 83 | | | | |
| 84 | COE: halászati övezetbe való belépésre vonatkozó nyilatkozat | | Állomány-helyreállítási intézkedések hatálya alá tartozó területen vagy nyugati vizeken folytatott halászat esetén | |
| 85 | A halászati erőkifejtési nyilatkozat kezdete: halászati övezetbe való belépés | COE | A halászati erőkifejtés övezetébe való belépésre vonatkozó nyilatkozat kezdetét jelölő elem | C |
| 86 | Dátum | DA | A belépés dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN) | C |
| 87 | Időpont | TI | A belépés időpontja (ÓÓ:PP UTC-ben) | C |
| 88 | Célfaj(ok) | TS | Az övezetben való tartózkodás során célzott fajok (tengerfenéki, nyílt tengeri fajok, fésűskagylók, rákok). A teljes lista felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. | C |
| 89 | Résznyilatkozat: érintett terület | RAS | A hajó földrajzi helyzetének meghatározása.
  A halászati erőkifejtés/védelmi intézkedések tekintetében érintett területeket jelölő kódok listája felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. (Lásd a RAS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.) | C |
| 90 | A fedélzeten szállított fogásokra vonatkozó résznyilatkozat (fajok listája, SPE-résznyilatkozatok) | SPE | (Lásd az SPE-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.) | O |
| 91 | COX: halászati övezetből való kilépésre vonatkozó nyilatkozat | | Állomány-helyreállítási intézkedések hatálya alá tartozó területen vagy nyugati vizeken folytatott halászat esetén | |
| 92 | A halászati erőkifejtési nyilatkozat kezdete: halászati övezet elhagyása | COX | A halászati erőkifejtés övezetéből való kilépésre vonatkozó nyilatkozat kezdetét jelölő elem | C |
| 93 | Dátum | DA | A kilépés dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN) | C |
| 94 | Időpont | TI | A kilépés időpontja (ÓÓ:PP UTC-ben) | C |
| 95 | Célfaj(ok) | TS | Az övezetben való tartózkodás során célzott fajok (tengerfenéki, nyílt tengeri fajok, fésűskagylók, rákok). A teljes lista felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. | CIF, ha egyéb halászati tevékenység végzésére nem kerül sor |
| 96 | Résznyilatkozat: érintett terület | RAS | A hajó földrajzi helyzetének meghatározása. A halászati erőkifejtés/védelmi intézkedések tekintetében érintett területeket jelölő kódok listája felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. (Lásd a RAS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.) | CIF, ha egyéb halászati tevékenység végzésére nem kerül sor |
| 97 | Résznyilatkozat: helyzet | POS | A kilépés helyének földrajzi koordinátái (lásd a POS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit) | C |
| 98 | Résznyilatkozat: halászott fogások | SPE | Az övezetben való tartózkodás során halászott fogások (lásd az SPE-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit) | O |
| 99 | | | | |
| 100 | CRO: halászati övezeten való áthaladásra vonatkozó nyilatkozat | | Állomány-helyreállítási intézkedések hatálya alá tartozó területen vagy nyugati vizeken történő áthaladás esetén. | |
| 101 | A halászati erőkifejtési nyilatkozat kezdete: áthaladás halászati övezeten | CRO | A halászati erőkifejtés övezetén való áthaladásra vonatkozó nyilatkozat kezdetét jelölő elem (halászati művelet végzése nélkül). A COE és COX nyilatkozatokban csupán a DA TI POS adatokat kell meghatározni. | C |
| 102 | A halászati övezetbe való belépésre vonatkozó nyilatkozat | COE | (Lásd a COE-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.) | C |
| 103 | A halászati övezetből való kilépésre vonatkozó nyilatkozat | COX | (Lásd a COX-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.) | C |
| 104 | | | | |
| 105 | TRZ: több övezetet érintő halászatra vonatkozó nyilatkozat | | Több övezetet érintő halászat esetén | |
| 106 | A halászati erőkifejtési nyilatkozat kezdete: több övezetet érintő halászat | TRZ | A több övezetet érintő halászatra vonatkozó nyilatkozat kezdetét jelölő elem | C |
| 107 | Belépési nyilatkozat | COE | Első belépés (lásd a COE-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit) | C |
| 108 | Kilépési nyilatkozat | COX | Utolsó kilépés (lásd a COX-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit) | C |
| 109 | | | | |
| 110 | INS: ellenőrzési nyilatkozat | | E nyilatkozatot a hatóságok nyújtják be, nem a hajóparancsnok. | |
| 111 | Az ellenőrzési nyilatkozat kezdete | INS | Az ellenőrzési nyilatkozat kezdetét jelölő elem | O |
| 112 | Az ellenőrzés helye szerinti ország | IC | ISO alpha-3 országkód | O |
| 113 | Kijelölt ellenőr | IA | Minden államnak meg kell adnia az ellenőr azonosítására szolgáló négyjegyű számot. | O |
| 114 | Dátum | DA | Az ellenőrzés dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN) | O |
| 115 | Időpont | TI | Az ellenőrzés időpontja (ÓÓ:PP UTC-ben) | O |
| 116 | Résznyilatkozat: helyzet | POS | Az ellenőrzés helyének földrajzi koordinátái (lásd a POS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit) | O |
| 117 | | | | |
| 118 | DIS: a visszadobott halakra vonatkozó nyilatkozat | | | CIF szükség esetén (3) (NEAFC- vagy NAFO-vizek) |
| 119 | A visszadobott halakra vonatkozó nyilatkozat kezdete | DIS | A visszadobott halakra vonatkozó részleteket tartalmazó elem | C |
| 120 | Dátum | DA | A visszadobás dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN) | C |
| 121 | Időpont | TI | A visszadobás időpontja (ÓÓ:PP UTC-ben) | C |
| 122 | Résznyilatkozat: helyzet | POS | A visszadobás helyének földrajzi koordinátái (lásd a POS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit) | C |
| 123 | Résznyilatkozat: visszadobott halak | SPE | Visszadobott halak (lásd az SPE-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit) | C |
| 124 | | | | |
| 125 | PRN: a visszatérési nyilatkozatra vonatkozó előzetes értesítés | | A kikötőbe való visszatérés előtt kell elküldeni, vagy amennyiben azt a közösségi szabályok megkövetelik. | CIF szükség esetén (3) |
| 126 | Az előzetes értesítés kezdete | PRN | Az előzetes értesítési nyilatkozat kezdetét jelölő elem | C |
| 127 | Tervezett dátum | PD | A megérkezés/áthaladás tervezett dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN) | C |
| 128 | Tervezett időpont | PT | A megérkezés/áthaladás tervezett időpontja (ÓÓ:PP UTC-ben) | C |
| 129 | Kikötő neve | PO | A kikötő kódja (kétbetűs országkód (ISO alpha-2 országkód) + hárombetűs kikötőkód). A kikötői kódok listája (CCPPP) felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. | C |
| 130 | Résznyilatkozat: érintett terület | RAS | A halászterület a tőkehalra vonatkozó előzetes értesítés elkészítésének alapjául szolgál. A halászati erőkifejtés/védelmi intézkedések tekintetében érintett területeket jelölő kódok listája felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. (Lásd a RAS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.) | CIF a Balti-tengeren |
| 131 | Tervezett kirakodási dátum | DA | A kirakodás tervezett dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN) a Balti-tengeren | CIF a Balti-tengeren |
| 132 | Tervezett kirakodási időpont | TI | A kirakodás tervezett időpontja (ÉÉÉÉ-HH-NN) a Balti-tengeren | CIF a Balti-tengeren |
| 133 | A fedélzeten szállított fogásokra vonatkozó résznyilatkozatok (fajok listája, SPE-résznyilatkozatok) | SPE | A fedélzeten található fogások (nyílt tengeri fogások esetében meg kell határozni az ICES övezetet) (lásd a SPE-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit) | C |
| 134 | Résznyilatkozat: helyzet | POS | A területre/övezetbe való belépés, illetve az onnan való kilépés helyének földrajzi koordinátái (Lásd a POS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.) | CIF |
| 135 | | | | |
| 136 | EOF: a halászat befejezéséről szóló nyilatkozat | | Haladéktalanul az utolsó halászati művelet befejezése után, a kikötőbe való visszatérés és a halfogás kirakodása előtt kell elküldeni | |
| 137 | A fogási nyilatkozat ellenjegyzésének kezdete | EOF | A halászati műveletek – kikötőbe való visszatérés előtti – befejezését jelölő elem | C |
| 138 | Dátum | DA | Az ellenjegyzés dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN) | C |
| 139 | Időpont | TI | Az ellenjegyzés időpontja (ÓÓ:PP UTC-ben) | C |
| 140 | | | | |
| 141 | RTP: visszatérési nyilatkozat | | A kikötőbe való belépéskor, bármely PRN-nyilatkozat elküldése után, de még a halrakomány kirakodása előtt kell elküldeni | |
| 142 | A visszatérési nyilatkozat kezdete | RTP | A halászút végén a kikötőbe való visszatérést jelölő elem | C |
| 143 | Dátum | DA | A visszatérés dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN) | C |
| 144 | Időpont | TI | A visszatérés időpontja (ÓÓ:PP UTC-ben) | C |
| 145 | Kikötő neve | PO | A kikötői kódok ((ISO alpha-3 országkód) + hárombetűs kikötőkód) listája (CCPPP) felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. | C |
| 146 | Visszatérés oka | RE | A kikötőbe való visszatérés oka (pl. a hajó biztonságba helyezése, készletek felvétele, kirakodás). A visszatérés okát jelölő kódok jegyzéke felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. | CIF |
| 147 | | | | |
| 148 | LAN: kirakodási nyilatkozat | | A fogások kirakodása után kell elküldeni. | |
| 149 | A kirakodási nyilatkozat kezdete | LAN | A kirakodási nyilatkozat kezdetét jelölő elem | C |
| 150 | Dátum | DA | (ÉÉÉÉ-HH-NN – a kirakodás dátuma) | C |
| 151 | Időpont | TI | ÓÓ:PP UTC-ben – a kirakodás időpontja | C |
| 152 | Küldő típusa | TS | hárombetűs kód (MAS: parancsnok, REP: a parancsnok képviselője, AGE: ügynök) | C |
| 153 | Kikötő neve | PO | A kikötő kódja (kétbetűs országkód (ISO alpha-2 országkód) + hárombetűs kikötőkód). A kikötői kódok listája (CCPPP) felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. | C |
| 154 | A kirakodott fogásokra vonatkozó résznyilatkozat (SPE-lista a PRO-résznyilatkozatokkal együtt) | SPE | Fajok, halászterületek, kirakodott zsákmány tömege, kapcsolódó halászeszközök és kiszerelések (lásd az SPE-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit) | C |
| 155 | | | | |
| 156 | POS: a helyzetre vonatkozó résznyilatkozat | | | |
| 157 | A helyzetre vonatkozó résznyilatkozat kezdete | POS | A földrajzi helyzet koordinátáit tartalmazó elem | C |
| 158 | Földrajzi szélesség (tizedes pontossággal) | LT | A VMS esetében használt WGS84-formátumban kifejezett földrajzi szélesség | C |
| 159 | Földrajzi hosszúság (tizedes pontossággal) | LG | A VMS esetében használt WGS84-formátumban kifejezett földrajzi hosszúság | C |
| 160 | | | | |
| 161 | GEA: a halászeszköz telepítésére vonatkozó résznyilatkozat | | | |
| 162 | A halászeszköz telepítésére vonatkozó résznyilatkozat kezdete | GEA | A földrajzi helyzet koordinátáit tartalmazó elem | C |
| 163 | Halászeszköz típusa | GE | A halászeszköz kódja a FAO nemzetközi szabvány szerinti statisztikai osztályozása alapján | C |
| 164 | Hálószembőség | ME | A háló szembősége (milliméterben) | CIF, ha a halászeszköz a méretre vonatkozó előírás hatálya alá tartozik |
| 165 | Halászeszköz kapacitása | GC | A halászeszközök mérete és száma | CIF, ha szükséges a telepített háló típusa szerint |
| 166 | Halászati műveletek | FO | A halászati műveletek (fogások) száma 24 órás periódusban | CIF, ha a hajó mélytengeri állományok halászatára feljogosító engedéllyel rendelkezik |
| 167 | Halászat időtartama | DU | A halászeszköz telepítésének időtartama órában kifejezve | CIF, ha a hajó mélytengeri állományok halászatára feljogosító engedéllyel rendelkezik |
| 168 | Résznyilatkozat: halászeszköz kivetése | GES | A halászeszköz kivetésére vonatkozó résznyilatkozat (lásd a GES-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit) | CIF szükség esetén (3) (a hajó statikus vagy rögzített eszközt használ) |
| 169 | Résznyilatkozat: behúzott halászeszköz | GER | A halászeszköz behúzására vonatkozó résznyilatkozat (lásd a GER-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit) | CIF: szükség esetén (3) (a hajó statikus vagy rögzített eszközt használ) |
| 170 | Résznyilatkozat: kopoltyúháló telepítése | GIL | Résznyilatkozat: kopoltyúháló telepítése
  (lásd a GIL-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit) | CIF, ha a hajó engedéllyel rendelkezik az ICES IIIa, IVa, IVb, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k és XII övezetben folytatott halászatra |
| 171 | Halászati mélységek | FD | A vízfelszín és a halászeszköz legmélyebben lévő része közötti távolság (méterben) A vontatott halászeszközt, horogsort és rögzített hálókat használó hajókra vonatkozik. | CIF mélytengeri, illetve norvég vizeken folytatott halászat esetében |
| 172 | Átlagos horogszám a horogsoron | NH | A horogsorra erősített horgok átlagos száma | CIF mélytengeri, illetve norvég vizeken folytatott halászat esetében |
| 173 | Átlagos hálóhossz | GL | Rögzített hálók alkalmazása esetén az átlagos hálóhossz (méterben) | CIF mélytengeri, illetve norvég vizeken folytatott halászat esetében |
| 174 | Átlagos hálómagasság | GD | Rögzített hálók alkalmazása esetén az átlagos hálómagasság (méterben) | CIF: mélytengeri, illetve norvég vizeken folytatott halászat esetében |
| 175 | | | | |
| 176 | GES: halászeszköz kivetésére vonatkozó résznyilatkozat | | | CIF, ha a szabályok alapján szükséges (3) |
| 177 | A helyzetre vonatkozó résznyilatkozat kezdete | GES | A halászeszköz kivetésére vonatkozó adatokat tartalmazó elem | C |
| 178 | Dátum | DA | A halászeszköz kivetésének dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN) | C |
| 179 | Időpont | TI | A halászeszköz kivetésének időpontja (ÓÓ:PP UTC-ben) | C |
| 180 | Résznyilatkozat: helyzet | POS | A kivetés helyének földrajzi koordinátái (lásd a POS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit) | C |
| 181 | | | | |
| 182 | GER: behúzott halászeszközre vonatkozó résznyilatkozat | | | CIF, ha a szabályok alapján szükséges (3) |
| 183 | A helyzetre vonatkozó résznyilatkozat kezdete | GER | A behúzott halászeszközre vonatkozó adatokat tartalmazó elem | C |
| 184 | Dátum | DA | A halászeszköz behúzásának dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN) | C |
| 185 | Időpont | TI | A halászeszköz behúzásának időpontja (ÓÓ:PP UTC-ben) | C |
| 186 | Résznyilatkozat: helyzet | POS | A behúzás helyének földrajzi koordinátái (lásd a POS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit) | C |
| 187 | GIL: kopoltyúháló telepítésére vonatkozó résznyilatkozat | | | CIF, ha a hajó engedéllyel rendelkezik az ICES IIIa, IVa, IVb, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k és XII övezetben folytatott halászatra |
| 188 | A kopoltyúhálóra vonatkozó résznyilatkozat kezdete | GIL | A kopoltyúháló telepítésének kezdetét jelölő elem | |
| 189 | Egy-egy háló névleges hossza | NL | Ezt az információt valamennyi halászút során rögzíteni kell (méterben) | C |
| 190 | Hálók száma | NN | A hálócsoportban található hálók száma | C |
| 191 | Hálócsoportok száma | FL | A telepített hálócsoportok száma | C |
| 192 | Résznyilatkozat: helyzet | POS | Az egyes hálócsoportok földrajzi helyzete (lásd a POS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit) | C |
| 193 | Az egyes telepített hálócsoportok merítési mélysége | FD | Az egyes telepített hálócsoportok merítési mélysége (a vízfelszín és a halászeszköz legmélyebben lévő része közötti távolság) | C |
| 194 | Az egyes telepített hálócsoportok merítési ideje | ST | Az egyes telepített hálócsoportok merítési ideje | C |
| 195 | | | | |
| 196 | GLS: halászeszköz elveszítésére vonatkozó résznyilatkozat | | Rögzített halászeszköz elveszítése | CIF, ha a szabályok alapján szükséges (3) |
| 197 | A GLS-résznyilatkozat kezdete | GLS | Az elveszített rögzített halászeszközökre vonatkozó adatok | |
| 198 | Az eszköz elveszítésének dátuma | DA | A halászeszköz elveszítésének dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN) | C |
| 199 | Egységek száma | NN | Elveszített eszközök száma | CIF |
| 200 | Résznyilatkozat: helyzet | POS | Az eszköz utolsó ismert helyének földrajzi koordinátái (lásd a POS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit) | CIF |
| 201 | | | | |
| 202 | RAS: az érintett területre vonatkozó résznyilatkozat | RAS | Az érintett terület a vonatkozó jelentéstételi követelmény függvényében – legalább egy mezőt ki kell tölteni. A kódok listája felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. | CIF |
| 203 | FAO-terület | FA | FAO-terület (pl. 27) | CIF |
| 204 | FAO (ICES) alterület | SA | FAO (ICES) alterület (pl. 3) | CIF |
| 205 | FAO (ICES) körzet | ID | FAO (ICES) körzet (pl. d) | CIF |
| 206 | FAO (ICES) alkörzet | SD | FAO (ICES) alkörzet (pl. 24) (azaz a fentiekkel együtt értelmezve: 27.3.d.24) | CIF |
| 207 | Gazdasági övezet | EZ | Gazdasági övezet | CIF |
| 208 | ICES statisztikai négyszög | SR | ICES statisztikai négyszög (pl. 49E6) | CIF |
| 209 | A halászati erőkifejtés övezete | FE | A kódok listája felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. | CIF |
| 210 | Résznyilatkozat: helyzet | POS | (Lásd a POS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.) | CIF |
| 211 | | | | |
| 212 | SPE: fajokra vonatkozó résznyilatkozat | | Fajonkénti összmennyiség | |
| 213 | Az SPE-résznyilatkozat kezdete | SPE | A kifogott halakra vonatkozó részletes információk fajonkénti bontásban | C |
| 214 | Faj neve | SN | A faj neve (FAO alpha-3 kód) | C |
| 215 | Zsákmány tömege | WT | A kontextustól függően ez a tétel vonatkozhat a következők egyikére:






  1. | a fogási időszakban halászott zsákmány össztömege (kilogrammban) |

Sz.

Elem vagy attribútum neve

Kód

Ismertetés és tartalom

Kötelező (C)/Feltételesen kötelező (CIF) (2)/Nem kötelező (O) (3)

1

ERS-üzenet

2

Üzenet kezdete

ERS

Az ERS-üzenet kezdetét jelölő elem

C

3

Cím

AD

Az üzenet címzettje (ISO alpha-3 országkód)

C

4

Feladó

FR

Az adattovábbító állam (ISO alpha-3 országkód)

C

5

Üzenet (adatrögzítés) száma

RN

Az üzenet sorszáma (CCC99999999 formátumban)

C

6

Üzenet (adatrögzítés) dátuma

RD

Az üzenetküldés dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN)

C

7

Üzenet (adatrögzítés) időpontja

RT

Az üzenetküldés időpontja (ÓÓ-PP UTC-ben)

C

8

Üzenet típusa

TM

Üzenettípus (Hajónapló: típus = LOG, nyugtázás: típus = RET, helyesbítés: típus = COR, illetve értékesítési bizonylatok: típus = SAL)

C

9

Próbaüzenet

TS

A kód próbaüzenetet jelöl

CIF TEST

10

11

Amikor az üzenet típusa RET

(TM=RET)

A RET nyugtázó üzenet

12

A következő attribútumokat kell meghatározni

Az üzenet nyugtázza az RN-kóddal azonosított üzenet megfelelő vagy nem megfelelő vételét

13

Elküldött üzenet száma

RN

A halászati felügyelő központ (FMC) által nyugtázott üzenet sorszáma (CCC99999999)

C

14

Visszajelzés

RS

A beérkező üzenet/jelentés státuszát jelöli. A kódok listája felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra.

C

15

Elutasítás oka (ha van)

RE

Az elutasítást megindokoló szabad szöveg.

O

16

17

Amikor az üzenet típusa COR

(TM=COR)

A COR helyesbítő üzenet

18

A következő attribútumokat kell meghatározni

Az üzenet egy korábbi üzenetet helyesbít, és az üzenetben foglalt információ teljes egészében helyettesíti a korábbi, RN-kóddal azonosított üzenetet.

19

Eredeti üzenet száma

RN

A helyesbített üzenet száma (CCC99999999 formátumban)

C

20

Helyesbítés oka

RE

A kódok listája a következő oldalon található: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control_enforcement_en.htm

O

21

22

Amikor az üzenet típusa: LOG

(TM=LOG)

A LOG a hajónaplóra vonatkozó nyilatkozat

23

A következő attribútumokat kell meghatározni

A LOG a következő nyilatkozatok közül egyet vagy többet tartalmaz: DEP, FAR, TRA, COE, COX, ENT, EXI, CRO, TRZ, (INS), DIS, PRN, EOF, RTP, LAN

24

A hajónaplóba történő adatrögzítés kezdete

LOG

A hajónaplóba történő adatrögzítés kezdetét jelölő elem

C

25

A hajó közösségi flotta-nyilvántartási száma (CFR)

IR

AAAXXXXXXXXX formátumban, ahol „A” az EU-n belüli első lajstromozás helye szerinti országot jelölő nagybetűs jel, „X” pedig egy betű vagy szám.

C

26

Halászhajó fő azonosító jelei

RC

Nemzetközi rádióhívójel

CIF, ha a CFR nem naprakész

27

Halászhajó külső azonosító jelei

XR

A hajótesten feltüntetett lajstromozási szám

O

28

Hajó neve

NA

A hajó neve

O

29

Parancsnok neve

MA

A parancsnok neve (az út során bekövetkező bármilyen változást a következő LOG-üzenetküldéskor be kell jelenteni)

C

30

Parancsnok címe

MD

A parancsnok címe (az út során bekövetkező bármilyen változást a következő LOG-üzenetküldéskor be kell jelenteni)

C

31

Lajstromozási ország

FS

Az a lobogó szerinti ország, ahol a hajót lajstromozták. ISO alpha-3 országkód

C

32

33

DEP: nyilatkozati elem

A kikötőből való valamennyi induláskor el kell küldeni a következő üzenetben

34

Indulási nyilatkozat kezdete

DEP

A kikötőből való indulásra vonatkozó nyilatkozat kezdetét jelölő elem

C

35

Dátum

DA

Indulás dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN)

C

36

Időpont

TI

Az indulás időpontja (ÓÓ:PP UTC-ben)

C

37

Kikötő neve

PO

A kikötő kódja (ISO alpha-2 országkód + hárombetűs kikötőkód). A kikötői kódok listája (CCPPP) felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra.

C

38

Várható tevékenység

AA

A kódok listája felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra.

CIF, ha a tervezett tevékenység tekintetében jelentést kell benyújtani erőkifejtésre vonatkozóan

39

Halászeszköz típusa

GE

A halászeszköz betűkódja a FAO nemzetközi szabvány szerinti statisztikai osztályozása alapján

CIF tervezett halászati tevékenység esetében

40

A fedélzeten szállított fogásokra vonatkozó résznyilatkozat (fajok listája, SPE-résznyilatkozatok)

SPE

(Lásd az SPE-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit)

CIF fedélzeten tartott fogás esetében

41

42

FAR: a halászati tevékenységről szóló nyilatkozat

Minden egyes tengeren töltött napon éjfélig vagy a lobogó szerinti állam kérésére kell elküldeni

43

A halászati tevékenységről szóló nyilatkozat kezdete

FAR

A halászati tevékenységről szóló nyilatkozat kezdetét jelölő elem

C

44

Az utolsó jelentés

LR

Ez az elem azt jelöli, hogy ez az utolsó elküldendő FAR-jelentés (LR=1).

CIF utolsó üzenet esetében

45

Ellenőrzés

IS

Ez az elem azt jelöli, hogy a halászati tevékenységről szóló jelentés a hajó fedélzetén elvégzett ellenőrzés után érkezett meg. (IS=1)

CIF, ha ellenőrzésre került sor

46

Dátum

DA

Az a dátum, amelyre vonatkozóan a tengeren tartózkodó hajó halászati tevékenységet jelentett be (ÉÉÉÉ-HH-NN)

C

47

Időpont

TI

A halászati tevékenység kezdési időpontja (ÓÓ:PP UTC-ben)

O

48

Résznyilatkozat: érintett terület

RAS

Abban az esetben kell megadni, ha nem volt fogás (a halászati erőkifejtés meghatározása céljából). A halászati erőkifejtés/védelmi intézkedések tekintetében érintett területeket jelölő kódok listája felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. (Lásd a RAS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

CIF

49

Halászati műveletek

FO

Halászati műveletek száma

O

50

Halászat időtartama

DU

A halászati tevékenység percben kifejezett időtartama – meghatározása: a halászat időtartama a tengeren töltött órák száma, levonva a halászterületek felé, között és az onnan való visszatéréskor hajózással töltött időt, az elkerülő manőverezéssel töltött időt, valamint az inaktív időszakokat és a javításra való várakozással töltött időt.

CIF szükség esetén (3)

51

Résznyilatkozat: eszköz

GEA

(Lásd a GEA-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

CIF bármilyen kísérlet esetében

52

Résznyilatkozat: eszköz elveszítése

GLS

(Lásd a GLS-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

CIF, ha a szabályok alapján szükséges (3)

53

A fogásokra vonatkozó résznyilatkozat (fajok listája, SPE-résznyilatkozatok)

SPE

(Lásd az SPE-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

CIF bármilyen halfogás esetében

54

55

RLC: áthelyezési nyilatkozat

Akkor alkalmazandó, amikor a fogást (vagy annak részeit) áthelyezik a közös halászeszközből a hajóra, illetve a hajó rakteréből vagy halászeszközéből egy tároló hálóba, tartályba vagy ketrecbe (a hajón kívül), ahol az élő fogást kirakodásig tárolják.

56

Az áthelyezési nyilatkozat kezdete

RLC

Az áthelyezési nyilatkozat kezdetét jelölő elem

C

57

Dátum

DA

Tengeren tartózkodó hajó esetében a fogás áthelyezésének dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN)

CIF

58

Időpont

TI

Az áthelyezés időpontja (ÓÓ:PP UTC-ben)

CIF

59

Átvevő hajó CFR-száma

IR

AAAXXXXXXXXX formátumban, ahol „A” az EU-n belüli első lajstromozás helye szerinti országot jelölő nagybetűs jel, „X” pedig egy betű vagy szám.

CIF közös halászati művelet és uniós hajó esetében

60

Átvevő hajó rádióhívójele

TT

Az átvevő hajó nemzetközi rádióhívójele

CIF közös halászati művelet esetében

61

Átvevő hajó lobogó szerinti állama

TC

A fogást átvevő hajó lobogó szerinti állama (ISO alpha-3 országkód)

CIF közös halászati művelet esetében

62

Egyéb partnerhajó(k) CFR-száma

RF

AAAXXXXXXXXX formátumban, ahol „A” az EU-n belüli első lajstromozás helye szerinti országot jelölő nagybetűs jel, „X” pedig egy betű vagy szám.

CIF közös halászati művelet esetében, ahol a partner uniós hajó

63

Egyéb partnerhajó(k) rádióhívójele

TF

A partnerhajó(k) nemzetközi rádióhívójele

CIF közös halászati művelet és egyéb partnerek esetében

64

Egyéb partnerhajó(k) szerinti állama

FC

A partnerhajó(k) lobogó szerinti állama (ISO alpha-3 országkód)

CIF közös halászati művelet és egyéb partnerek esetében

65

Áthelyezés rendeltetési helye

RT

Az áthelyezés rendeltetési helyének hárombetűs kódja (tároló háló: KNE, ketrec: CGE stb.) A kódok felkerülnek az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra.

CIF

66

POS-résznyilatkozat

POS

Áthelyezés helyszíne (lásd a POS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit)

CIF

67

A fogásokra vonatkozó résznyilatkozat (fajok listája, SPE-résznyilatkozatok)

SPE

Áthelyezett halmennyiség (lásd az SPE-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit)

CIF

68

69

TRA: átrakodási nyilatkozat

A fogások minden egyes átrakodásakor mind az átadónak, mind az átvevőnek nyilatkozatot kell benyújtania

70

Az átrakodási nyilatkozat kezdete

TRA

Az átrakodási nyilatkozat kezdetét jelölő elem

C

71

Dátum

DA

A TRA kezdete (ÉÉÉÉ-HH-NN)

C

72

Időpont

TI

A TRA kezdete (ÓÓ:PP UTC-ben)

C

73

Résznyilatkozat: érintett terület

RAS

Az a földrajzi terület, ahol az átrakodást elvégezték. A halászati erőkifejtés/védelmi intézkedések tekintetében érintett területeket jelölő kódok listája felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. (Lásd a RAS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

CIF, ha tengeren történt

74

Kikötő neve

PO

A kikötő kódja (ISO alpha-2 országkód + hárombetűs kikötőkód). A kikötői kódok listája (CCPPP) felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra.

CIF, ha kikötőben történt

75

Átvevő hajó CFR-száma

IR

AAAXXXXXXXXX formátumban, ahol „A” a lajstromozás szerinti uniós tagállamot jelölő nagybetűs jel, „X” pedig egy betű vagy szám.

CIF halászhajó esetében

76

Átrakodás: átvevő hajó

TT

Ha átadó hajó – az átvevő hajó nemzetközi rádióhívójele

C

77

Átrakodás: átvevő hajó lobogó szerinti állama

TC

Ha átadó hajó – a rakományt átvevő hajó lobogó szerinti állama (ISO alpha-3 országkód)

C

78

Átadó hajó CFR-száma

RF

AAAXXXXXXXXX formátumban, ahol „A” az EU-n belüli első lajstromozás helye szerinti országot jelölő nagybetűs jel, „X” pedig egy betű vagy szám.

CIF közösségi hajó esetében

79

Átrakodás: (átadó) hajó

TF

Ha átvevő hajó – a rakományt átadó hajó nemzetközi rádióhívójele

C

80

Átrakodás: átadó hajó lobogó szerinti állama

FC

Ha átvevő hajó – a rakományt átadó hajó lobogó szerinti állama (ISO alpha-3 országkód)

C

81

POS-résznyilatkozat

POS

(Lásd a POS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

CIF szükség esetén (3) (NEAFC- vagy NAFO-vizek)

82

Fogások átrakodása (fajok listája, SPE-résznyilatkozatok)

SPE

(Lásd az SPE-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

C

83

84

COE: halászati övezetbe való belépésre vonatkozó nyilatkozat

Állomány-helyreállítási intézkedések hatálya alá tartozó területen vagy nyugati vizeken folytatott halászat esetén

85

A halászati erőkifejtési nyilatkozat kezdete: halászati övezetbe való belépés

COE

A halászati erőkifejtés övezetébe való belépésre vonatkozó nyilatkozat kezdetét jelölő elem

C

86

Dátum

DA

A belépés dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN)

C

87

Időpont

TI

A belépés időpontja (ÓÓ:PP UTC-ben)

C

88

Célfaj(ok)

TS

Az övezetben való tartózkodás során célzott fajok (tengerfenéki, nyílt tengeri fajok, fésűskagylók, rákok). A teljes lista felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra.

C

89

Résznyilatkozat: érintett terület

RAS

A hajó földrajzi helyzetének meghatározása.

A halászati erőkifejtés/védelmi intézkedések tekintetében érintett területeket jelölő kódok listája felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. (Lásd a RAS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

C

90

A fedélzeten szállított fogásokra vonatkozó résznyilatkozat (fajok listája, SPE-résznyilatkozatok)

SPE

(Lásd az SPE-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

O

91

COX: halászati övezetből való kilépésre vonatkozó nyilatkozat

Állomány-helyreállítási intézkedések hatálya alá tartozó területen vagy nyugati vizeken folytatott halászat esetén

92

A halászati erőkifejtési nyilatkozat kezdete: halászati övezet elhagyása

COX

A halászati erőkifejtés övezetéből való kilépésre vonatkozó nyilatkozat kezdetét jelölő elem

C

93

Dátum

DA

A kilépés dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN)

C

94

Időpont

TI

A kilépés időpontja (ÓÓ:PP UTC-ben)

C

95

Célfaj(ok)

TS

Az övezetben való tartózkodás során célzott fajok (tengerfenéki, nyílt tengeri fajok, fésűskagylók, rákok). A teljes lista felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra.

CIF, ha egyéb halászati tevékenység végzésére nem kerül sor

96

Résznyilatkozat: érintett terület

RAS

A hajó földrajzi helyzetének meghatározása. A halászati erőkifejtés/védelmi intézkedések tekintetében érintett területeket jelölő kódok listája felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. (Lásd a RAS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

CIF, ha egyéb halászati tevékenység végzésére nem kerül sor

97

Résznyilatkozat: helyzet

POS

A kilépés helyének földrajzi koordinátái (lásd a POS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit)

C

98

Résznyilatkozat: halászott fogások

SPE

Az övezetben való tartózkodás során halászott fogások (lásd az SPE-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit)

O

99

100

CRO: halászati övezeten való áthaladásra vonatkozó nyilatkozat

Állomány-helyreállítási intézkedések hatálya alá tartozó területen vagy nyugati vizeken történő áthaladás esetén.

101

A halászati erőkifejtési nyilatkozat kezdete: áthaladás halászati övezeten

CRO

A halászati erőkifejtés övezetén való áthaladásra vonatkozó nyilatkozat kezdetét jelölő elem (halászati művelet végzése nélkül). A COE és COX nyilatkozatokban csupán a DA TI POS adatokat kell meghatározni.

C

102

A halászati övezetbe való belépésre vonatkozó nyilatkozat

COE

(Lásd a COE-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

C

103

A halászati övezetből való kilépésre vonatkozó nyilatkozat

COX

(Lásd a COX-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

C

104

105

TRZ: több övezetet érintő halászatra vonatkozó nyilatkozat

Több övezetet érintő halászat esetén

106

A halászati erőkifejtési nyilatkozat kezdete: több övezetet érintő halászat

TRZ

A több övezetet érintő halászatra vonatkozó nyilatkozat kezdetét jelölő elem

C

107

Belépési nyilatkozat

COE

Első belépés (lásd a COE-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit)

C

108

Kilépési nyilatkozat

COX

Utolsó kilépés (lásd a COX-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit)

C

109

110

INS: ellenőrzési nyilatkozat

E nyilatkozatot a hatóságok nyújtják be, nem a hajóparancsnok.

111

Az ellenőrzési nyilatkozat kezdete

INS

Az ellenőrzési nyilatkozat kezdetét jelölő elem

O

112

Az ellenőrzés helye szerinti ország

IC

ISO alpha-3 országkód

O

113

Kijelölt ellenőr

IA

Minden államnak meg kell adnia az ellenőr azonosítására szolgáló négyjegyű számot.

O

114

Dátum

DA

Az ellenőrzés dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN)

O

115

Időpont

TI

Az ellenőrzés időpontja (ÓÓ:PP UTC-ben)

O

116

Résznyilatkozat: helyzet

POS

Az ellenőrzés helyének földrajzi koordinátái (lásd a POS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit)

O

117

118

DIS: a visszadobott halakra vonatkozó nyilatkozat

CIF szükség esetén (3) (NEAFC- vagy NAFO-vizek)

119

A visszadobott halakra vonatkozó nyilatkozat kezdete

DIS

A visszadobott halakra vonatkozó részleteket tartalmazó elem

C

120

Dátum

DA

A visszadobás dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN)

C

121

Időpont

TI

A visszadobás időpontja (ÓÓ:PP UTC-ben)

C

122

Résznyilatkozat: helyzet

POS

A visszadobás helyének földrajzi koordinátái (lásd a POS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit)

C

123

Résznyilatkozat: visszadobott halak

SPE

Visszadobott halak (lásd az SPE-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit)

C

124

125

PRN: a visszatérési nyilatkozatra vonatkozó előzetes értesítés

A kikötőbe való visszatérés előtt kell elküldeni, vagy amennyiben azt a közösségi szabályok megkövetelik.

CIF szükség esetén (3)

126

Az előzetes értesítés kezdete

PRN

Az előzetes értesítési nyilatkozat kezdetét jelölő elem

C

127

Tervezett dátum

PD

A megérkezés/áthaladás tervezett dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN)

C

128

Tervezett időpont

PT

A megérkezés/áthaladás tervezett időpontja (ÓÓ:PP UTC-ben)

C

129

Kikötő neve

PO

A kikötő kódja (kétbetűs országkód (ISO alpha-2 országkód) + hárombetűs kikötőkód). A kikötői kódok listája (CCPPP) felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra.

C

130

Résznyilatkozat: érintett terület

RAS

A halászterület a tőkehalra vonatkozó előzetes értesítés elkészítésének alapjául szolgál. A halászati erőkifejtés/védelmi intézkedések tekintetében érintett területeket jelölő kódok listája felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. (Lásd a RAS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

CIF a Balti-tengeren

131

Tervezett kirakodási dátum

DA

A kirakodás tervezett dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN) a Balti-tengeren

CIF a Balti-tengeren

132

Tervezett kirakodási időpont

TI

A kirakodás tervezett időpontja (ÉÉÉÉ-HH-NN) a Balti-tengeren

CIF a Balti-tengeren

133

A fedélzeten szállított fogásokra vonatkozó résznyilatkozatok (fajok listája, SPE-résznyilatkozatok)

SPE

A fedélzeten található fogások (nyílt tengeri fogások esetében meg kell határozni az ICES övezetet) (lásd a SPE-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit)

C

134

Résznyilatkozat: helyzet

POS

A területre/övezetbe való belépés, illetve az onnan való kilépés helyének földrajzi koordinátái (Lásd a POS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

CIF

135

136

EOF: a halászat befejezéséről szóló nyilatkozat

Haladéktalanul az utolsó halászati művelet befejezése után, a kikötőbe való visszatérés és a halfogás kirakodása előtt kell elküldeni

137

A fogási nyilatkozat ellenjegyzésének kezdete

EOF

A halászati műveletek – kikötőbe való visszatérés előtti – befejezését jelölő elem

C

138

Dátum

DA

Az ellenjegyzés dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN)

C

139

Időpont

TI

Az ellenjegyzés időpontja (ÓÓ:PP UTC-ben)

C

140

141

RTP: visszatérési nyilatkozat

A kikötőbe való belépéskor, bármely PRN-nyilatkozat elküldése után, de még a halrakomány kirakodása előtt kell elküldeni

142

A visszatérési nyilatkozat kezdete

RTP

A halászút végén a kikötőbe való visszatérést jelölő elem

C

143

Dátum

DA

A visszatérés dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN)

C

144

Időpont

TI

A visszatérés időpontja (ÓÓ:PP UTC-ben)

C

145

Kikötő neve

PO

A kikötői kódok ((ISO alpha-3 országkód) + hárombetűs kikötőkód) listája (CCPPP) felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra.

C

146

Visszatérés oka

RE

A kikötőbe való visszatérés oka (pl. a hajó biztonságba helyezése, készletek felvétele, kirakodás). A visszatérés okát jelölő kódok jegyzéke felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra.

CIF

147

148

LAN: kirakodási nyilatkozat

A fogások kirakodása után kell elküldeni.

149

A kirakodási nyilatkozat kezdete

LAN

A kirakodási nyilatkozat kezdetét jelölő elem

C

150

Dátum

DA

(ÉÉÉÉ-HH-NN – a kirakodás dátuma)

C

151

Időpont

TI

ÓÓ:PP UTC-ben – a kirakodás időpontja

C

152

Küldő típusa

TS

hárombetűs kód (MAS: parancsnok, REP: a parancsnok képviselője, AGE: ügynök)

C

153

Kikötő neve

PO

A kikötő kódja (kétbetűs országkód (ISO alpha-2 országkód) + hárombetűs kikötőkód). A kikötői kódok listája (CCPPP) felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra.

C

154

A kirakodott fogásokra vonatkozó résznyilatkozat (SPE-lista a PRO-résznyilatkozatokkal együtt)

SPE

Fajok, halászterületek, kirakodott zsákmány tömege, kapcsolódó halászeszközök és kiszerelések (lásd az SPE-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit)

C

155

156

POS: a helyzetre vonatkozó résznyilatkozat

157

A helyzetre vonatkozó résznyilatkozat kezdete

POS

A földrajzi helyzet koordinátáit tartalmazó elem

C

158

Földrajzi szélesség (tizedes pontossággal)

LT

A VMS esetében használt WGS84-formátumban kifejezett földrajzi szélesség

C

159

Földrajzi hosszúság (tizedes pontossággal)

LG

A VMS esetében használt WGS84-formátumban kifejezett földrajzi hosszúság

C

160

161

GEA: a halászeszköz telepítésére vonatkozó résznyilatkozat

162

A halászeszköz telepítésére vonatkozó résznyilatkozat kezdete

GEA

A földrajzi helyzet koordinátáit tartalmazó elem

C

163

Halászeszköz típusa

GE

A halászeszköz kódja a FAO nemzetközi szabvány szerinti statisztikai osztályozása alapján

C

164

Hálószembőség

ME

A háló szembősége (milliméterben)

CIF, ha a halászeszköz a méretre vonatkozó előírás hatálya alá tartozik

165

Halászeszköz kapacitása

GC

A halászeszközök mérete és száma

CIF, ha szükséges a telepített háló típusa szerint

166

Halászati műveletek

FO

A halászati műveletek (fogások) száma 24 órás periódusban

CIF, ha a hajó mélytengeri állományok halászatára feljogosító engedéllyel rendelkezik

167

Halászat időtartama

DU

A halászeszköz telepítésének időtartama órában kifejezve

CIF, ha a hajó mélytengeri állományok halászatára feljogosító engedéllyel rendelkezik

168

Résznyilatkozat: halászeszköz kivetése

GES

A halászeszköz kivetésére vonatkozó résznyilatkozat (lásd a GES-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit)

CIF szükség esetén (3) (a hajó statikus vagy rögzített eszközt használ)

169

Résznyilatkozat: behúzott halászeszköz

GER

A halászeszköz behúzására vonatkozó résznyilatkozat (lásd a GER-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit)

CIF: szükség esetén (3) (a hajó statikus vagy rögzített eszközt használ)

170

Résznyilatkozat: kopoltyúháló telepítése

GIL

Résznyilatkozat: kopoltyúháló telepítése

(lásd a GIL-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit)

CIF, ha a hajó engedéllyel rendelkezik az ICES IIIa, IVa, IVb, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k és XII övezetben folytatott halászatra

171

Halászati mélységek

FD

A vízfelszín és a halászeszköz legmélyebben lévő része közötti távolság (méterben) A vontatott halászeszközt, horogsort és rögzített hálókat használó hajókra vonatkozik.

CIF mélytengeri, illetve norvég vizeken folytatott halászat esetében

172

Átlagos horogszám a horogsoron

NH

A horogsorra erősített horgok átlagos száma

CIF mélytengeri, illetve norvég vizeken folytatott halászat esetében

173

Átlagos hálóhossz

GL

Rögzített hálók alkalmazása esetén az átlagos hálóhossz (méterben)

CIF mélytengeri, illetve norvég vizeken folytatott halászat esetében

174

Átlagos hálómagasság

GD

Rögzített hálók alkalmazása esetén az átlagos hálómagasság (méterben)

CIF: mélytengeri, illetve norvég vizeken folytatott halászat esetében

175

176

GES: halászeszköz kivetésére vonatkozó résznyilatkozat

CIF, ha a szabályok alapján szükséges (3)

177

A helyzetre vonatkozó résznyilatkozat kezdete

GES

A halászeszköz kivetésére vonatkozó adatokat tartalmazó elem

C

178

Dátum

DA

A halászeszköz kivetésének dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN)

C

179

Időpont

TI

A halászeszköz kivetésének időpontja (ÓÓ:PP UTC-ben)

C

180

Résznyilatkozat: helyzet

POS

A kivetés helyének földrajzi koordinátái (lásd a POS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit)

C

181

182

GER: behúzott halászeszközre vonatkozó résznyilatkozat

CIF, ha a szabályok alapján szükséges (3)

183

A helyzetre vonatkozó résznyilatkozat kezdete

GER

A behúzott halászeszközre vonatkozó adatokat tartalmazó elem

C

184

Dátum

DA

A halászeszköz behúzásának dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN)

C

185

Időpont

TI

A halászeszköz behúzásának időpontja (ÓÓ:PP UTC-ben)

C

186

Résznyilatkozat: helyzet

POS

A behúzás helyének földrajzi koordinátái (lásd a POS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit)

C

187

GIL: kopoltyúháló telepítésére vonatkozó résznyilatkozat

CIF, ha a hajó engedéllyel rendelkezik az ICES IIIa, IVa, IVb, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k és XII övezetben folytatott halászatra

188

A kopoltyúhálóra vonatkozó résznyilatkozat kezdete

GIL

A kopoltyúháló telepítésének kezdetét jelölő elem

189

Egy-egy háló névleges hossza

NL

Ezt az információt valamennyi halászút során rögzíteni kell (méterben)

C

190

Hálók száma

NN

A hálócsoportban található hálók száma

C

191

Hálócsoportok száma

FL

A telepített hálócsoportok száma

C

192

Résznyilatkozat: helyzet

POS

Az egyes hálócsoportok földrajzi helyzete (lásd a POS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit)

C

193

Az egyes telepített hálócsoportok merítési mélysége

FD

Az egyes telepített hálócsoportok merítési mélysége (a vízfelszín és a halászeszköz legmélyebben lévő része közötti távolság)

C

194

Az egyes telepített hálócsoportok merítési ideje

ST

Az egyes telepített hálócsoportok merítési ideje

C

195

196

GLS: halászeszköz elveszítésére vonatkozó résznyilatkozat

Rögzített halászeszköz elveszítése

CIF, ha a szabályok alapján szükséges (3)

197

A GLS-résznyilatkozat kezdete

GLS

Az elveszített rögzített halászeszközökre vonatkozó adatok

198

Az eszköz elveszítésének dátuma

DA

A halászeszköz elveszítésének dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN)

C

199

Egységek száma

NN

Elveszített eszközök száma

CIF

200

Résznyilatkozat: helyzet

POS

Az eszköz utolsó ismert helyének földrajzi koordinátái (lásd a POS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit)

CIF

201

202

RAS: az érintett területre vonatkozó résznyilatkozat

RAS

Az érintett terület a vonatkozó jelentéstételi követelmény függvényében – legalább egy mezőt ki kell tölteni. A kódok listája felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra.

CIF

203

FAO-terület

FA

FAO-terület (pl. 27)

CIF

204

FAO (ICES) alterület

SA

FAO (ICES) alterület (pl. 3)

CIF

205

FAO (ICES) körzet

ID

FAO (ICES) körzet (pl. d)

CIF

206

FAO (ICES) alkörzet

SD

FAO (ICES) alkörzet (pl. 24) (azaz a fentiekkel együtt értelmezve: 27.3.d.24)

CIF

207

Gazdasági övezet

EZ

Gazdasági övezet

CIF

208

ICES statisztikai négyszög

SR

ICES statisztikai négyszög (pl. 49E6)

CIF

209

A halászati erőkifejtés övezete

FE

A kódok listája felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra.

CIF

210

Résznyilatkozat: helyzet

POS

(Lásd a POS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

CIF

211

212

SPE: fajokra vonatkozó résznyilatkozat

Fajonkénti összmennyiség

213

Az SPE-résznyilatkozat kezdete

SPE

A kifogott halakra vonatkozó részletes információk fajonkénti bontásban

C

214

Faj neve

SN

A faj neve (FAO alpha-3 kód)

C

215

Zsákmány tömege

WT

A kontextustól függően ez a tétel vonatkozhat a következők egyikére:

1.

a fogási időszakban halászott zsákmány össztömege (kilogrammban)

| 2. | a fedélzeten lévő (összes) zsákmány össztömege (kilogrammban) vagy |
| --- | --- |

2.

a fedélzeten lévő (összes) zsákmány össztömege (kilogrammban) vagy

| 3. | a kirakodott zsákmány tömege (kilogrammban) |
| --- | --- |

3.

a kirakodott zsákmány tömege (kilogrammban)

CIF, ha a fajokat nem számolják össze

216

Halak egyedszáma

NF

A kifogott halak egyedszáma (amennyiben a fogást a halak egyedszámában kell rögzíteni, mint pl. a lazac vagy a tonhal esetében)

CIF

217

Hálókban tartott mennyiség

NQ

A hálókban (azaz nem halraktárban) tartott mennyiség becslése

O

218

Hálókban tartott egyedszám

NB

A hálókban (azaz nem halraktárban) tartott mennyiség becslése

O

219

Résznyilatkozat: érintett terület

RAS

Az a földrajzi terület, ahol a kirakodott zsákmány többségét fogták.

A kódok listája felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. (Lásd a RAS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

C

220

Halászeszköz típusa

GE

A halászeszköz betűkódja a FAO nemzetközi szabvány szerinti statisztikai osztályozása alapján

CIF, ha kirakodási nyilatkozat csupán egyes fajokra és halászterületekre vonatkozik

221

Résznyilatkozat: feldolgozás

PRO

(Lásd a PRO-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

CIF kirakodási (átrakodási) nyilatkozat esetében

222

223

PRO: a feldolgozásra vonatkozó résznyilatkozat

Valamennyi kirakodott faj tekintetében a feldolgozás/kiszerelés részletei

224

A feldolgozásra vonatkozó résznyilatkozat kezdete

PRO

A halfeldolgozási részleteket tartalmazó elem

C

225

Hal frissességosztálya

FF

A halak frissességosztálya (A, B, E)

C

226

Tartósítás állapota

PS

A halak állapotát jelölő betűkód, pl. elő, fagyasztott, sózott. A kódok listája felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra.

C

227

Kiszerelés

PR

A termékkiszerelés betűkódja (a halfeldolgozás módját tükrözi): Az Európai Bizottság internetes oldalán található kódokat kell használni. A weboldal pontos címe később kerül megadásra.

C

228

Csomagolás módja

TY

Hárombetűs kód (CRT=kartondoboz, BOX=láda, BGS=zsák, BLC=tömb)

CIF (LAN vagy TRA)

229

Csomagolási egységek száma

NN

Csomagolási egységek száma: karton, doboz, zsák, tartály, tömb stb.

CIF (LAN vagy TRA esetében)

230

Csomagolási egységenkénti átlagos tömeg

AW

Terméktömeg (kg)

CIF (LAN vagy TRA esetében)

231

Átváltási együttható

CF

Numerikus tényező, amelynek segítségével a feldolgozott hal tömege átváltható élőtömegbe.

O

232

233

Amikor az üzenet típusa SAL

(TM=SAL)

A SAL értékesítési üzenet

234

A következő attribútumokat kell meghatározni

Az értékesítési üzenet lehet az értékesítési bizonylatról vagy az átvételről szóló üzenet.

235

Értékesítési üzenet kezdete

SAL

Az értékesítési üzenet kezdetét jelölő elem

C

236

Hajó közösségi flotta-nyilvántartási száma

IR

AAAXXXXXXXXX formátumban, ahol „A” az EU-n belüli első lajstromozás helye szerinti országot jelölő nagybetűs jel, „X” pedig egy betű vagy szám.

C

237

Hajó hívójele

RC

Nemzetközi rádióhívójel

CIF, ha a CFR nem naprakész

238

Halászhajó külső azonosító jelei

XR

A halrakományt kirakodó hajó testén feltüntetett lajstromozási szám

O

239

Lajstromozási ország

FS

ISO alpha-3 országkód

C

240

Hajó neve

NA

A halrakományt kirakodó hajó neve

O

241

SLI-nyilatkozat

SLI

(Lásd az SLI-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

CIF értékesítés esetében

242

TLI-nyilatkozat

TLI

(Lásd a TLI-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

CIF átvételi nyilatkozat esetében

243

244

SLI: értékesítési nyilatkozat

245

Az értékesítési nyilatkozat kezdete

SLI

A szállítmány értékesítési részleteit tartalmazó elem

C

246

Dátum

DA

Az értékesítés dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN)

C

247

Értékesítés helye

SC

Az értékesítés helye szerinti ország neve (ISO alpha-3 országkód)

C

248

Értékesítés helyszíne

SL

A kikötői kódok listája (CCPPP) felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra.

C

249

Értékesítő neve

NS

A halat értékesítő nyilvános árverési központ, egyéb intézmény vagy személy neve

C

250

Vásárló neve

NB

A halat megvásárló intézmény vagy személy neve

C

251

Az adásvételi szerződés hivatkozási száma

CN

Az adásvételi szerződés hivatkozási száma

C

252

Résznyilatkozat: forrásdokumentum

SRC

(Lásd az SRC-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

C

253

Résznyilatkozat: értékesített szállítmány

CSS

(Lásd a CSS-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

C

254

255

SRC-résznyilatkozat

A lobogó szerinti állam hatóságai a hajó napló- és kirakodási adatai alapján ellenőrzik a forrásdokumentumot

256

A forrásdokumentumra vonatkozó résznyilatkozat kezdete

SRC

Az értékesített szállítmány forrásdokumentumának részleteit tartalmazó elem

C

257

Kirakodás dátuma

DL

A kirakodás dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN)

C

258

Ország és kikötő neve

PO

A kirakodás helye tekintetében az ország és a kikötő neve. A kikötői országkódok listája (CCPPP) felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra.

C

259

260

CSS-résznyilatkozat

261

Az értékesített szállítmányra vonatkozó résznyilatkozat kezdete

CSS

A szállítmány értékesítési részleteit tartalmazó elem

C

262

Faj neve

SN

Az értékesített faj neve (FAO alpha-3 kód)

C

263

Értékesített hal tömege

WT

Az értékesített hal tömege (kilogrammban)

C

264

Értékesített halak egyedszáma

NF

A kifogott halak egyedszáma (amennyiben a fogást a halak egyedszámában kell rögzíteni, mint pl. a lazac vagy a tonhal esetében)

CIF

265

Hal ára

FP

Kilogrammonkénti ár

C

266

Értékesítési ár pénzneme

CR

Az értékesítési ár pénzneme. A pénznemek szimbólumait jelölő kódok jegyzéke felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra.

C

267

Hal méretosztálya

SF

A halak méretosztálya (1–8; méretosztály vagy kg, g, cm, mm vagy – ha szükséges – db/kg)

CIF

268

Termék rendeltetése (célja)

PP

Emberi fogyasztásra, készletátvitelre, ipari célokra vonatkozó kódok

CIF

269

Résznyilatkozat: érintett terület

RAS

A halászati erőkifejtés/védelmi intézkedések tekintetében érintett területeket jelölő kódok listája felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. (Lásd a RAS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

C

270

PRO – a feldolgozásra vonatkozó résznyilatkozat

PRO

(Lásd a PRO-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

C

271

Visszavonva

WD

Visszavonva a termelői szervezeten keresztül (Y – igen, N – nem, T – ideiglenesen)

C

272

Termelői szervezet – felhasználási kód

OP

A kódok listája felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra.

O

273

Tartósítási állapot

PS

A halak állapotát jelölő betűkód, pl. elő, fagyasztott, sózott. A kódok listája felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra.

CIF ideiglenes visszavonás esetén

274

275

TLI: átvételi nyilatkozat

276

A TLI-nyilatkozat kezdete

TLI

Az átvételi ügylet részleteit jelölő elem

C

277

Dátum

DA

Az átvétel dátuma (ÉÉÉÉ-HH-NN)

C

278

Átvétel helye szerinti ország

SC

Az átvétel helye szerinti ország neve (ISO alpha-3 országkód)

C

279

Átvétel helye

SL

Annak a kikötőnek vagy (ha nem kikötő) helynek a neve, ahol az átvételre sor került – a lista az Európai Bizottság internetes oldalán található a http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control_enforcement_en.htm címen.

C

280

Átvevő szervezet neve

NT

A halrakományt átvevő szervezet neve

C

281

Átvételi szerződés hivatkozási száma

CN

Az átvételi szerződés hivatkozási száma

O

282

SRC-résznyilatkozat

SRC

(Lásd az SRC-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

C

283

Résznyilatkozat: átvett szállítmány

CST

(Lásd a CST-re vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

C

284

285

CST-résznyilatkozat

286

Valamennyi átvett szállítmányra vonatkozó sor kezdete

CST

Az átvett fajokra vonatkozó részleteket fajonkénti bontásban tartalmazó elem

C

287

Faj neve

SN

Az értékesített faj neve (FAO alpha-3 kód)

C

288

Átvett zsákmány tömege

WT

Az átvett hal tömege (kilogrammban)

C

289

Átvett halak egyedszáma

NF

A kifogott halak egyedszáma (amennyiben a fogást a halak egyedszámában kell rögzíteni, mint pl. a lazac vagy a tonhal esetében)

CIF

290

Hal méretosztálya

SF

A halak méretosztálya (1–8; méretosztály vagy kg, g, cm, mm vagy – ha szükséges – db/kg)

C

291

Résznyilatkozat: érintett terület

RAS

A halászati erőkifejtés/védelmi intézkedések tekintetében érintett területeket jelölő kódok listája felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. (Lásd a RAS-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

O

292

PRO – a feldolgozásra vonatkozó résznyilatkozat

PRO

(Lásd a PRO-ra vonatkozó alelemek és attribútumok részleteit.)

C

| 1. | A karakterkészletre vonatkozó meghatározások a következő oldalon találhatók meg: http://europa.eu.int/idabc/en/chapter/556. Az ERS-re vonatkozó karakterkészlet: nyugati karakterkészlet (UTF-8) |
| --- | --- |

1.

A karakterkészletre vonatkozó meghatározások a következő oldalon találhatók meg: http://europa.eu.int/idabc/en/chapter/556. Az ERS-re vonatkozó karakterkészlet: nyugati karakterkészlet (UTF-8)

| 2. | Valamennyi kód (vagy megfelelő hivatkozás) fel lesz sorolva az Európai Bizottság halászati weboldalán, amelynek pontos címe: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control_enforcement_en.htm (ideértve a helyesbítéseket, kikötőket, halászterületeket, a kikötő elhagyására vonatkozó szándékot, a kikötőbe való visszatérés okait, a halászat típusát/célfajokat, a halászati erőkifejtés/védelmi intézkedések tekintetében érintett egyes övezetekbe való belépést jelölő kódokat, illetve egyéb kódokat és hivatkozásokat. |
| --- | --- |

2.

Valamennyi kód (vagy megfelelő hivatkozás) fel lesz sorolva az Európai Bizottság halászati weboldalán, amelynek pontos címe: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control_enforcement_en.htm (ideértve a helyesbítéseket, kikötőket, halászterületeket, a kikötő elhagyására vonatkozó szándékot, a kikötőbe való visszatérés okait, a halászat típusát/célfajokat, a halászati erőkifejtés/védelmi intézkedések tekintetében érintett egyes övezetekbe való belépést jelölő kódokat, illetve egyéb kódokat és hivatkozásokat.

| 3. | Valamennyi 3 karakterből álló kód XML-elem (3 karakterből álló kód), és minden 2 karakterből álló elem XML-attribútum. |
| --- | --- |

3.

Valamennyi 3 karakterből álló kód XML-elem (3 karakterből álló kód), és minden 2 karakterből álló elem XML-attribútum.

| 4. | Az XML mintafájlok és a fenti melléklet vonatkozó XSD-meghatározása felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. |
| --- | --- |

4.

Az XML mintafájlok és a fenti melléklet vonatkozó XSD-meghatározása felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra.

| 5. | A táblázatban szereplő valamennyi tömeg kilogrammban van kifejezve, szükség esetén legfeljebb 2 tizedesjegy pontossággal. |
| --- | --- |

5.

A táblázatban szereplő valamennyi tömeg kilogrammban van kifejezve, szükség esetén legfeljebb 2 tizedesjegy pontossággal.

---

(1)  Ez a melléklet teljes egészében felváltja a halászati tevékenységekre vonatkozó információ elektronikus rögzítéséről és jelentéséről, valamint a távérzékelés eszközeiről szóló 1966/2006/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1566/2007/EK rendelet mellékletét.

(2)  Kötelező, ha azt megkövetelik a közösségi szabályok, illetve nemzetközi vagy kétoldalú szerződések.

(3)  Amikor nem alkalmazandó CIF, az attribútum nem kötelező.

| 1. | A karakterkészletre vonatkozó meghatározások a következő oldalon találhatók meg: http://europa.eu.int/idabc/en/chapter/556. Az ERS-re vonatkozó karakterkészlet: nyugati karakterkészlet (UTF-8) |
| --- | --- |

1.

A karakterkészletre vonatkozó meghatározások a következő oldalon találhatók meg: http://europa.eu.int/idabc/en/chapter/556. Az ERS-re vonatkozó karakterkészlet: nyugati karakterkészlet (UTF-8)

| 2. | Valamennyi kód (vagy megfelelő hivatkozás) fel lesz sorolva az Európai Bizottság halászati weboldalán, amelynek pontos címe: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control_enforcement_en.htm (ideértve a helyesbítéseket, kikötőket, halászterületeket, a kikötő elhagyására vonatkozó szándékot, a kikötőbe való visszatérés okait, a halászat típusát/célfajokat, a halászati erőkifejtés/védelmi intézkedések tekintetében érintett egyes övezetekbe való belépést jelölő kódokat, illetve egyéb kódokat és hivatkozásokat. |
| --- | --- |

2.

Valamennyi kód (vagy megfelelő hivatkozás) fel lesz sorolva az Európai Bizottság halászati weboldalán, amelynek pontos címe: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control_enforcement_en.htm (ideértve a helyesbítéseket, kikötőket, halászterületeket, a kikötő elhagyására vonatkozó szándékot, a kikötőbe való visszatérés okait, a halászat típusát/célfajokat, a halászati erőkifejtés/védelmi intézkedések tekintetében érintett egyes övezetekbe való belépést jelölő kódokat, illetve egyéb kódokat és hivatkozásokat.

| 3. | Valamennyi 3 karakterből álló kód XML-elem (3 karakterből álló kód), és minden 2 karakterből álló elem XML-attribútum. |
| --- | --- |

3.

Valamennyi 3 karakterből álló kód XML-elem (3 karakterből álló kód), és minden 2 karakterből álló elem XML-attribútum.

| 4. | Az XML mintafájlok és a fenti melléklet vonatkozó XSD-meghatározása felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra. |
| --- | --- |

4.

Az XML mintafájlok és a fenti melléklet vonatkozó XSD-meghatározása felkerül az Európai Bizottság internetes oldalára. A pontos internetcím később kerül megadásra.

| 5. | A táblázatban szereplő valamennyi tömeg kilogrammban van kifejezve, szükség esetén legfeljebb 2 tizedesjegy pontossággal. |
| --- | --- |

5.

A táblázatban szereplő valamennyi tömeg kilogrammban van kifejezve, szükség esetén legfeljebb 2 tizedesjegy pontossággal.

---

| 4.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 295/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 295/24

---

A BIZOTTSÁG 1078/2008/EK RENDELETE

(2008. november 3.)

a halászati alapadatok gyűjtése és kezelése során felmerült tagállami kiadások tekintetében a 861/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika végrehajtására és a tengerjogra vonatkozó közösségi pénzügyi intézkedések létrehozásáról szóló, 2006. május 22-i 861/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikkére,

mivel:

| (1) | A halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló közösségi keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról szóló, 2008. február 25-i 199/2008/EK tanácsi rendelet (2) megállapítja a halászattal összefüggő tudományos elemzések alapját, és a közös halászati politika végrehajtását megfelelő tudományos tanácsadással támasztja alá. |
| --- | --- |

(1)

A halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló közösségi keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról szóló, 2008. február 25-i 199/2008/EK tanácsi rendelet (2) megállapítja a halászattal összefüggő tudományos elemzések alapját, és a közös halászati politika végrehajtását megfelelő tudományos tanácsadással támasztja alá.

| (2) | A Bizottság a 199/2008/EK tanácsi rendelet értelmében többéves közösségi programot fog elfogadni, amelynek alapján a tagállamoknak az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló többéves nemzeti programokat kell kialakítaniuk. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a 199/2008/EK tanácsi rendelet értelmében többéves közösségi programot fog elfogadni, amelynek alapján a tagállamoknak az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló többéves nemzeti programokat kell kialakítaniuk.

| (3) | A 861/2006/EK rendelet 9. cikke többek között előírja, hogy a Közösségnek pénzügyi hozzájárulást kell nyújtania az alapadatok gyűjtésére vonatkozó intézkedésekhez. Ezenfelül az említett rendelet 24. cikke előírja, hogy a Bizottságnak minden évben határozatot kell hoznia az ezen intézkedésekhez nyújtandó éves közösségi hozzájárulásról. |
| --- | --- |

(3)

A 861/2006/EK rendelet 9. cikke többek között előírja, hogy a Közösségnek pénzügyi hozzájárulást kell nyújtania az alapadatok gyűjtésére vonatkozó intézkedésekhez. Ezenfelül az említett rendelet 24. cikke előírja, hogy a Bizottságnak minden évben határozatot kell hoznia az ezen intézkedésekhez nyújtandó éves közösségi hozzájárulásról.

| (4) | A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvére tekintettel meg kell állapítani azokat a szabályokat és eljárásokat, amelyeket a tagállamoknak be kell tartaniuk annak érdekében, hogy az adatgyűjtés területén felmerült kiadások fedezéséhez nyújtott közösségi pénzügyi támogatásból részesüljenek. Helyénvaló az is, hogy az e szabályok és eljárások be nem tartása a kiadások támogatásból való kizárását vonja maga után. |
| --- | --- |

(4)

A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvére tekintettel meg kell állapítani azokat a szabályokat és eljárásokat, amelyeket a tagállamoknak be kell tartaniuk annak érdekében, hogy az adatgyűjtés területén felmerült kiadások fedezéséhez nyújtott közösségi pénzügyi támogatásból részesüljenek. Helyénvaló az is, hogy az e szabályok és eljárások be nem tartása a kiadások támogatásból való kizárását vonja maga után.

| (5) | Az éves közösségi hozzájárulásnak éves költségvetési előrejelzéseken kell alapulnia, amelyeket a tagállamok által kialakított nemzeti programok figyelembevételével kell értékelni. |
| --- | --- |

(5)

Az éves közösségi hozzájárulásnak éves költségvetési előrejelzéseken kell alapulnia, amelyeket a tagállamok által kialakított nemzeti programok figyelembevételével kell értékelni.

| (6) | A közösségi pénzeszközök hatékony elosztása érdekében az éves költségvetési előrejelzésnek összhangban kell lennie a nemzeti programban előirányzott tevékenységekkel. |
| --- | --- |

(6)

A közösségi pénzeszközök hatékony elosztása érdekében az éves költségvetési előrejelzésnek összhangban kell lennie a nemzeti programban előirányzott tevékenységekkel.

| (7) | Az eljárások egyszerűsítésének céljából az éves költségvetési előrejelzés tagállamok általi benyújtásának szabályait és formátumát a nemzeti programok végrehajtásával összefüggésben kell meghatározni. Csak azok a nemzeti programok végrehajtásához közvetlenül kapcsolódó költségek tekinthetők támogathatónak, amelyek kellően indokoltak, és amelyek ténylegesen a tagállamoknál merülnek fel. E tekintetben helyénvaló tisztázni, hogy a nemzeti programok végrehajtásában a partnereknek és alvállalkozóknak milyen szerepeik és kötelezettségeik vannak. |
| --- | --- |

(7)

Az eljárások egyszerűsítésének céljából az éves költségvetési előrejelzés tagállamok általi benyújtásának szabályait és formátumát a nemzeti programok végrehajtásával összefüggésben kell meghatározni. Csak azok a nemzeti programok végrehajtásához közvetlenül kapcsolódó költségek tekinthetők támogathatónak, amelyek kellően indokoltak, és amelyek ténylegesen a tagállamoknál merülnek fel. E tekintetben helyénvaló tisztázni, hogy a nemzeti programok végrehajtásában a partnereknek és alvállalkozóknak milyen szerepeik és kötelezettségeik vannak.

| (8) | Tekintettel arra, hogy a 199/2008/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése lehetőséget biztosít a többéves programok technikai vonatkozásainak módosítására, indokolt megállapítani azokat a szabályokat, amelyek értelmében a tagállamok megfelelően módosíthatják a nemzeti programok megfelelő végrehajtásához szükséges pénzeszközöket. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a különböző költségkategóriák között újra elosszák a pénzeszközöket, amennyiben ez elősegíti a nemzeti program végrehajtását. |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel arra, hogy a 199/2008/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése lehetőséget biztosít a többéves programok technikai vonatkozásainak módosítására, indokolt megállapítani azokat a szabályokat, amelyek értelmében a tagállamok megfelelően módosíthatják a nemzeti programok megfelelő végrehajtásához szükséges pénzeszközöket. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a különböző költségkategóriák között újra elosszák a pénzeszközöket, amennyiben ez elősegíti a nemzeti program végrehajtását.

| (9) | Szabályokat kell megállapítani annak biztosítására, hogy a költségtérítési kérelmek összhangban legyenek az éves közösségi hozzájárulást jóváhagyó bizottsági határozattal. E szabályoknak ki kell térniük az ilyen kérelmek benyújtási és jóváhagyási eljárásaira. Adott esetben az e szabályoknak nem megfelelő kérelmeket vissza kell vonni. |
| --- | --- |

(9)

Szabályokat kell megállapítani annak biztosítására, hogy a költségtérítési kérelmek összhangban legyenek az éves közösségi hozzájárulást jóváhagyó bizottsági határozattal. E szabályoknak ki kell térniük az ilyen kérelmek benyújtási és jóváhagyási eljárásaira. Adott esetben az e szabályoknak nem megfelelő kérelmeket vissza kell vonni.

| (10) | Indokolt a kifizetéseket két részletben teljesíteni, lehetővé téve ezáltal a tagállamok számára, hogy a közösségi pénzügyi hozzájárulásból már a program végrehajtásának ideje alatt részesüljenek. |
| --- | --- |

(10)

Indokolt a kifizetéseket két részletben teljesíteni, lehetővé téve ezáltal a tagállamok számára, hogy a közösségi pénzügyi hozzájárulásból már a program végrehajtásának ideje alatt részesüljenek.

| (11) | A közösségi pénzeszközök helyes felhasználása érdekében a Bizottság és a Számvevőszék számára lehetővé kell tenni az e rendeletben foglalt rendelkezéseknek való megfelelés ellenőrzését, valamint e célból rendelkezésükre kell bocsátani minden, a 861/2006/EK rendelet 28. cikkében említett ellenőrzések és pénzügyi korrekciók elvégzése szempontjából lényeges információt. |
| --- | --- |

(11)

A közösségi pénzeszközök helyes felhasználása érdekében a Bizottság és a Számvevőszék számára lehetővé kell tenni az e rendeletben foglalt rendelkezéseknek való megfelelés ellenőrzését, valamint e célból rendelkezésükre kell bocsátani minden, a 861/2006/EK rendelet 28. cikkében említett ellenőrzések és pénzügyi korrekciók elvégzése szempontjából lényeges információt.

| (12) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúra-ágazati Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúra-ágazati Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet a halászati alapadatok gyűjtése és kezelése során felmerült tagállami kiadásokhoz nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás tekintetében a 861/2006/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat állapít meg.

2. cikk

Az éves költségvetési előrejelzés benyújtása

(1)   A 199/2008/EK rendelet 4. cikkében említett többéves programjuk (a továbbiakban: a nemzeti program) végrehajtásához nyújtandó közösségi pénzügyi hozzájárulásból részesülni kívánó tagállamok a program végrehajtásának időszakát megelőző év március 31-ig a Bizottsághoz benyújtják:

| a) | a nemzeti program első évére vonatkozó éves költségvetési előrejelzést; valamint |
| --- | --- |

a)

a nemzeti program első évére vonatkozó éves költségvetési előrejelzést; valamint

| b) | a nemzeti program egyes következő éveire vonatkozó indikatív éves költségvetési előrejelzést. |
| --- | --- |

b)

a nemzeti program egyes következő éveire vonatkozó indikatív éves költségvetési előrejelzést.

(2)   A tagállamok a nemzeti programjuk végrehajtásának egyes éveire vonatkozó végleges éves költségvetési előrejelzéseket az elsőt követően nyújtják be, amennyiben azok különböznek a már benyújtott, indikatív költségvetési előrejelzésektől. A végleges éves költségvetési előrejelzéseket az érintett végrehajtási évet megelőző év október 31-ig kell benyújtani.

(3)   A 2009–2010-es időszakra vonatkozó első nemzeti program esetében az éves költségvetési előrejelzéseket 2008. október 15-ig kell benyújtani.

3. cikk

Az éves költségvetési előrejelzés tartalma

(1)   Az éves költségvetési előrejelzés a nemzeti program végrehajtása során várhatóan felmerülő tagállami kiadások éves tervezetét tartalmazza.

(2)   Az éves költségvetési előrejelzést a következőképpen kell bemutatni:

| a) | az e rendelet I. mellékletében említett kiadási kategóriák szerint; |
| --- | --- |

a)

az e rendelet I. mellékletében említett kiadási kategóriák szerint;

| b) | a halászati és az akvakultúra-ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására vonatkozó többéves közösségi program kialakításáról szóló bizottsági határozatban meghatározott modul szerint; valamint |
| --- | --- |

b)

a halászati és az akvakultúra-ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására vonatkozó többéves közösségi program kialakításáról szóló bizottsági határozatban meghatározott modul szerint; valamint

| c) | adott esetben a 665/2008/EK bizottsági rendelet (3) 1. cikkének a) pontjában meghatározott régiók szerint. |
| --- | --- |

c)

adott esetben a 665/2008/EK bizottsági rendelet (3) 1. cikkének a) pontjában meghatározott régiók szerint.

(3)   A tagállamok az éves költségvetési előrejelzéseket elektronikus úton, valamint a Bizottság által létrehozott és részükre eljuttatott pénzügyi formanyomtatványok felhasználásával nyújtják be.

4. cikk

Az éves költségvetési előrejelzések értékelése

(1)   A Bizottság az éves költségvetési előrejelzéseket a 199/2008/EK rendelet 6. cikkének (3) bekezdésével összhangban jóváhagyott nemzeti programok figyelembevételével értékeli.

(2)   Az éves költségvetési előrejelzés értékelésének céljából a Bizottság felkérheti a tagállamot, hogy a szóban forgó kiadásról további felvilágosítást nyújtson. A tagállam e felvilágosítást a Bizottság felkérésétől számított 15 naptári napon belül nyújtja be.

(3)   Amennyiben a tagállam a (2) bekezdésben említett határidőn belül nem nyújt megfelelő felvilágosítást, a Bizottság a szóban forgó kiadást az esettől függően kizárhatja a jóváhagyandó éves költségvetési előrejelzésből.

5. cikk

Közösségi pénzügyi hozzájárulás

A Bizottság jóváhagyja az éves költségvetési előrejelzést, valamint a 861/2006/EK rendelet 24. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően és a 4. cikkben említett éves költségvetési előrejelzések értékelésének eredménye alapján határoz az egyes nemzeti programokhoz nyújtandó éves közösségi pénzügyi hozzájárulásról.

6. cikk

A jóváhagyott éves költségvetési előrejelzések módosítása

(1)   A tagállamok felhatalmazást kapnak arra, hogy az 5. cikkel összhangban jóváhagyott éves költségvetési előrejelzésben meghatározott összegeket ugyanazon régión belül a modulok és költségkategóriák között átcsoportosítsák, feltéve, hogy:

| a) | az átcsoportosított összegek nem haladják meg az 50 000 EUR-t vagy a régióra vonatkozó jóváhagyott költségvetés 10 %-át, amennyiben a költségvetés összege nem éri el az 500 000 EUR-t; |
| --- | --- |

a)

az átcsoportosított összegek nem haladják meg az 50 000 EUR-t vagy a régióra vonatkozó jóváhagyott költségvetés 10 %-át, amennyiben a költségvetés összege nem éri el az 500 000 EUR-t;

| b) | tájékoztatják a Bizottságot az átcsoportosítás szükségességének felmerüléséről. |
| --- | --- |

b)

tájékoztatják a Bizottságot az átcsoportosítás szükségességének felmerüléséről.

(2)   Az 5. cikkel összhangban jóváhagyott éves költségvetési előrejelzés bármilyen egyéb módosítását megfelelően meg kell indokolni, és azt a kiadás felmerülése előtt a Bizottságnak jóvá kell hagynia.

7. cikk

Támogatható kiadások

(1)   Ahhoz, hogy a kiadások jogosultak legyenek a Közösség pénzügyi hozzájárulására, meg kell felelniük a következő feltételeknek:

| a) | ténylegesen a tagállamoknál merülnek fel; |
| --- | --- |

a)

ténylegesen a tagállamoknál merülnek fel;

| b) | a nemzeti programban előirányzott fellépéshez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

b)

a nemzeti programban előirányzott fellépéshez kapcsolódnak;

| c) | fel vannak tüntetve az éves költségvetési előrejelzésben; |
| --- | --- |

c)

fel vannak tüntetve az éves költségvetési előrejelzésben;

| d) | az I. mellékletben felsorolt kategóriák valamelyikébe tartoznak; |
| --- | --- |

d)

az I. mellékletben felsorolt kategóriák valamelyikébe tartoznak;

| e) | a 199/2008/EK rendeletben és annak végrehajtási rendelkezéseiben meghatározott feltételeknek megfelelően végrehajtott fellépéshez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

e)

a 199/2008/EK rendeletben és annak végrehajtási rendelkezéseiben meghatározott feltételeknek megfelelően végrehajtott fellépéshez kapcsolódnak;

| f) | azonosíthatók és ellenőrizhetők, különösen azáltal, hogy a tagállam és partnerei számviteli nyilvántartásában rögzítve vannak; |
| --- | --- |

f)

azonosíthatók és ellenőrizhetők, különösen azáltal, hogy a tagállam és partnerei számviteli nyilvántartásában rögzítve vannak;

| g) | meghatározásuk az alkalmazandó számviteli standardoknak megfelelően történt, és megfelelnek a nemzeti jogszabályi követelményeknek; |
| --- | --- |

g)

meghatározásuk az alkalmazandó számviteli standardoknak megfelelően történt, és megfelelnek a nemzeti jogszabályi követelményeknek;

| h) | ésszerűek, indokoltak és megfelelnek a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás követelményeinek, különösen a gazdaságosság és a hatékonyság tekintetében; |
| --- | --- |

h)

ésszerűek, indokoltak és megfelelnek a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás követelményeinek, különösen a gazdaságosság és a hatékonyság tekintetében;

| i) | a fellépés nemzeti programban előirányzott végrehajtási időszaka alatt merülnek fel. |
| --- | --- |

i)

a fellépés nemzeti programban előirányzott végrehajtási időszaka alatt merülnek fel.

(2)   A támogatható kiadások a következőkkel kapcsolatosak:

| a) | az alábbi adatgyűjtési tevékenységek:






  — | a 199/2008/EK rendelet 10. cikkében említett mintavételi helyszínekkel kapcsolatos adatok gyűjtése közvetlen mintavétellel vagy személyes beszélgetések és kérdőívek útján, |
| --- | --- | --- |

a)

az alábbi adatgyűjtési tevékenységek:

—

a 199/2008/EK rendelet 10. cikkében említett mintavételi helyszínekkel kapcsolatos adatok gyűjtése közvetlen mintavétellel vagy személyes beszélgetések és kérdőívek útján,

| — | a 199/2008/EK rendelet 11. cikkében említett kereskedelmi halászat és a hobbihorgászat tengeri megfigyelése, |
| --- | --- |

—

a 199/2008/EK rendelet 11. cikkében említett kereskedelmi halászat és a hobbihorgászat tengeri megfigyelése,

| — | a 199/2008/EK rendelet 12. cikkében említett tengerkutatási felmérések; |
| --- | --- |

—

a 199/2008/EK rendelet 12. cikkében említett tengerkutatási felmérések;

| b) | a 199/2008/EK rendelet 3. cikkében említett többéves közösségi programban meghatározott, alábbi adatkezelési tevékenységek:






  — | adatbázis-fejlesztés és honlapkészítés, |
| --- | --- | --- |

b)

a 199/2008/EK rendelet 3. cikkében említett többéves közösségi programban meghatározott, alábbi adatkezelési tevékenységek:

—

adatbázis-fejlesztés és honlapkészítés,

| — | adatbevitel (tárolás), |
| --- | --- |

—

adatbevitel (tárolás),

| — | adatok minőség-ellenőrzése és validálása, |
| --- | --- |

—

adatok minőség-ellenőrzése és validálása,

| — | a törzsadatok részletes és összesített adatokká való feldolgozása, |
| --- | --- |

—

a törzsadatok részletes és összesített adatokká való feldolgozása,

| — | a társadalmi és gazdasági vonatkozású törzsadatok metaadatokká való átalakításának folyamata; |
| --- | --- |

—

a társadalmi és gazdasági vonatkozású törzsadatok metaadatokká való átalakításának folyamata;

| c) | a 199/2008/EK rendelet 3. cikkében említett többéves közösségi programban meghatározott, alábbi adatfelhasználási tevékenységek:






  — | adatállományok előállítása és a halgazdálkodásra vonatkozó tanácsadás alapjául szolgáló tudományos elemzés támogatására való felhasználásuk, |
| --- | --- | --- |

c)

a 199/2008/EK rendelet 3. cikkében említett többéves közösségi programban meghatározott, alábbi adatfelhasználási tevékenységek:

—

adatállományok előállítása és a halgazdálkodásra vonatkozó tanácsadás alapjául szolgáló tudományos elemzés támogatására való felhasználásuk,

| — | biológiai paraméterek értékelése (kor, tömeg, nem, érettség és termékenység), |
| --- | --- |

—

biológiai paraméterek értékelése (kor, tömeg, nem, érettség és termékenység),

| — | az állományértékelésre, bioökonómiai modellezésre és a kapcsolódó tudományos elemzésre szolgáló adatállományok készítése. |
| --- | --- |

—

az állományértékelésre, bioökonómiai modellezésre és a kapcsolódó tudományos elemzésre szolgáló adatállományok készítése.

8. cikk

Támogatásra nem jogosult kiadások

A következő kiadások nem jogosultak közösségi pénzügyi hozzájárulásra:

| a) | haszonkulcsok, céltartalékok és behajthatatlan követelések; |
| --- | --- |

a)

haszonkulcsok, céltartalékok és behajthatatlan követelések;

| b) | fizetendő kamat és bankköltségek; |
| --- | --- |

b)

fizetendő kamat és bankköltségek;

| c) | átlagos bérköltségek; |
| --- | --- |

c)

átlagos bérköltségek;

| d) | közvetett költségek, úgymint: épületek és telkek, ügyvitel, kisegítő személyzet, irodaszerek, infrastruktúra, üzemeltetési és karbantartási költségek, úgymint telekommunikációs költségek, árucikkek és szolgáltatások; |
| --- | --- |

d)

közvetett költségek, úgymint: épületek és telkek, ügyvitel, kisegítő személyzet, irodaszerek, infrastruktúra, üzemeltetési és karbantartási költségek, úgymint telekommunikációs költségek, árucikkek és szolgáltatások;

| e) | nem adatgyűjtési és -kezelési célra használt berendezések, úgymint lapolvasók, nyomtatók, mobiltelefonok, kézi adóvevők, videofelvevők és fényképezőgépek; |
| --- | --- |

e)

nem adatgyűjtési és -kezelési célra használt berendezések, úgymint lapolvasók, nyomtatók, mobiltelefonok, kézi adóvevők, videofelvevők és fényképezőgépek;

| f) | járművásárlás; |
| --- | --- |

f)

járművásárlás;

| g) | termékek és kereskedelmi tevékenységek népszerűsítésével kapcsolatos forgalmazási, marketing- és reklámköltségek; |
| --- | --- |

g)

termékek és kereskedelmi tevékenységek népszerűsítésével kapcsolatos forgalmazási, marketing- és reklámköltségek;

| h) | a Bizottság által a nemzeti program megvalósításához szükségesnek tekintett reprezentációs költségektől eltérő reprezentációs költségek; |
| --- | --- |

h)

a Bizottság által a nemzeti program megvalósításához szükségesnek tekintett reprezentációs költségektől eltérő reprezentációs költségek;

| i) | luxuscikkekre és reklámozásra fordított kiadások; |
| --- | --- |

i)

luxuscikkekre és reklámozásra fordított kiadások;

| j) | harmadik fél által finanszírozott egyéb programokra/projektekre fordított összes kiadás; |
| --- | --- |

j)

harmadik fél által finanszírozott egyéb programokra/projektekre fordított összes kiadás;

| k) | a nemzeti program keretében elvégzett munka eredményeinek védelmére fordított összes kiadás; |
| --- | --- |

k)

a nemzeti program keretében elvégzett munka eredményeinek védelmére fordított összes kiadás;

| l) | bármely megtérítendő illetéktípus (ideértve a hozzáadottérték-adót); |
| --- | --- |

l)

bármely megtérítendő illetéktípus (ideértve a hozzáadottérték-adót);

| m) | a tagállamok rendelkezésére költségmentesen bocsátott források; |
| --- | --- |

m)

a tagállamok rendelkezésére költségmentesen bocsátott források;

| n) | természetbeni hozzájárulások értéke; |
| --- | --- |

n)

természetbeni hozzájárulások értéke;

| o) | szükségtelen vagy meggondolatlan kiadások. |
| --- | --- |

o)

szükségtelen vagy meggondolatlan kiadások.

9. cikk

A programok végrehajtása

(1)   A tagállamokat partnerek segíthetik a nemzeti program végrehajtásában. A partnerek a nemzeti programban a tagállamokat a nemzeti program egészének vagy egy részének végrehajtásában kifejezetten segítőként meghatározott szervezetek. A partnereket közvetlenül be kell vonni a nemzeti program egy vagy több feladatának technikai végrehajtásába, és a nemzeti programok végrehajtásával kapcsolatban a tagállamokéval megegyező kötelezettségek vonatkoznak rájuk.

(2)   A partnerek a programok tekintetében nem működhetnek a tagállam vagy más partnerek alvállalkozóiként.

(3)   Meghatározott időre a nemzeti program bizonyos feladatait végezhetik alvállalkozók, akik nem tekintendők partnernek. Az alvállalkozók a tagállamok és/vagy partnereik számára szolgáltatást nyújtó természetes vagy jogi személyek. A fellépés ideje alatt az eredeti programjavaslatban nem szereplő alvállalkozás a Bizottság előzetes írásbeli engedélyével vehető igénybe.

10. cikk

A költségtérítési kérelmek benyújtása

(1)   A tagállamok a szóban forgó naptári évet követő minden év május 31-ig benyújtják a Bizottságnak a nemzeti programok végrehajtása során felmerült kiadásokra vonatkozó költségtérítési kérelmeket. E kérelmek tartalmazzák:

| a) | az igényelt térítés teljes összegéről szóló, a II. mellékletben felsoroltakat egyértelműen feltüntető levelet; |
| --- | --- |

a)

az igényelt térítés teljes összegéről szóló, a II. mellékletben felsoroltakat egyértelműen feltüntető levelet;

| b) | a kiadási kategóriák, modulok és adott esetben a 3. cikk (3) bekezdésében említett pénzügyi formanyomtatványokban meghatározott régiók szerint elkészített pénzügyi jelentést. A pénzügyi jelentést a Bizottság által a tagállamok számára létrehozott és részükre eljuttatott formátumban kell elkészíteni; |
| --- | --- |

b)

a kiadási kategóriák, modulok és adott esetben a 3. cikk (3) bekezdésében említett pénzügyi formanyomtatványokban meghatározott régiók szerint elkészített pénzügyi jelentést. A pénzügyi jelentést a Bizottság által a tagállamok számára létrehozott és részükre eljuttatott formátumban kell elkészíteni;

| c) | a III. mellékletben meghatározott kiadási kimutatást; valamint |
| --- | --- |

c)

a III. mellékletben meghatározott kiadási kimutatást; valamint

| d) | az I. mellékletben meghatározott, megfelelő igazoló okiratokat. |
| --- | --- |

d)

az I. mellékletben meghatározott, megfelelő igazoló okiratokat.

(2)   A költségtérítési kérelmeket elektronikus úton kell benyújtani a Bizottsághoz.

(3)   A költségtérítési kérelmek benyújtásakor a tagállamok minden megfelelő lépést megtesznek a következők igazolására és bizonyítására:

| a) | a végrehajtott fellépések és az 5. cikkben említett határozatnak megfelelően felmerült kiadások kimutatása megfelel a Bizottság által jóváhagyott nemzeti programnak; |
| --- | --- |

a)

a végrehajtott fellépések és az 5. cikkben említett határozatnak megfelelően felmerült kiadások kimutatása megfelel a Bizottság által jóváhagyott nemzeti programnak;

| b) | a költségtérítési kérelem megfelel a 7. és a 8. cikkben megállapított feltételeknek; |
| --- | --- |

b)

a költségtérítési kérelem megfelel a 7. és a 8. cikkben megállapított feltételeknek;

| c) | a kiadások a 861/2006/EK rendeletben meghatározott feltételekkel, e rendelettel, az 5. cikkben említett határozattal, valamint a közbeszerzési szerződések odaítéléséről szóló közösségi jogszabályokkal összhangban merültek fel. |
| --- | --- |

c)

a kiadások a 861/2006/EK rendeletben meghatározott feltételekkel, e rendelettel, az 5. cikkben említett határozattal, valamint a közbeszerzési szerződések odaítéléséről szóló közösségi jogszabályokkal összhangban merültek fel.

11. cikk

A költségtérítési kérelmek értékelése

(1)   A Bizottság értékeli a költségvetési kérelmek e rendeletnek való megfelelését.

(2)   A költségvetési kérelem értékelésének céljából a Bizottság felkérheti a tagállamot további felvilágosítás nyújtására. A tagállam e felvilágosítást a Bizottság felkérésétől számított 15 naptári napon belül nyújtja be.

12. cikk

A költségtérítésből való kizárás

Amennyiben a tagállam a 11. cikk (2) bekezdésében említett határidőn belül nem nyújt megfelelő felvilágosítást, és a Bizottság megállapítja, hogy a költségtérítés nem felel meg az e rendeletben meghatározott feltételeknek, felkéri a tagállamot, hogy észrevételeit 15 naptári napon belül nyújtsa be. Amennyiben a vizsgálat megerősíti az igény nem megfelelő voltát, a Bizottság elutasítja a szóban forgó, nem megfelelő kiadások egészének vagy egy részének megtérítését, és adott esetben kéri a kifizetett összegek visszafizetését vagy a fennálló összegek visszavonását.

13. cikk

A költségtérítési kérelmek jóváhagyása

A Bizottság a költségtérítési kérelmeket a 11. és 12. cikkben meghatározott eljárás eredménye alapján hagyja jóvá.

14. cikk

Kifizetések

(1)   A valamely tagállam részére a nemzeti program végrehajtása valamennyi évének tekintetében a 8. cikknek megfelelően nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulást két részletben kell kifizetni a következők szerint:

| a) | a közösségi hozzájárulás 50 %-át kitevő előfinanszírozás kifizetése. A kifizetést azután kell teljesíteni, hogy a tagállamot az 5. cikkben említett határozatról értesítették, valamint kézhez vették az előfinanszírozási kérelmet tartalmazó levelet, amely világosan ismerteti a II. mellékletben felsoroltakat; |
| --- | --- |

a)

a közösségi hozzájárulás 50 %-át kitevő előfinanszírozás kifizetése. A kifizetést azután kell teljesíteni, hogy a tagállamot az 5. cikkben említett határozatról értesítették, valamint kézhez vették az előfinanszírozási kérelmet tartalmazó levelet, amely világosan ismerteti a II. mellékletben felsoroltakat;

| b) | éves mérleg kifizetése a 10. cikkben említett költségtérítési kérelem alapján. A kifizetést a költségtérítési kérelmet a 12. cikkben említett, a Bizottság általi jóváhagyásától számított 45 napon belül kell teljesíteni. |
| --- | --- |

b)

éves mérleg kifizetése a 10. cikkben említett költségtérítési kérelem alapján. A kifizetést a költségtérítési kérelmet a 12. cikkben említett, a Bizottság általi jóváhagyásától számított 45 napon belül kell teljesíteni.

(2)   A 199/2008/EK rendelet 8. cikkében említett büntető jellegű csökkentéseket az (1) bekezdés b) pontjában említetteknek megfelelően az éves mérleg kifizetésénél kell alkalmazni.

(3)   A mérleg kifizetése után semmilyen további költségtérítési igény és igazoló okiratok nem fogadhatók el.

15. cikk

Pénznem

(1)   Az éves költségvetési előrejelzéseket és a költségtérítési kérelmeket euróban kell kifejezni.

(2)   A nemzeti program végrehajtásának első éve esetében a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában részt nem vevő tagállamok a program végrehajtásának időszakát megelőző év március 1-jén az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett átváltási arányt alkalmazzák. A 2009–2010-es időszakra vonatkozó első nemzeti program esetében ez a dátum 2008. október 1.

(3)   A nemzeti program végrehajtásának első évét követő egyes évek esetében a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában részt nem vevő tagállamok a végrehajtás szóban forgó évét megelőző év október 1-jén az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett átváltási arányt alkalmazzák.

(4)   A gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában részt nem vevő tagállamok az éves költségvetési előrejelzésben és a költségtérítési kérelemben feltüntetik az alkalmazott árfolyamot.

16. cikk

Ellenőrzések és pénzügyi korrekciók

A tagállamok kérésre eljuttatják a Bizottsághoz és a Számvevőszékhez a 861/2006/EK rendelet 28. cikkében említett ellenőrzések és pénzügyi korrekciók elvégzéséhez szükséges bármely információt.

17. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Rendelkezéseit a 2009. január 1. után felmerülő kiadásokra kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 3-án.

a Bizottság részéről

Joe BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 2006.6.14., 1. o.

1

(2)  HL L 60., 2008.3.5., 1. o.

2

(3)  HL L 186., 2008.7.15., 3. o.

3

---

I. MELLÉKLET

A nemzeti programok végrehajtása során felmerült kiadások támogathatósága

Támogatható kiadási kategória a következők mindegyike, illetve némelyike:

| a) | Személyzeti költségek:






  — | kizárólag a tudományos és műszaki személyzetnek a nemzeti programra fordított tényleges munkaidejére vonatkozó személyzeti kiadások, |
| --- | --- | --- |

a)

Személyzeti költségek:

—

kizárólag a tudományos és műszaki személyzetnek a nemzeti programra fordított tényleges munkaidejére vonatkozó személyzeti kiadások,

| — | a személyzeti költségeket a ténylegesen a nemzeti programra fordított munkaidő arányában kell felosztani, és a tényleges bérköltségek (fizetések, szociális költségek, társadalombiztosítási és nyugdíjjárulékok) figyelembevételével, de minden más egyéb költség kizárásával kell kiszámítani, |
| --- | --- |

—

a személyzeti költségeket a ténylegesen a nemzeti programra fordított munkaidő arányában kell felosztani, és a tényleges bérköltségek (fizetések, szociális költségek, társadalombiztosítási és nyugdíjjárulékok) figyelembevételével, de minden más egyéb költség kizárásával kell kiszámítani,

| — | az óra-/napidíjakat évi 210 munkanap alapján kell kiszámítani, |
| --- | --- |

—

az óra-/napidíjakat évi 210 munkanap alapján kell kiszámítani,

| — | a személyzet által a programra fordított teljes időt fel kell tüntetni a nyilvántartásokban (munkaidő-kimutatási lapok), és azt minden hónapban legalább egyszer a programért felelős személynek igazolnia kell. A munkaidő-kimutatási lapokat kérésre a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

—

a személyzet által a programra fordított teljes időt fel kell tüntetni a nyilvántartásokban (munkaidő-kimutatási lapok), és azt minden hónapban legalább egyszer a programért felelős személynek igazolnia kell. A munkaidő-kimutatási lapokat kérésre a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani.

| b) | Utazási költségek:






  — | Az utazási költségeket a tagállam vagy partnerei belső szabályainak megfelelően kell megállapítani. A Közösségen kívüli utazásokhoz a Bizottság előzetes hozzájárulására van szükség, amennyiben azt a nemzeti programban nem tüntették fel. |
| --- | --- | --- |

b)

Utazási költségek:

—

Az utazási költségeket a tagállam vagy partnerei belső szabályainak megfelelően kell megállapítani. A Közösségen kívüli utazásokhoz a Bizottság előzetes hozzájárulására van szükség, amennyiben azt a nemzeti programban nem tüntették fel.

| c) | Tartós cikkek:






  — | a tartós cikkek várható élettartama nem lehet rövidebb, mint a program szerinti munka időtartama. E cikkek szerepelnek a tartós cikkek jegyzékében, vagy az érintett tagállam vagy partnerei számviteli módszerei, szabályai és elvei szerint eszközöknek minősülnek, |
| --- | --- | --- |

c)

Tartós cikkek:

—

a tartós cikkek várható élettartama nem lehet rövidebb, mint a program szerinti munka időtartama. E cikkek szerepelnek a tartós cikkek jegyzékében, vagy az érintett tagállam vagy partnerei számviteli módszerei, szabályai és elvei szerint eszközöknek minősülnek,

| — | a támogatható kiadások kiszámítása tekintetében a tartós cikkek valószínűsíthető élettartama 25 000 EUR-t meg nem haladó értékű számítástechnikai berendezés esetében 36 hónap, egyéb cikkek esetében 60 hónap. A támogatható összeg az árucikkeknek a program időtartamához viszonyított várható élettartamától függ, azzal a feltétellel, hogy az összeg kiszámításához használt időszak a program tényleges indulásakor kezdődik, vagy az árucikk beszerzésének időpontjában, ha az a program kezdő időpontja után történt, és a program befejezésének időpontjában ér véget. Szintén figyelembe kell venni az árucikkek felhasználását ezen időszak alatt, |
| --- | --- |

—

a támogatható kiadások kiszámítása tekintetében a tartós cikkek valószínűsíthető élettartama 25 000 EUR-t meg nem haladó értékű számítástechnikai berendezés esetében 36 hónap, egyéb cikkek esetében 60 hónap. A támogatható összeg az árucikkeknek a program időtartamához viszonyított várható élettartamától függ, azzal a feltétellel, hogy az összeg kiszámításához használt időszak a program tényleges indulásakor kezdődik, vagy az árucikk beszerzésének időpontjában, ha az a program kezdő időpontja után történt, és a program befejezésének időpontjában ér véget. Szintén figyelembe kell venni az árucikkek felhasználását ezen időszak alatt,

| — | kivételes esetben a tartós berendezéseket a nemzeti program kezdő napja előtti 6 hónapon belül is megvásárolhatták vagy vételi opcióval bérelhették, |
| --- | --- |

—

kivételes esetben a tartós berendezéseket a nemzeti program kezdő napja előtti 6 hónapon belül is megvásárolhatták vagy vételi opcióval bérelhették,

| — | tartós cikkek vásárlása esetén a meglévő közbeszerzési szabályokat is alkalmazni kell, |
| --- | --- |

—

tartós cikkek vásárlása esetén a meglévő közbeszerzési szabályokat is alkalmazni kell,

| — | a tartós cikkekkel kapcsolatos kiadásokat a kiszállítás időpontját bizonyító, hitelesített számlákkal kell igazolni, és a kiadási kimutatással együtt be kell nyújtani a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

—

a tartós cikkekkel kapcsolatos kiadásokat a kiszállítás időpontját bizonyító, hitelesített számlákkal kell igazolni, és a kiadási kimutatással együtt be kell nyújtani a Bizottsághoz.

| d) | Fogyóeszközök és készletek, ideértve a számítástechnikai költségeket:






  — | fogyóeszközökre és készletekre fordított kiadások az olyan árucikkek vagy berendezések beszerzéséhez, előállításához, javításához felhasznált vagy használatához szükséges nyersanyagokra fordított kiadások, amelyek várható élettartama rövidebb, mint a program szerinti munka időtartama. Nem szerepelnek a tartós cikkeknek az érintett tagállam vagy partnerei által vezetett jegyzékében, vagy az érintett tagállam vagy partnerei számviteli módszerei, szabályai és elvei szerint nem minősülnek eszközöknek, |
| --- | --- | --- |

d)

Fogyóeszközök és készletek, ideértve a számítástechnikai költségeket:

—

fogyóeszközökre és készletekre fordított kiadások az olyan árucikkek vagy berendezések beszerzéséhez, előállításához, javításához felhasznált vagy használatához szükséges nyersanyagokra fordított kiadások, amelyek várható élettartama rövidebb, mint a program szerinti munka időtartama. Nem szerepelnek a tartós cikkeknek az érintett tagállam vagy partnerei által vezetett jegyzékében, vagy az érintett tagállam vagy partnerei számviteli módszerei, szabályai és elvei szerint nem minősülnek eszközöknek,

| — | olyan részletes leírást kell róluk adni, amely lehetővé teszi a támogathatóságuk eldöntését, |
| --- | --- |

—

olyan részletes leírást kell róluk adni, amely lehetővé teszi a támogathatóságuk eldöntését,

| — | az adatbázisok kezelését és lekérdezését szolgáló szoftverek telepítésével és a tagállamok számára történő biztosításával kapcsolatos támogatható számítástechnikai költségek. |
| --- | --- |

—

az adatbázisok kezelését és lekérdezését szolgáló szoftverek telepítésével és a tagállamok számára történő biztosításával kapcsolatos támogatható számítástechnikai költségek.

| e) | Hajókkal kapcsolatos költségek:






  — | a 199/2008/EK rendelet 12. cikkében említett tengerkutatási felmérések esetében, beleértve a bérelt hajókkal végzetteket is, csak a bérleti költségek és egyéb működési költségek támogathatók. A számla hitelesített másolatát a kiadási kimutatással együtt kell benyújtani a Bizottsághoz, |
| --- | --- | --- |

e)

Hajókkal kapcsolatos költségek:

—

a 199/2008/EK rendelet 12. cikkében említett tengerkutatási felmérések esetében, beleértve a bérelt hajókkal végzetteket is, csak a bérleti költségek és egyéb működési költségek támogathatók. A számla hitelesített másolatát a kiadási kimutatással együtt kell benyújtani a Bizottsághoz,

| — | amennyiben valamely hajó a tagállam vagy partnere tulajdonát képezi, a kiszámlázott működési költségek kiszámítási módját feltüntető részletes lebontást a kiadási kimutatással együtt kell benyújtani a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

—

amennyiben valamely hajó a tagállam vagy partnere tulajdonát képezi, a kiszámlázott működési költségek kiszámítási módját feltüntető részletes lebontást a kiadási kimutatással együtt kell benyújtani a Bizottsághoz.

| f) | Alvállalkozói költségek/külső segítségnyújtás:






  — | az alvállalkozói/külső segítségnyújtás a tagállamoknak és/vagy partnereiknek nyújtott olyan állandó és nem innovatív szolgáltatásokra vonatkozik, amely szolgáltatásokat ők maguk nem lennének képesek biztosítani. E költségek nem haladhatják meg a jóváhagyott teljes éves költségvetés 20 %-át. A Bizottság előzetes írásbeli jóváhagyása szükséges, ha a nemzeti programban az alvállalkozói szerződések halmozott összege meghaladja a fentebb meghatározott határt, |
| --- | --- | --- |

f)

Alvállalkozói költségek/külső segítségnyújtás:

—

az alvállalkozói/külső segítségnyújtás a tagállamoknak és/vagy partnereiknek nyújtott olyan állandó és nem innovatív szolgáltatásokra vonatkozik, amely szolgáltatásokat ők maguk nem lennének képesek biztosítani. E költségek nem haladhatják meg a jóváhagyott teljes éves költségvetés 20 %-át. A Bizottság előzetes írásbeli jóváhagyása szükséges, ha a nemzeti programban az alvállalkozói szerződések halmozott összege meghaladja a fentebb meghatározott határt,

| — | az alvállalkozói szerződéseket a tagállamnak/partnerének a vonatkozó közbeszerzési szabályokkal összhangban és a közbeszerzési szerződésekre vonatkozó közösségi irányelveknek megfelelően kell odaítélni, |
| --- | --- |

—

az alvállalkozói szerződéseket a tagállamnak/partnerének a vonatkozó közbeszerzési szabályokkal összhangban és a közbeszerzési szerződésekre vonatkozó közösségi irányelveknek megfelelően kell odaítélni,

| — | az alvállalkozók által kiállított valamennyi számlán fel kell tüntetni a nemzeti programra és modulra való egyértelmű hivatkozást (azaz a számot és a címet vagy rövid címet). Minden számlának kellően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy a nyújtott szolgáltatás egyes elemeit azonosítani lehessen (azaz az egyes cikkek és költségük egyértelmű leírásával), |
| --- | --- |

—

az alvállalkozók által kiállított valamennyi számlán fel kell tüntetni a nemzeti programra és modulra való egyértelmű hivatkozást (azaz a számot és a címet vagy rövid címet). Minden számlának kellően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy a nyújtott szolgáltatás egyes elemeit azonosítani lehessen (azaz az egyes cikkek és költségük egyértelmű leírásával),

| — | a tagállamoknak és partnereiknek biztosítaniuk kell, hogy valamennyi alvállalkozói szerződés kifejezetten a Bizottságot és a Számvevőszéket jelölje meg a dokumentumok és helyszínek tekintetében a közösségi forrásokból részesülő minden alvállalkozó feletti ellenőrzési hatáskör gyakorlására, |
| --- | --- |

—

a tagállamoknak és partnereiknek biztosítaniuk kell, hogy valamennyi alvállalkozói szerződés kifejezetten a Bizottságot és a Számvevőszéket jelölje meg a dokumentumok és helyszínek tekintetében a közösségi forrásokból részesülő minden alvállalkozó feletti ellenőrzési hatáskör gyakorlására,

| — | a Közösségen kívüli országok, ha a közösségi programok végrehajtásához a részvételük szükségesnek bizonyul, a Bizottság előzetes írásbeli hozzájárulásával alvállalkozóként részt vehetnek nemzeti programban, |
| --- | --- |

—

a Közösségen kívüli országok, ha a közösségi programok végrehajtásához a részvételük szükségesnek bizonyul, a Bizottság előzetes írásbeli hozzájárulásával alvállalkozóként részt vehetnek nemzeti programban,

| — | az alvállalkozói szerződés hitelesített másolatát és az utólagos kifizetési bizonylatokat a kiadási kimutatással együtt kell benyújtani a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

—

az alvállalkozói szerződés hitelesített másolatát és az utólagos kifizetési bizonylatokat a kiadási kimutatással együtt kell benyújtani a Bizottsághoz.

| g) | Egyéb egyedi költségek






  — | Bármely egyéb kiegészítő vagy nem tervezett, a fenti kategóriák egyikébe sem tartozó kiadás csak a Bizottság előzetes hozzájárulásával számolható el a program terhére, kivéve, ha azt az éves költségvetési előrejelzésben már jelezték. |
| --- | --- | --- |

g)

Egyéb egyedi költségek

—

Bármely egyéb kiegészítő vagy nem tervezett, a fenti kategóriák egyikébe sem tartozó kiadás csak a Bizottság előzetes hozzájárulásával számolható el a program terhére, kivéve, ha azt az éves költségvetési előrejelzésben már jelezték.

| h) | Tudományos tanácsadás támogatása






  — | a 665/2008/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett ülések időtartama alatt a napidíjak és az utazási költségek támogathatók a 665/2008/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- | --- |

h)

Tudományos tanácsadás támogatása

—

a 665/2008/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett ülések időtartama alatt a napidíjak és az utazási költségek támogathatók a 665/2008/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdésével összhangban,

| — | az utazást igazoló dokumentumok hitelesített másolatát a kiadási kimutatással együtt be kell nyújtani a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

—

az utazást igazoló dokumentumok hitelesített másolatát a kiadási kimutatással együtt be kell nyújtani a Bizottsághoz.

---

II. MELLÉKLET

Az igényelt térítés vagy előfinanszírozás összegét feltüntető levél tartalma

Az igényelt térítés vagy előfinanszírozás összegéről szóló levélnek egyértelműen fel kell tüntetnie a következőket:

| 1. | az a bizottsági határozat, amelyre a levél hivatkozik (vonatkozó cikk és melléklet); |
| --- | --- |

1.

az a bizottsági határozat, amelyre a levél hivatkozik (vonatkozó cikk és melléklet);

| 2. | a nemzeti programra való hivatkozás; |
| --- | --- |

2.

a nemzeti programra való hivatkozás;

| 3. | a Bizottságtól igényelt összeg euróban kifejezve, héa nélkül; |
| --- | --- |

3.

a Bizottságtól igényelt összeg euróban kifejezve, héa nélkül;

| 4. | az igénylés típusa (előfinanszírozás, mérleg kifizetése); |
| --- | --- |

4.

az igénylés típusa (előfinanszírozás, mérleg kifizetése);

| 5. | a bankszámla száma, amelyre az átutalást teljesíteni kell. |
| --- | --- |

5.

a bankszámla száma, amelyre az átutalást teljesíteni kell.

---

III. MELLÉKLET

KIADÁSI KIMUTATÁS

(hivatalos úton beküldendő a MARE.C4 csoporthoz)

A NEMZETI ADATGYŰJTÉSI PROGRAM VÉGREHAJTÁSA SORÁN FELMERÜLT KÖZKIADÁSOK

Bizottsági határozat dátuma/száma ...

Nemzeti hivatkozás (ha van) ...

IGAZOLÁS

Alulírott ..., a vonatkozó pénzügyi és ellenőrzési eljárásokért felelős hatóság, a(z) ... képviseletében az elvégzett vizsgálatokat követően igazolom, hogy a 200... évi nemzeti adatgyűjtési programra vonatkozóan a mellékelt okiratokban feltüntetett valamennyi támogatható kiadás, amely a teljes költséget jelenti, a 200... évben kifizetésre került, és összege: ... EUR (két tizedesjegy pontosságig megadott összeg), amely az Európai Bizottság 50 %-os hozzájárulásának alapját képezi.

A fenti programra vonatkozóan ... EUR összegű részlet már kifizetésre került.

Igazolom továbbá, hogy a kiadási kimutatás pontos adatokat tartalmaz, és a kifizetési igény figyelembe veszi az esetleges visszatéríttetett összegeket is.

A műveleteket a határozatban megállapított célkitűzésekkel és a 199/2008/EK tanácsi rendelet rendelkezéseivel, valamint a 861/2006/EK tanácsi rendelettel összhangban hajtották végre, különösen a következők tekintetében:

| — | a közösségi jognak és az annak értelmében elfogadott eszközöknek, különösen a versenyjogi és a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó szabályoknak való megfelelés, |
| --- | --- |

—

a közösségi jognak és az annak értelmében elfogadott eszközöknek, különösen a versenyjogi és a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó szabályoknak való megfelelés,

| — | az igazgatási és ellenőrzési eljárások alkalmazása a pénzügyi támogatásra, különösen a társfinanszírozott termékek szállításának és szolgáltatások nyújtásának ellenőrzése, a visszatérítésre igényelt kiadások tényleges felmerülésének vizsgálata, a szabálytalanságok megelőzése, felderítése és kiigazítása, a csalások feltárása, valamint a jogtalanul kifizetett összegek visszatéríttetése érdekében. |
| --- | --- |

—

az igazgatási és ellenőrzési eljárások alkalmazása a pénzügyi támogatásra, különösen a társfinanszírozott termékek szállításának és szolgáltatások nyújtásának ellenőrzése, a visszatérítésre igényelt kiadások tényleges felmerülésének vizsgálata, a szabálytalanságok megelőzése, felderítése és kiigazítása, a csalások feltárása, valamint a jogtalanul kifizetett összegek visszatéríttetése érdekében.

A csatolt táblázatok tartalmazzák a felmerült kiadásokat. A tartós cikkekkel és a hajókkal kapcsolatos költségek számlájának hitelesített másolata mellékletként szerepel. Valamennyi igazoló okirat és számla eredetije továbbra is elérhető a mérleg Bizottság általi kifizetését követő legalább három évig.

Kelt: .../.../...

A hatáskörrel rendelkező hatóság nyomtatott nagybetűkkel írt neve, bélyegzője, valamint képviselőjének beosztása és aláírása

Mellékletek:

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 4.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 295/34 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 295/34

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. április 30.)

a Magyarország által az IBIDEN Hungary Gyártó Kft. javára végrehajtani tervezett C 21/07 (ex N 578/06) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2008) 1342. számú dokumentummal történt)

(Csak a magyar nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/830/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután a fenti rendelkezéseknek megfelelően felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1), és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | A magyar hatóságok 2006. augusztus 30-án kelt és a Bizottságnál ugyanazon a napon iktatott elektronikus bejelentés útján bejelentést tettek létező regionális támogatási programoknak az IBIDEN Hungary Gyártó Kft. egy induló beruházási projektje javára történő alkalmazásáról. A bejelentésre a nagyberuházási projektek regionális támogatásának 2002. évi multiszektorális keretszabálya (2) (a továbbiakban: MSF 2002) (24) bekezdésében rögzített egyedi bejelentési követelmény alapján került sor. |
| --- | --- |

(1)

A magyar hatóságok 2006. augusztus 30-án kelt és a Bizottságnál ugyanazon a napon iktatott elektronikus bejelentés útján bejelentést tettek létező regionális támogatási programoknak az IBIDEN Hungary Gyártó Kft. egy induló beruházási projektje javára történő alkalmazásáról. A bejelentésre a nagyberuházási projektek regionális támogatásának 2002. évi multiszektorális keretszabálya (2) (a továbbiakban: MSF 2002) (24) bekezdésében rögzített egyedi bejelentési követelmény alapján került sor.

| (2) | A Bizottság 2006. október 13-án (D/58881), valamint 2007. március 13-án (D/51161) kelt levelében további információkat kért. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2006. október 13-án (D/58881), valamint 2007. március 13-án (D/51161) kelt levelében további információkat kért.

| (3) | A Bizottság által 2006. november 14-én (A/39085), 2007. január 3-án (A/30004), 2007. január 15-én (A/30441) és 2007. március 27-én (A/32641) iktatott leveleikben a magyar hatóságok a további információk szolgáltatására rendelkezésre álló határidő meghosszabbítását kérték, amelyet a Bizottság engedélyezett. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság által 2006. november 14-én (A/39085), 2007. január 3-án (A/30004), 2007. január 15-én (A/30441) és 2007. március 27-én (A/32641) iktatott leveleikben a magyar hatóságok a további információk szolgáltatására rendelkezésre álló határidő meghosszabbítását kérték, amelyet a Bizottság engedélyezett.

| (4) | A magyar hatóságok a Bizottság által 2007. január 31-én (A/30990), valamint 2007. május 15-én (A/34072) iktatott levelekben további információkkal szolgáltak. |
| --- | --- |

(4)

A magyar hatóságok a Bizottság által 2007. január 31-én (A/30990), valamint 2007. május 15-én (A/34072) iktatott levelekben további információkkal szolgáltak.

| (5) | 2006. december 11-én, valamint 2007. április 25-én találkozóra került sor a magyar hatóságok és a Bizottság szolgálatai között, amelyen az IBIDEN Hungary Gyártó Kft. képviselői is jelen voltak. |
| --- | --- |

(5)

2006. december 11-én, valamint 2007. április 25-én találkozóra került sor a magyar hatóságok és a Bizottság szolgálatai között, amelyen az IBIDEN Hungary Gyártó Kft. képviselői is jelen voltak.

| (6) | A Bizottság 2007. július 10-én kelt levelében értesítette Magyarországot azon határozatáról, hogy a támogatással kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2007. július 10-én kelt levelében értesítette Magyarországot azon határozatáról, hogy a támogatással kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást.

| (7) | Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket a támogatási intézkedéssel kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(7)

Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket a támogatási intézkedéssel kapcsolatos észrevételeik megtételére.

| (8) | A Bizottsághoz négy észrevétel érkezett érdekelt felektől:






  a) | a 2007. október 25-én kelt, a Bizottság által ugyanazon a napon iktatott levél (A/38842) útján; |
| --- | --- | --- |

(8)

A Bizottsághoz négy észrevétel érkezett érdekelt felektől:

a)

a 2007. október 25-én kelt, a Bizottság által ugyanazon a napon iktatott levél (A/38842) útján;

| b) | a 2007. november 22-én kelt, a Bizottság által 2007. november 24-én iktatott levél (A/39732) útján; |
| --- | --- |

b)

a 2007. november 22-én kelt, a Bizottság által 2007. november 24-én iktatott levél (A/39732) útján;

| c) | a 2007. november 23-án kelt, a Bizottság által ugyanazon a napon iktatott levél (A/39711) útján; |
| --- | --- |

c)

a 2007. november 23-án kelt, a Bizottság által ugyanazon a napon iktatott levél (A/39711) útján;

| d) | a 2007. november 26-án kelt, a Bizottság által 2007. november 27-én iktatott levél (A/39740) útján. |
| --- | --- |

d)

a 2007. november 26-án kelt, a Bizottság által 2007. november 27-én iktatott levél (A/39740) útján.

| (9) | 2007. december 4-én kelt (D/54826) levelében a Bizottság ezeket az észrevételeket továbbította Magyarországnak, amely lehetőséget kapott arra, hogy azokra reagáljon. |
| --- | --- |

(9)

2007. december 4-én kelt (D/54826) levelében a Bizottság ezeket az észrevételeket továbbította Magyarországnak, amely lehetőséget kapott arra, hogy azokra reagáljon.

| (10) | Magyarország 2008. január 4–én kelt, a Bizottság által ugyanazon a napon iktatott (A/151) levelében megküldte az érdekelt felek észrevételeivel kapcsolatos véleményét. |
| --- | --- |

(10)

Magyarország 2008. január 4–én kelt, a Bizottság által ugyanazon a napon iktatott (A/151) levelében megküldte az érdekelt felek észrevételeivel kapcsolatos véleményét.

2.   A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

2.1.   Az intézkedés célja

| (11) | A magyar hatóságok az IBIDEN Hungary Gyártó Kft. részére dízel részecskeszűrőkben használt kerámiatestet előállító új gyártóüzemnek a közép-magyarországi régióban (Pest megye) található Dunavarsány Ipari Parkban történő létesítésére szánt regionális beruházási támogatással a regionális fejlődést kívánják előmozdítani. A közép-magyarországi régió az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjával összhangban támogatott területnek minősül, ahol a támogatási intenzitás felső határa a 2004–2006-os időszakra 40 % nettó támogatástartalomnak felel meg (4). |
| --- | --- |

(11)

A magyar hatóságok az IBIDEN Hungary Gyártó Kft. részére dízel részecskeszűrőkben használt kerámiatestet előállító új gyártóüzemnek a közép-magyarországi régióban (Pest megye) található Dunavarsány Ipari Parkban történő létesítésére szánt regionális beruházási támogatással a regionális fejlődést kívánják előmozdítani. A közép-magyarországi régió az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjával összhangban támogatott területnek minősül, ahol a támogatási intenzitás felső határa a 2004–2006-os időszakra 40 % nettó támogatástartalomnak felel meg (4).

2.2.   A kedvezményezett

| (12) | A támogatás kedvezményezettje az „IBIDEN Hungary Gyártó Kft.” (a továbbiakban: IBIDEN HU). A támogatott projekt célja dízelmotorok részecskeszűrőjéhez használt kerámiatestet előállító gyártóüzem létesítése az IBIDEN kerámia részlegén belül, amely gyártóüzem a 2001-ben létesített IBIDEN DPF France S.A.S. mellett a második ilyen üzem az Európai Unióban. |
| --- | --- |

(12)

A támogatás kedvezményezettje az „IBIDEN Hungary Gyártó Kft.” (a továbbiakban: IBIDEN HU). A támogatott projekt célja dízelmotorok részecskeszűrőjéhez használt kerámiatestet előállító gyártóüzem létesítése az IBIDEN kerámia részlegén belül, amely gyártóüzem a 2001-ben létesített IBIDEN DPF France S.A.S. mellett a második ilyen üzem az Európai Unióban.

| (13) | Az IBIDEN HU-t az IBIDEN European Holdings B.V. (Hollandia) és az IBIDEN Co., Ltd. (Japán) hozta létre 2004. május 5-én. Az IBIDEN European Holdings B.V. 100 %-os tulajdonosa az IBIDEN Co., Ltd., amely gazdasági társaságok (pl. bankok) és magánkézben lévő szervezetek tulajdonában álló részvénytársaság. Az IBIDEN HU 99 %-os tulajdonosa az IBIDEN European Holdings B.V. és 1 %-os tulajdonosa az IBIDEN Co., Ltd. Az IBIDEN DPF France S.A.S. 100 %-os tulajdonosa 2005 vége óta az IBIDEN European Holdings B.V. |
| --- | --- |

(13)

Az IBIDEN HU-t az IBIDEN European Holdings B.V. (Hollandia) és az IBIDEN Co., Ltd. (Japán) hozta létre 2004. május 5-én. Az IBIDEN European Holdings B.V. 100 %-os tulajdonosa az IBIDEN Co., Ltd., amely gazdasági társaságok (pl. bankok) és magánkézben lévő szervezetek tulajdonában álló részvénytársaság. Az IBIDEN HU 99 %-os tulajdonosa az IBIDEN European Holdings B.V. és 1 %-os tulajdonosa az IBIDEN Co., Ltd. Az IBIDEN DPF France S.A.S. 100 %-os tulajdonosa 2005 vége óta az IBIDEN European Holdings B.V.

Image

| (14) | Az anyavállalat, az IBIDEN Co., Ltd. multinacionális társaság, amelyet 1912-ben villamos energiát termelő cégként alapítottak, és központja Gifuban, Japánban található. Tevékenysége öt részre osztható, ezek részesedése a 2005. évi éves értékesítési forgalomból a következő: 50 % az elektronikai részleg, 22 % a kerámia részleg, 16 % a lakberendezési anyagok részlege, 4 % az építőanyag-részleg és 8 % az egyéb kisebb részlegek (így az olajtermékek, információs szolgáltatások, műgyanta, mezőgazdaság, állatállomány és halászati feldolgozó részlegek) részaránya. A 2006. évi éves jelentés (5) szerint az IBIDEN csoport 47 leányvállalatot és egy, a kerámia ágazatban nem tevékenykedő kapcsolt vállalkozást foglal magában. 2006-ban a csoport konszolidált nettó árbevétele 319 milliárd yent tett ki, az üzleti eredmény 43,6 milliárd yent, míg a nettó eredmény 27,2 milliárd yent. Ugyanebben az évben a csoport üzleti képviseletein és gyáraiban világszerte 10 115 munkavállaló dolgozott. |
| --- | --- |

(14)

Az anyavállalat, az IBIDEN Co., Ltd. multinacionális társaság, amelyet 1912-ben villamos energiát termelő cégként alapítottak, és központja Gifuban, Japánban található. Tevékenysége öt részre osztható, ezek részesedése a 2005. évi éves értékesítési forgalomból a következő: 50 % az elektronikai részleg, 22 % a kerámia részleg, 16 % a lakberendezési anyagok részlege, 4 % az építőanyag-részleg és 8 % az egyéb kisebb részlegek (így az olajtermékek, információs szolgáltatások, műgyanta, mezőgazdaság, állatállomány és halászati feldolgozó részlegek) részaránya. A 2006. évi éves jelentés (5) szerint az IBIDEN csoport 47 leányvállalatot és egy, a kerámia ágazatban nem tevékenykedő kapcsolt vállalkozást foglal magában. 2006-ban a csoport konszolidált nettó árbevétele 319 milliárd yent tett ki, az üzleti eredmény 43,6 milliárd yent, míg a nettó eredmény 27,2 milliárd yent. Ugyanebben az évben a csoport üzleti képviseletein és gyáraiban világszerte 10 115 munkavállaló dolgozott.

2.3.   Beruházás

2.3.1.   Az IBIDEN HU új beruházása Dunavarsányban

| (15) | A bejelentés egy olyan beruházási projekt második szakaszára vonatkozik, amelynek célja dízelmotorok részecskeszűrőjéhez használt kerámiatestet előállító gyártóüzem létesítése a Dunavarsány Ipari Parkban. |
| --- | --- |

(15)

A bejelentés egy olyan beruházási projekt második szakaszára vonatkozik, amelynek célja dízelmotorok részecskeszűrőjéhez használt kerámiatestet előállító gyártóüzem létesítése a Dunavarsány Ipari Parkban.

| (16) | 2005. április 1-jén kelt levelükben a magyar hatóságok az MSF 2002 (36) bekezdésének (6) megfelelően tájékoztatták a Bizottságot az IBIDEN HU beruházási projektje első szakaszához nyújtott állami támogatásról. |
| --- | --- |

(16)

2005. április 1-jén kelt levelükben a magyar hatóságok az MSF 2002 (36) bekezdésének (6) megfelelően tájékoztatták a Bizottságot az IBIDEN HU beruházási projektje első szakaszához nyújtott állami támogatásról.

| (17) | A magyar hatóságok jelezték, hogy az IBIDEN HU által a Dunavarsány Ipari Parkban eszközölt beruházás két szakaszát az MSF 2002 (49) bekezdése szerinti egyetlen beruházási projektnek kell tekinteni: a két beruházási szakasz ugyanarra a termelőhelyre, társaságra és termékre vonatkozik, és azokat egy hároméves időszakon belül kezdték el. |
| --- | --- |

(17)

A magyar hatóságok jelezték, hogy az IBIDEN HU által a Dunavarsány Ipari Parkban eszközölt beruházás két szakaszát az MSF 2002 (49) bekezdése szerinti egyetlen beruházási projektnek kell tekinteni: a két beruházási szakasz ugyanarra a termelőhelyre, társaságra és termékre vonatkozik, és azokat egy hároméves időszakon belül kezdték el.

| (18) | A magyar hatóságok által a két beruházási szakaszról szolgáltatott információk szerint a dízelmotorok részecskeszűrőjéhez használt kerámiatest gyártására két, a Dunavarsány Ipari Parkban újonnan felépített, 24 000 m2, illetve 30 900 m2 alapterületű épületben kerül sor. 2007-re az I. épületben négy, a II. épületben öt gyártósort létesítenek. |
| --- | --- |

(18)

A magyar hatóságok által a két beruházási szakaszról szolgáltatott információk szerint a dízelmotorok részecskeszűrőjéhez használt kerámiatest gyártására két, a Dunavarsány Ipari Parkban újonnan felépített, 24 000 m2, illetve 30 900 m2 alapterületű épületben kerül sor. 2007-re az I. épületben négy, a II. épületben öt gyártósort létesítenek.

| (19) | 2007-re a beruházás összesen 1 100 új, közvetlen munkahelyet teremt Dunavarsányban. |
| --- | --- |

(19)

2007-re a beruházás összesen 1 100 új, közvetlen munkahelyet teremt Dunavarsányban.

| (20) | A magyar hatóságok megerősítik, hogy a támogatott üzemben a beruházási projekttel érintett termékektől eltérő termékek gyártására a beruházás befejezését követően öt évig nem kerül sor. |
| --- | --- |

(20)

A magyar hatóságok megerősítik, hogy a támogatott üzemben a beruházási projekttel érintett termékektől eltérő termékek gyártására a beruházás befejezését követően öt évig nem kerül sor.

| (21) | A magyar hatóságok megerősítik továbbá, hogy a kedvezményezett elfogadta, hogy a beruházás befejezését követően legalább ötéves időszakon át fenntartja a beruházást a helyszínen. |
| --- | --- |

(21)

A magyar hatóságok megerősítik továbbá, hogy a kedvezményezett elfogadta, hogy a beruházás befejezését követően legalább ötéves időszakon át fenntartja a beruházást a helyszínen.

2.3.2.   Az IBIDEN HU dunavarsányi beruházási projektjének időzítése

| (22) | A beruházási projekt munkálatai már 2004 októberében megkezdődtek. A projekttel összefüggő gyártás 2005 augusztusában kezdődött az I. épületben és 2006 májusában a II. épületben. A projekttel összefüggő teljes kapacitás elérését 2007 áprilisára tervezték. Az I. táblázat további adatokkal szolgál a projekt időzítésére vonatkozóan:
  I.   táblázat
  A beruházási projekt időzítése | Projekt kezdete | Gyártás kezdete | Projekt vége | Teljes gyártási kapacitás |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I. szakasz | 2004.10.6. | 2005.8.1. | 2006.1.1. | 2006.5.1.
  (évente 1,2 millió egység) |
| II. szakasz | 2005.6.20. | 2006.5.3. | 2007.3.31. | 2007.4.1.
  (évente további 1,2 millió egység) |

(22)

A beruházási projekt munkálatai már 2004 októberében megkezdődtek. A projekttel összefüggő gyártás 2005 augusztusában kezdődött az I. épületben és 2006 májusában a II. épületben. A projekttel összefüggő teljes kapacitás elérését 2007 áprilisára tervezték. Az I. táblázat további adatokkal szolgál a projekt időzítésére vonatkozóan:

I.   táblázat

A beruházási projekt időzítése

Projekt kezdete

Gyártás kezdete

Projekt vége

Teljes gyártási kapacitás

I. szakasz

2004.10.6.

2005.8.1.

2006.1.1.

2006.5.1.

(évente 1,2 millió egység)

II. szakasz

2005.6.20.

2006.5.3.

2007.3.31.

2007.4.1.

(évente további 1,2 millió egység)

2.4.   A beruházási projekt költségei

| (23) | A projekt összes elszámolható beruházási költsége folyóáron 47 570 933 882 forintot (190,83 millió EUR) tesz ki. Jelenértéken ez az összeg 41 953 072 670 forint (168,30 millió EUR) (7). A II. táblázat az elszámolható költségek évek és kategóriák szerinti bontását mutatja.
  II.   táblázat
  Elszámolható beruházási költségek (I. és II. szakasz) folyóáron, millió forintban | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Földterület | [...] (8) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Infrastruktúra | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Épületek | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Közüzem | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Gépek | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Elszámolható beruházás | (...) | (...) | (...) | (...) | 47 571 |
| I. szakasz | II. szakasz | I. szakasz | II. szakasz | I. szakasz | II. szakasz | I. szakasz | II. szakasz | |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(23)

A projekt összes elszámolható beruházási költsége folyóáron 47 570 933 882 forintot (190,83 millió EUR) tesz ki. Jelenértéken ez az összeg 41 953 072 670 forint (168,30 millió EUR) (7). A II. táblázat az elszámolható költségek évek és kategóriák szerinti bontását mutatja.

II.   táblázat

Elszámolható beruházási költségek (I. és II. szakasz) folyóáron, millió forintban

2004

2005

2006

2007

Összesen

Földterület

[...] (8)

(...)

(...)

(...)

(...)

Infrastruktúra

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Épületek

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Közüzem

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Gépek

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Elszámolható beruházás

(...)

(...)

(...)

(...)

47 571

I. szakasz

II. szakasz

I. szakasz

II. szakasz

I. szakasz

II. szakasz

I. szakasz

II. szakasz

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2.5.   A projekt finanszírozása

| (24) | A magyar hatóságok megerősítették, hogy a kedvezményezett mindenfajta állami támogatástól mentes saját hozzájárulása meghaladja az elszámolható költségek 25 %-át. |
| --- | --- |

(24)

A magyar hatóságok megerősítették, hogy a kedvezményezett mindenfajta állami támogatástól mentes saját hozzájárulása meghaladja az elszámolható költségek 25 %-át.

2.6.   Jogalap

| (25) | Az IBIDEN HU részére a pénzügyi támogatás nyújtása a következő két jogalapra tekintettel történik:






  a) | A Gazdasági és Közlekedési Minisztérium a „HU 1/2003 – Beruházásösztönzési célelőirányzat” (9) alapján nyújtja majd a támogatást. Ezen előirányzat jogalapját a Gazdasági Minisztérium vállalkozási célelőirányzatainak szabályozásáról szóló 1/2001. (I.5.) GM rendelet és a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium egyes támogatási programjainak részletes szabályairól szóló 19/2004. (II. 27.) GKM rendelet képezi. |
| --- | --- | --- |

(25)

Az IBIDEN HU részére a pénzügyi támogatás nyújtása a következő két jogalapra tekintettel történik:

a)

A Gazdasági és Közlekedési Minisztérium a „HU 1/2003 – Beruházásösztönzési célelőirányzat” (9) alapján nyújtja majd a támogatást. Ezen előirányzat jogalapját a Gazdasági Minisztérium vállalkozási célelőirányzatainak szabályozásáról szóló 1/2001. (I.5.) GM rendelet és a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium egyes támogatási programjainak részletes szabályairól szóló 19/2004. (II. 27.) GKM rendelet képezi.

| b) | A Pénzügyminisztérium a „Fejlesztési adókedvezmény” támogatási program (10) alapján nyújtja majd az adókedvezményt. E programot a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 275/2003. (XII. 24.) kormányrendelet hozta létre. |
| --- | --- |

b)

A Pénzügyminisztérium a „Fejlesztési adókedvezmény” támogatási program (10) alapján nyújtja majd az adókedvezményt. E programot a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 275/2003. (XII. 24.) kormányrendelet hozta létre.

2.7.   A támogatás összege és intenzitása

| (26) | A támogatás teljes összege folyóáron 15 591 223 750 forintot (62,55 millió EUR) tesz ki, amely jelenértéken 9 793 809 933 forintnak (39,29 millió EUR) felel meg. A (23) bekezdésben jelzett elszámolható költségek alapján ez 22,44 %-os nettó támogatástartalmú (11) támogatási intenzitásnak felel meg. |
| --- | --- |

(26)

A támogatás teljes összege folyóáron 15 591 223 750 forintot (62,55 millió EUR) tesz ki, amely jelenértéken 9 793 809 933 forintnak (39,29 millió EUR) felel meg. A (23) bekezdésben jelzett elszámolható költségek alapján ez 22,44 %-os nettó támogatástartalmú (11) támogatási intenzitásnak felel meg.

| (27) | A támogatást a következő két támogatási eszköz formájában nyújtják. Egyrészt a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium folyóáron összesen 3 592 000 000 forint (14,41 millió EUR) összegű támogatást nyújt 2005 és 2007 között elosztva. Másodszor, a Pénzügyminisztérium folyóáron 11 999 223 750 forint (48,14 millió EUR) összegűre becsült társasági adókedvezményt (12) nyújt 2007 és 2016 között elosztva. A támogatás összege jelenértéken 3 118 450 763 forintnak (12,51 millió EUR), az adókedvezmény összege jelenértéken 6 675 359 170 forintnak (26,78 millió EUR) felel meg. |
| --- | --- |

(27)

A támogatást a következő két támogatási eszköz formájában nyújtják. Egyrészt a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium folyóáron összesen 3 592 000 000 forint (14,41 millió EUR) összegű támogatást nyújt 2005 és 2007 között elosztva. Másodszor, a Pénzügyminisztérium folyóáron 11 999 223 750 forint (48,14 millió EUR) összegűre becsült társasági adókedvezményt (12) nyújt 2007 és 2016 között elosztva. A támogatás összege jelenértéken 3 118 450 763 forintnak (12,51 millió EUR), az adókedvezmény összege jelenértéken 6 675 359 170 forintnak (26,78 millió EUR) felel meg.

| (28) | A magyar hatóságok tájékoztatták a Bizottságot, hogy jelenértéken 7 411 828 735 forint (29,73 millió EUR) összegű (folyóáron 11 745 422 640 forint vagy 47,12 millió EUR összegű) támogatást már az IBIDEN HU rendelkezésére bocsátottak a létező regionális támogatási programok (13) alapján, az MSF 2002 (24) bekezdésében rögzített egyedi bejelentési határérték mértékéig. A beruházás első szakaszához a Pénzügyminisztérium 2005. február 25-én támogatást nyújtott jelenértéken 4 832 595 058 forint (19,39 millió EUR) összegben (folyóáron 8 773 422 640 forint vagy 35,20 millió EUR), míg a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium 2005. március 3-án támogatást nyújtott jelenértéken 1 875 354 000 forint (7,52 millió EUR) összegben (folyóáron 2 142 000 000 forint vagy 8,60 millió EUR). A beruházás második szakaszához a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium 2006. december 22-én jelenértéken 703 879 677 forint (2,82 millió EUR) összegű (folyóáron 830 000 000 forint vagy 3,33 millió EUR összegű) támogatást nyújtott. |
| --- | --- |

(28)

A magyar hatóságok tájékoztatták a Bizottságot, hogy jelenértéken 7 411 828 735 forint (29,73 millió EUR) összegű (folyóáron 11 745 422 640 forint vagy 47,12 millió EUR összegű) támogatást már az IBIDEN HU rendelkezésére bocsátottak a létező regionális támogatási programok (13) alapján, az MSF 2002 (24) bekezdésében rögzített egyedi bejelentési határérték mértékéig. A beruházás első szakaszához a Pénzügyminisztérium 2005. február 25-én támogatást nyújtott jelenértéken 4 832 595 058 forint (19,39 millió EUR) összegben (folyóáron 8 773 422 640 forint vagy 35,20 millió EUR), míg a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium 2005. március 3-án támogatást nyújtott jelenértéken 1 875 354 000 forint (7,52 millió EUR) összegben (folyóáron 2 142 000 000 forint vagy 8,60 millió EUR). A beruházás második szakaszához a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium 2006. december 22-én jelenértéken 703 879 677 forint (2,82 millió EUR) összegű (folyóáron 830 000 000 forint vagy 3,33 millió EUR összegű) támogatást nyújtott.

| (29) | Ennélfogva a magyar hatóságok szerint a bejelentés tárgyát képező támogatás összege a támogatás teljes összege és a már megítélt támogatás összege közötti különbség, azaz jelenértéken 2 381 981 198 forint (9,56 millió EUR) (ez folyóáron 3 845 801 110 forint vagy 15,43 millió EUR összegnek felel meg). |
| --- | --- |

(29)

Ennélfogva a magyar hatóságok szerint a bejelentés tárgyát képező támogatás összege a támogatás teljes összege és a már megítélt támogatás összege közötti különbség, azaz jelenértéken 2 381 981 198 forint (9,56 millió EUR) (ez folyóáron 3 845 801 110 forint vagy 15,43 millió EUR összegnek felel meg).

| (30) | A támogatás fennmaradó, a beruházás második szakaszához nyújtandó részét tekintve a magyar hatóságok az Európai Bizottság határozatának meghozataláig felfüggesztették a döntéshozatali folyamatot. Így a bejelentett támogatás engedélyezésének feltétele a Bizottság jóváhagyása. |
| --- | --- |

(30)

A támogatás fennmaradó, a beruházás második szakaszához nyújtandó részét tekintve a magyar hatóságok az Európai Bizottság határozatának meghozataláig felfüggesztették a döntéshozatali folyamatot. Így a bejelentett támogatás engedélyezésének feltétele a Bizottság jóváhagyása.

| (31) | A magyar hatóságok megerősítik, hogy a projektre nyújtott támogatás nem kumulálható az azonos elszámolható költségekre más helyi, regionális, nemzeti vagy közösségi forrásból kapott támogatással. |
| --- | --- |

(31)

A magyar hatóságok megerősítik, hogy a projektre nyújtott támogatás nem kumulálható az azonos elszámolható költségekre más helyi, regionális, nemzeti vagy közösségi forrásból kapott támogatással.

| (32) | A magyar hatóságok megerősítik, hogy a beruházási projekt első szakaszára vonatkozó támogatás iránti kérelmet 2003. december 5-én nyújtották be a Gazdasági és Közlekedési Minisztériumhoz és 2004. szeptember 16-án a Pénzügyminisztériumhoz. A beruházási projekt második szakaszára vonatkozóan a támogatás iránti kérelmeket 2005. március 28-án, illetve 2005. május 31-én nyújtották be. Ennek alapján az egyes támogatás iránti kérelmeket a projekt első szakaszával kapcsolatos munkálatok 2004. október 6-án történt megkezdését, illetve a projekt második szakaszával kapcsolatos munkálatok 2005. június 20-án történt megkezdését megelőzően nyújtották be. |
| --- | --- |

(32)

A magyar hatóságok megerősítik, hogy a beruházási projekt első szakaszára vonatkozó támogatás iránti kérelmet 2003. december 5-én nyújtották be a Gazdasági és Közlekedési Minisztériumhoz és 2004. szeptember 16-án a Pénzügyminisztériumhoz. A beruházási projekt második szakaszára vonatkozóan a támogatás iránti kérelmeket 2005. március 28-án, illetve 2005. május 31-én nyújtották be. Ennek alapján az egyes támogatás iránti kérelmeket a projekt első szakaszával kapcsolatos munkálatok 2004. október 6-án történt megkezdését, illetve a projekt második szakaszával kapcsolatos munkálatok 2005. június 20-án történt megkezdését megelőzően nyújtották be.

2.8.   Általános kötelezettségvállalások

| (33) | A magyar hatóságok kötelezettséget vállaltak, hogy benyújtják a Bizottsághoz:






  — | a támogatás odaítélését követő két hónapon belül a támogatást nyújtó hatóság és a kedvezményezett között létrejött, aláírt támogatási/beruházási szerződés(ek) másolatát; |
| --- | --- | --- |

(33)

A magyar hatóságok kötelezettséget vállaltak, hogy benyújtják a Bizottsághoz:

—

a támogatás odaítélését követő két hónapon belül a támogatást nyújtó hatóság és a kedvezményezett között létrejött, aláírt támogatási/beruházási szerződés(ek) másolatát;

| — | a támogatás Bizottság általi elfogadásától számítva ötévenként időközi jelentést (beleértve a kifizetett támogatási összegre, a támogatási szerződés teljesítésére, valamint minden olyan, más beruházási projektre vonatkozó információt, amelyet ugyanazon létesítményben/üzemben indítottak); |
| --- | --- |

—

a támogatás Bizottság általi elfogadásától számítva ötévenként időközi jelentést (beleértve a kifizetett támogatási összegre, a támogatási szerződés teljesítésére, valamint minden olyan, más beruházási projektre vonatkozó információt, amelyet ugyanazon létesítményben/üzemben indítottak);

| — | a támogatás utolsó részletének a bejelentett kifizetési ütemterven alapuló kifizetését követő hat hónapon belül részletes záróbeszámolót. |
| --- | --- |

—

a támogatás utolsó részletének a bejelentett kifizetési ütemterven alapuló kifizetését követő hat hónapon belül részletes záróbeszámolót.

3.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

| (34) | A bejelentett projekt „dízelmotorok részecskeszűrőjéhez használt kerámiatest” gyártására vonatkozik, amelyeket dízelüzemű személygépkocsikba és könnyű tehergépkocsikba építenek be. Az IBIDEN HU által gyártott kerámiarész közbenső termék (harmadik szint), ezt azután piaci feltételek mellett független vállalkozások részére értékesítik, amelyek a testet nemesfémbevonattal látják el, így a termékből bevonattal ellátott részecskeszűrő lesz (második szint). A bevonattal ellátott részecskeszűrőket ezt követően kipufogó-gyűjtőcső gyártók részére értékesítik (első szint), amelyek a gépkocsi-összeszerelő üzemek közvetlen szállítói. |
| --- | --- |

(34)

A bejelentett projekt „dízelmotorok részecskeszűrőjéhez használt kerámiatest” gyártására vonatkozik, amelyeket dízelüzemű személygépkocsikba és könnyű tehergépkocsikba építenek be. Az IBIDEN HU által gyártott kerámiarész közbenső termék (harmadik szint), ezt azután piaci feltételek mellett független vállalkozások részére értékesítik, amelyek a testet nemesfémbevonattal látják el, így a termékből bevonattal ellátott részecskeszűrő lesz (második szint). A bevonattal ellátott részecskeszűrőket ezt követően kipufogó-gyűjtőcső gyártók részére értékesítik (első szint), amelyek a gépkocsi-összeszerelő üzemek közvetlen szállítói.

| (35) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kitért arra, hogy a magyar hatóságok az érintett piac tág meghatározását javasolják, amely magában foglalja a dízelüzemű gépjárművek kipufogógáz-tisztító rendszerének mindkét kulcsfontosságú alkatrészét: az dízel-oxidációs katalizátort (a továbbiakban: katalizátor), amely a gázokat (szén-oxidokat és szénhidrogéneket) és bizonyos fokig a részecskék oldható szerves frakcióját kezeli, valamint a dízel részecskeszűrőt (a továbbiakban: részecskeszűrő) (14), amely a szilárd részecskék oldhatatlan összetevőit, azaz a kormot kezeli hatékonyan. Azzal érvelnek, hogy ezek a berendezések nagyon hasonlóak egymáshoz, mivel mindkettő a kibocsátás károsanyag-tartalmának csökkentését szolgálja, és ezért ugyanabba az érintett piacba tartoznak. Érvelésük szerint a két alkatrész előállítási folyamata és gyártási technológiája is nagyon hasonló. |
| --- | --- |

(35)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kitért arra, hogy a magyar hatóságok az érintett piac tág meghatározását javasolják, amely magában foglalja a dízelüzemű gépjárművek kipufogógáz-tisztító rendszerének mindkét kulcsfontosságú alkatrészét: az dízel-oxidációs katalizátort (a továbbiakban: katalizátor), amely a gázokat (szén-oxidokat és szénhidrogéneket) és bizonyos fokig a részecskék oldható szerves frakcióját kezeli, valamint a dízel részecskeszűrőt (a továbbiakban: részecskeszűrő) (14), amely a szilárd részecskék oldhatatlan összetevőit, azaz a kormot kezeli hatékonyan. Azzal érvelnek, hogy ezek a berendezések nagyon hasonlóak egymáshoz, mivel mindkettő a kibocsátás károsanyag-tartalmának csökkentését szolgálja, és ezért ugyanabba az érintett piacba tartoznak. Érvelésük szerint a két alkatrész előállítási folyamata és gyártási technológiája is nagyon hasonló.

| (36) | A szóban forgó ügyben a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság megjegyezte, hogy kétségei vannak azt illetően, hogy a támogatás összeegyeztethető-e a közös piaccal az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja, illetve az MSF 2002 értelmében. A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a magyar hatóságok érintett piacra vonatkozó megközelítését nem támasztotta alá a magyar hatóságok által benyújtott két független piacelemzés (a Frost & Sullivan Ltd [a továbbiakban: F&S] (15) és az AVL List GMBH [a továbbiakban: AVL] elemzése (16)) sem. |
| --- | --- |

(36)

A szóban forgó ügyben a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság megjegyezte, hogy kétségei vannak azt illetően, hogy a támogatás összeegyeztethető-e a közös piaccal az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja, illetve az MSF 2002 értelmében. A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a magyar hatóságok érintett piacra vonatkozó megközelítését nem támasztotta alá a magyar hatóságok által benyújtott két független piacelemzés (a Frost & Sullivan Ltd [a továbbiakban: F&S] (15) és az AVL List GMBH [a továbbiakban: AVL] elemzése (16)) sem.

| (37) | A Bizottság kétségét fejezte ki a tekintetben, hogy a katalizátor és a részecskeszűrő azonos érintett termékpiacba, az utókezelést szolgáló termékek piacába tartozik, és helyettesítheti egymást. A hivatalos vizsgálati eljárás megindításakor a Bizottság abból indult ki, hogy az érintett termékpiac szűkebb körű, és csak a dízelüzemű gépjárművek kipufogógáz-kezelési rendszerébe beépítendő részecskeszűrőtestre terjed ki. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság kétségét fejezte ki a tekintetben, hogy a katalizátor és a részecskeszűrő azonos érintett termékpiacba, az utókezelést szolgáló termékek piacába tartozik, és helyettesítheti egymást. A hivatalos vizsgálati eljárás megindításakor a Bizottság abból indult ki, hogy az érintett termékpiac szűkebb körű, és csak a dízelüzemű gépjárművek kipufogógáz-kezelési rendszerébe beépítendő részecskeszűrőtestre terjed ki.

| (38) | Először is a Bizottság kifejtette, hogy a részecskeszűrő fő funkciója a szervetlen és oldhatatlan szilárd részecskék (azaz a korom) kezelése, míg a katalizátor célja a veszélyes gázok és a szilárd részecskékben található oldható szerves frakció tisztítása anélkül, hogy képes lenne a korom kiszűrésére. Bár valóban van bizonyos átfedés a két funkció között, amennyiben a bevonattal ellátott részecskeszűrő bizonyos mértékig az ártalmas gázokat is kezeli, ez azonban nem szünteti meg a külön katalizátor szükségességét a kipufogógáz-tisztító rendszerben. A vizsgálandó időszakban (2008-ig) a két alkatrész továbbra is egymás mellett létezik, és azokat továbbra is együtt kell majd beszerelni. A jövőbeni Euro 5 és 6 technológiákhoz továbbra is a katalizátort fogják alkalmazni a szén-oxidok, a szénhidrogének és az oldható szerves frakció oxidálásához. Következésképpen a Bizottság megjegyezte, hogy úgy tűnik, a keresleti oldalon nem áll fenn helyettesíthetőség, mivel két külön, egymást kiegészítő berendezésről van szó. |
| --- | --- |

(38)

Először is a Bizottság kifejtette, hogy a részecskeszűrő fő funkciója a szervetlen és oldhatatlan szilárd részecskék (azaz a korom) kezelése, míg a katalizátor célja a veszélyes gázok és a szilárd részecskékben található oldható szerves frakció tisztítása anélkül, hogy képes lenne a korom kiszűrésére. Bár valóban van bizonyos átfedés a két funkció között, amennyiben a bevonattal ellátott részecskeszűrő bizonyos mértékig az ártalmas gázokat is kezeli, ez azonban nem szünteti meg a külön katalizátor szükségességét a kipufogógáz-tisztító rendszerben. A vizsgálandó időszakban (2008-ig) a két alkatrész továbbra is egymás mellett létezik, és azokat továbbra is együtt kell majd beszerelni. A jövőbeni Euro 5 és 6 technológiákhoz továbbra is a katalizátort fogják alkalmazni a szén-oxidok, a szénhidrogének és az oldható szerves frakció oxidálásához. Következésképpen a Bizottság megjegyezte, hogy úgy tűnik, a keresleti oldalon nem áll fenn helyettesíthetőség, mivel két külön, egymást kiegészítő berendezésről van szó.

| (39) | A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában szintén megjegyezte, hogy a tanulmányok egyike szerint az Eberspächer cég nemrégiben mutatott be egy olyan, valódi többfunkciós terméket, amely a katalizátor és a részecskeszűrő funkcióit azonos kerámiavázon egyesíti, és amelyet Volkswagen Passatban használtak fel. A Bizottság azonban kétségesnek ítélte, hogy az IBIDEN HU terméke alkalmas-e arra, hogy teljes mértékben megfeleljen e többszörös funkciónak. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában szintén megjegyezte, hogy a tanulmányok egyike szerint az Eberspächer cég nemrégiben mutatott be egy olyan, valódi többfunkciós terméket, amely a katalizátor és a részecskeszűrő funkcióit azonos kerámiavázon egyesíti, és amelyet Volkswagen Passatban használtak fel. A Bizottság azonban kétségesnek ítélte, hogy az IBIDEN HU terméke alkalmas-e arra, hogy teljes mértékben megfeleljen e többszörös funkciónak.

| (40) | Másodszor a Bizottság szintén megjegyezte, hogy a kínálati oldalon is kétséges a helyettesíthetőség. Nem nyújtottak be olyan konkrét bizonyítékokat, amelyek azt igazolták volna, hogy léteznek olyan katalizátortest-gyártók, amelyek ugyanazon berendezéssel, további jelentős beruházási költségek nélkül képesek részecskeszűrőtest előállítására, vagy fordítva. A helyettesíthetőség továbbá azért is kétséges, mivel a részecskeszűrő ára körülbelül négyszerese a katalizátor árának. |
| --- | --- |

(40)

Másodszor a Bizottság szintén megjegyezte, hogy a kínálati oldalon is kétséges a helyettesíthetőség. Nem nyújtottak be olyan konkrét bizonyítékokat, amelyek azt igazolták volna, hogy léteznek olyan katalizátortest-gyártók, amelyek ugyanazon berendezéssel, további jelentős beruházási költségek nélkül képesek részecskeszűrőtest előállítására, vagy fordítva. A helyettesíthetőség továbbá azért is kétséges, mivel a részecskeszűrő ára körülbelül négyszerese a katalizátor árának.

| (41) | Végezetül a Bizottság kifejtette, hogy bár úgy tűnik, hogy a támogatás megfelel a nemzeti regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatásban (17) megfogalmazott feltételeknek, a Bizottságnak azonban kétségei vannak azzal kapcsolatban, hogy a kedvezményezett piaci részesedése alacsonyabb-e az MSF 2002 (24) bekezdésének a) pontjában előírt 25 %-nál. A magyar hatóságok által benyújtott piacelemzésekből az derül ki, hogy az IBIDEN piaci részesedése az európai részecskeszűrő piacon mennyiségi szempontból a beruházás előtt és után egyaránt jelentős mértékben meghaladja a 25 %-os határt. Így, ha a részecskeszűrőket tekintjük érintett piacnak, az MSF 2002 (24) bekezdésének a) pontjában foglalt feltétel nem teljesül. A részecskeszűrők és katalizátorok egyesített piacán azonban, amelyet a magyar hatóságok az érintett piacnak tekintenek, az IBIDEN piaci részesedése mennyiségi szempontból mind a beruházás előtt, mind az után 25 % alatt maradna. |
| --- | --- |

(41)

Végezetül a Bizottság kifejtette, hogy bár úgy tűnik, hogy a támogatás megfelel a nemzeti regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatásban (17) megfogalmazott feltételeknek, a Bizottságnak azonban kétségei vannak azzal kapcsolatban, hogy a kedvezményezett piaci részesedése alacsonyabb-e az MSF 2002 (24) bekezdésének a) pontjában előírt 25 %-nál. A magyar hatóságok által benyújtott piacelemzésekből az derül ki, hogy az IBIDEN piaci részesedése az európai részecskeszűrő piacon mennyiségi szempontból a beruházás előtt és után egyaránt jelentős mértékben meghaladja a 25 %-os határt. Így, ha a részecskeszűrőket tekintjük érintett piacnak, az MSF 2002 (24) bekezdésének a) pontjában foglalt feltétel nem teljesül. A részecskeszűrők és katalizátorok egyesített piacán azonban, amelyet a magyar hatóságok az érintett piacnak tekintenek, az IBIDEN piaci részesedése mennyiségi szempontból mind a beruházás előtt, mind az után 25 % alatt maradna.

4.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (42) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt közzététele nyomán a Bizottság a következő érdekelt felektől kapott észrevételeket:






  a) | IBIDEN Hungary Gyártó Kft., a támogatás kedvezményezettje; |
| --- | --- | --- |

(42)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt közzététele nyomán a Bizottság a következő érdekelt felektől kapott észrevételeket:

a)

IBIDEN Hungary Gyártó Kft., a támogatás kedvezményezettje;

| b) | Aerosol & Particle Technology Laboratory, Thermi-Thessaloniki, Görögország, kutató- és technológiai központ; |
| --- | --- |

b)

Aerosol & Particle Technology Laboratory, Thermi-Thessaloniki, Görögország, kutató- és technológiai központ;

| c) | Saint-Gobain Industrie Keramik Rödental GmbH, Rödental, Németország, versenytárs (a továbbiakban: Saint-Gobain); |
| --- | --- |

c)

Saint-Gobain Industrie Keramik Rödental GmbH, Rödental, Németország, versenytárs (a továbbiakban: Saint-Gobain);

| d) | A Bizottságtól a 659/1999/EK tanácsi rendelet (18) 6. cikkének (2) bekezdése alapján személyazonosságának bizalmas kezelését kérő érdekelt fél. |
| --- | --- |

d)

A Bizottságtól a 659/1999/EK tanácsi rendelet (18) 6. cikkének (2) bekezdése alapján személyazonosságának bizalmas kezelését kérő érdekelt fél.

| (43) | A felsorolt érdekelt felek által benyújtott érvek a következőképpen foglalhatók össze. |
| --- | --- |

(43)

A felsorolt érdekelt felek által benyújtott érvek a következőképpen foglalhatók össze.

4.1.   Az érintett termékpiac az IBIDEN HU és az Aerosol & Particle Technology Laboratory véleménye szerint

| (44) | A támogatás kedvezményezettje, az IBIDEN HU és az Aerosol & Particle Technology Laboratory a tág piaci meghatározás mellett foglal állást, amely a dízelüzemű gépjárművek kipufogógáz-tisztító rendszerének valamennyi összetevőjére (főleg a katalizátorra és a részecskeszűrőre) kiterjed. Megállapításuk szerint ezek a berendezések nagyon hasonlóak egymáshoz, mivel mindkettő a kibocsátás károsanyag-tartalmának csökkentését szolgálja, és ezért ugyanahhoz az érintett termékpiacba tartoznak. |
| --- | --- |

(44)

A támogatás kedvezményezettje, az IBIDEN HU és az Aerosol & Particle Technology Laboratory a tág piaci meghatározás mellett foglal állást, amely a dízelüzemű gépjárművek kipufogógáz-tisztító rendszerének valamennyi összetevőjére (főleg a katalizátorra és a részecskeszűrőre) kiterjed. Megállapításuk szerint ezek a berendezések nagyon hasonlóak egymáshoz, mivel mindkettő a kibocsátás károsanyag-tartalmának csökkentését szolgálja, és ezért ugyanahhoz az érintett termékpiacba tartoznak.

| (45) | Véleményük szerint a katalizátort és a részecskeszűrőt részecske-eltávolító berendezésnek kell tekinteni, bár az IBIDEN HU elismeri, hogy az előbbi nem kezeli hatékonyan a szilárd részecskék oldhatatlan összetevőit, azaz a kormot. Az érdekelt felek azzal érvelnek, hogy az IBIDEN HU terméke a fő funkciót képező koromszűrésen kívül képes szénhidrogének és szén-oxidok szűrésére is, ezért a katalizátorral azonos piacba tartozik. A gépjárműgyártók dönthetik el, hogy a kipufogógáz-tisztító részt a gáznemű káros anyagok és a szilárd részecskék ártalmatlanítására szolgáló önálló alkatrészekből állítják össze, vagy a többfunkciós alkatrészt használják. |
| --- | --- |

(45)

Véleményük szerint a katalizátort és a részecskeszűrőt részecske-eltávolító berendezésnek kell tekinteni, bár az IBIDEN HU elismeri, hogy az előbbi nem kezeli hatékonyan a szilárd részecskék oldhatatlan összetevőit, azaz a kormot. Az érdekelt felek azzal érvelnek, hogy az IBIDEN HU terméke a fő funkciót képező koromszűrésen kívül képes szénhidrogének és szén-oxidok szűrésére is, ezért a katalizátorral azonos piacba tartozik. A gépjárműgyártók dönthetik el, hogy a kipufogógáz-tisztító részt a gáznemű káros anyagok és a szilárd részecskék ártalmatlanítására szolgáló önálló alkatrészekből állítják össze, vagy a többfunkciós alkatrészt használják.

| (46) | Az IBIDEN HU beadványában azonban elismeri, hogy az általa gyártott részecskeszűrőnek a gázok (szénhidrogének és szén-oxidok) hatékonyabb tisztítását segítő kiegészítő funkciója ellenére a kibocsátásra vonatkozó rendelkezések betartásához szükség van a részecskeszűrő és a katalizátor együttes alkalmazására. A kiváló minőségű, magas technológiát képviselő részecskeszűrő csökkentheti a gépjárműgyártók által a járműbe építendő katalizátor méretét és fejlettségét, azaz a részecskeszűrő jelentős hatást gyakorolt a katalizátorra és fordítva, vagyis ha az egyik eszköz fejlettebbé válik, akkor a másik alkalmazkodik a változáshoz. |
| --- | --- |

(46)

Az IBIDEN HU beadványában azonban elismeri, hogy az általa gyártott részecskeszűrőnek a gázok (szénhidrogének és szén-oxidok) hatékonyabb tisztítását segítő kiegészítő funkciója ellenére a kibocsátásra vonatkozó rendelkezések betartásához szükség van a részecskeszűrő és a katalizátor együttes alkalmazására. A kiváló minőségű, magas technológiát képviselő részecskeszűrő csökkentheti a gépjárműgyártók által a járműbe építendő katalizátor méretét és fejlettségét, azaz a részecskeszűrő jelentős hatást gyakorolt a katalizátorra és fordítva, vagyis ha az egyik eszköz fejlettebbé válik, akkor a másik alkalmazkodik a változáshoz.

| (47) | Az IBIDEN HU és az Aerosol & Particle Technology Laboratory egyaránt utal a katalizátor és a részecskeszűrő technológiai fejlesztésében megmutatkozó azon tendenciára, amely a szűrők olyan, új generációjának kifejlesztéséhez vezet, amely egyetlen termékben testesíti meg az előnyöket, jellemzőket és a korábbi technológiákat, ezáltal azonos monolitvázon egyesítve a katalizátort és a részecskeszűrőt (pl. a Volkswagen a Passat típusnál már alkalmazza az utókezelést szolgáló termékek negyedik generációját, amely katalizátor nélküli részecskeszűrőt használ). Az IBIDEN HU jelezte, hogy jelenleg „harmadik generációs” (19) részecskeszűrőt gyárt, és folyamatosan fejleszti termékét annak érdekében, hogy azt olyan „negyedik generációs” részecskeszűrővé lehessen átalakítani, amely képes teljesen ellátni a katalizátor funkcióit is. |
| --- | --- |

(47)

Az IBIDEN HU és az Aerosol & Particle Technology Laboratory egyaránt utal a katalizátor és a részecskeszűrő technológiai fejlesztésében megmutatkozó azon tendenciára, amely a szűrők olyan, új generációjának kifejlesztéséhez vezet, amely egyetlen termékben testesíti meg az előnyöket, jellemzőket és a korábbi technológiákat, ezáltal azonos monolitvázon egyesítve a katalizátort és a részecskeszűrőt (pl. a Volkswagen a Passat típusnál már alkalmazza az utókezelést szolgáló termékek negyedik generációját, amely katalizátor nélküli részecskeszűrőt használ). Az IBIDEN HU jelezte, hogy jelenleg „harmadik generációs” (19) részecskeszűrőt gyárt, és folyamatosan fejleszti termékét annak érdekében, hogy azt olyan „negyedik generációs” részecskeszűrővé lehessen átalakítani, amely képes teljesen ellátni a katalizátor funkcióit is.

| (48) | Az IBIDEN HU arra is utalt, hogy a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozattal ellentétben az általa gyártott termék nem kerül négyszer annyiba, mint a katalizátor. Az IBIDEN HU félkész terméket állít elő, ezért a végtermék (a bevonattal ellátott részecskeszűrő) sokkal drágább, mint a IBIDEN HU félkész terméke. A rendelkezésre álló ipari tapasztalat azt mutatja, hogy az alapanyag bevonattal való ellátása, tokozása és a háló felszerelése után az eszköz piaci ára 2,5-szer haladja meg az IBIDEN csoport termékeként készülő kerámiatestét: 2007-ben például a részecskeszűrő piaci ára 453 EUR volt, a kerámiatest (félkész termék) pedig csak [...] EUR-ba került, míg a katalizátor piaci ára 102 EUR-t tett ki (20). |
| --- | --- |

(48)

Az IBIDEN HU arra is utalt, hogy a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozattal ellentétben az általa gyártott termék nem kerül négyszer annyiba, mint a katalizátor. Az IBIDEN HU félkész terméket állít elő, ezért a végtermék (a bevonattal ellátott részecskeszűrő) sokkal drágább, mint a IBIDEN HU félkész terméke. A rendelkezésre álló ipari tapasztalat azt mutatja, hogy az alapanyag bevonattal való ellátása, tokozása és a háló felszerelése után az eszköz piaci ára 2,5-szer haladja meg az IBIDEN csoport termékeként készülő kerámiatestét: 2007-ben például a részecskeszűrő piaci ára 453 EUR volt, a kerámiatest (félkész termék) pedig csak [...] EUR-ba került, míg a katalizátor piaci ára 102 EUR-t tett ki (20).

| (49) | Ezenfelül a kínálati helyettesíthetőség vonatkozásában az IBIDEN HU szerint a katalizátor és a részecskeszűrő gyártási technológiája nagyon hasonló: a fő különbség a katalizátor gyártásához képest, hogy a részecskeszűrő esetében a gyártási folyamat tömítési művelettel egészül ki, a darabolás pedig hamarabb történik. |
| --- | --- |

(49)

Ezenfelül a kínálati helyettesíthetőség vonatkozásában az IBIDEN HU szerint a katalizátor és a részecskeszűrő gyártási technológiája nagyon hasonló: a fő különbség a katalizátor gyártásához képest, hogy a részecskeszűrő esetében a gyártási folyamat tömítési művelettel egészül ki, a darabolás pedig hamarabb történik.

| (50) | Az IBIDEN HU azt állítja továbbá, hogy több tanulmány (köztük a Johnson Matthey Japan dokumentuma) szerint vannak olyan gyártók, amelyek mindkét terméket gyártják, így a katalizátor-előállítók és a részecskeszűrő-gyártók közötti különbség elmosódik. |
| --- | --- |

(50)

Az IBIDEN HU azt állítja továbbá, hogy több tanulmány (köztük a Johnson Matthey Japan dokumentuma) szerint vannak olyan gyártók, amelyek mindkét terméket gyártják, így a katalizátor-előállítók és a részecskeszűrő-gyártók közötti különbség elmosódik.

4.2.   Az érintett termékpiac a Saint-Gobain és a személyazonosságának bizalmas kezelését kérő érdekelt fél szerint

| (51) | A négy érdekelt fél közül kettő – a Saint-Gobain és a személyazonosságának bizalmas kezelését kérő érdekelt fél – osztotta a Bizottság által a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban kifejezett kétségeket. Azon a véleményen vannak, hogy a katalizátor és a részecskeszűrő nem tekinthető helyettesítő terméknek, és ennélfogva nem tartoznak azonos termékpiacba. Érvelésük szerint a szóban forgó esetben pusztán a részecskeszűrők piaca az érintett termékpiac, amelynek okai a következők. |
| --- | --- |

(51)

A négy érdekelt fél közül kettő – a Saint-Gobain és a személyazonosságának bizalmas kezelését kérő érdekelt fél – osztotta a Bizottság által a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban kifejezett kétségeket. Azon a véleményen vannak, hogy a katalizátor és a részecskeszűrő nem tekinthető helyettesítő terméknek, és ennélfogva nem tartoznak azonos termékpiacba. Érvelésük szerint a szóban forgó esetben pusztán a részecskeszűrők piaca az érintett termékpiac, amelynek okai a következők.

4.2.1.   Nem áll fenn helyettesíthetőség a keresleti oldalon

| (52) | Az érdekelt felek rámutatnak, hogy a katalizátor- és a részecskeszűrőtest fő jellemzői eltérnek egymástól: a katalizátortestet rendszerint 400 °C-os hőmérsékletnek ellenálló, nem porózus kordieritből vagy rozsdamentes fémfóliából készítik. A részecskeszűrőtest alapanyaga általában 1 000 °C-nak ellenálló, porózus szilikon-karbid (a magas hőmérsékletnek való ellenállásra azért van szükség, hogy el tudják égetni a kormot, és így megelőzzék a bevonattal ellátott szűrő eldugulását). A rendkívül eltérő hőtani jellemzők miatt tehát a vásárlók az egyik termék relatív árnövekedése esetén nem válthatnak a részecskeszűrő- és a katalizátortest között. |
| --- | --- |

(52)

Az érdekelt felek rámutatnak, hogy a katalizátor- és a részecskeszűrőtest fő jellemzői eltérnek egymástól: a katalizátortestet rendszerint 400 °C-os hőmérsékletnek ellenálló, nem porózus kordieritből vagy rozsdamentes fémfóliából készítik. A részecskeszűrőtest alapanyaga általában 1 000 °C-nak ellenálló, porózus szilikon-karbid (a magas hőmérsékletnek való ellenállásra azért van szükség, hogy el tudják égetni a kormot, és így megelőzzék a bevonattal ellátott szűrő eldugulását). A rendkívül eltérő hőtani jellemzők miatt tehát a vásárlók az egyik termék relatív árnövekedése esetén nem válthatnak a részecskeszűrő- és a katalizátortest között.

| (53) | A Saint-Gobain szerint, mivel a részecskeszűrőtesthez felhasznált anyagok magasabb teljesítményűek, a két termék árában is megmutatkozik a különbség: a részecskeszűrőtest (a katalizáló bevonat és a tokozás költségei nélkül) átlagköltsége 120 EUR, míg a katalizátortest átlagköltsége (szintén a katalizáló bevonat és a tokozás költségei nélkül) 12–20 EUR. A Saint-Gobain azt állítja, hogy ebből következően műszaki okokból a részecskeszűrő-gyártók egyértelműen nem térhetnek át a katalizátortest használatára (amit egyébként az árkülönbséget tekintve megtennének), a katalizátorgyártók pedig nem helyettesítik a katalizátortestet részecskeszűrőtesttel, mivel ez jelentősen megdrágítaná a terméket anélkül, hogy a katalizátortestéhez hasonlóoxidációs funkciót eredményezne. |
| --- | --- |

(53)

A Saint-Gobain szerint, mivel a részecskeszűrőtesthez felhasznált anyagok magasabb teljesítményűek, a két termék árában is megmutatkozik a különbség: a részecskeszűrőtest (a katalizáló bevonat és a tokozás költségei nélkül) átlagköltsége 120 EUR, míg a katalizátortest átlagköltsége (szintén a katalizáló bevonat és a tokozás költségei nélkül) 12–20 EUR. A Saint-Gobain azt állítja, hogy ebből következően műszaki okokból a részecskeszűrő-gyártók egyértelműen nem térhetnek át a katalizátortest használatára (amit egyébként az árkülönbséget tekintve megtennének), a katalizátorgyártók pedig nem helyettesítik a katalizátortestet részecskeszűrőtesttel, mivel ez jelentősen megdrágítaná a terméket anélkül, hogy a katalizátortestéhez hasonlóoxidációs funkciót eredményezne.

| (54) | A Saint-Gobain és a személyazonosságának bizalmas kezelését kérő fél hangsúlyozza a katalizátor és a részecskeszűrő alkalmazásában fennálló különbségeket is (21): a katalizátor elsődleges célja, hogy kémiai reakció útján oxidáljon bizonyos gázokat, míg a részecskeszűrő elsődleges funkciója az, hogy mechanikai eljárás révén kiszűrje a kormot. Bár bizonyos körülmények között a részecskeszűrő – járulékos hatásként – elvégzi a katalizátor bizonyos funkcióit is, a teljes oxidációs hatás csak mindkét eszköz beszerelésével érhető el. Még az IBIDEN HU által gyártott kerámiatestre épülő, bevonattal ellátott részecskeszűrő sem képes a katalizátor valamennyi funkciójának ellátására, mivel az előbbi arra szolgál, hogy megfelelő hőmérsékletet biztosítson a korom elégetéséhez, azonban nem rendelkezik a katalizátor összes funkcióját ellátó, ugyanazon tisztító hatással. Az érdekelt felek kijelentik, hogy sok gépjármű- és autóalkatrész-gyártó azzal számol, hogy a katalizátor és a részecskeszűrő továbbra is különálló alkatrész marad, amelyeket együtt szerelnek be a kipufogóvezetékbe. |
| --- | --- |

(54)

A Saint-Gobain és a személyazonosságának bizalmas kezelését kérő fél hangsúlyozza a katalizátor és a részecskeszűrő alkalmazásában fennálló különbségeket is (21): a katalizátor elsődleges célja, hogy kémiai reakció útján oxidáljon bizonyos gázokat, míg a részecskeszűrő elsődleges funkciója az, hogy mechanikai eljárás révén kiszűrje a kormot. Bár bizonyos körülmények között a részecskeszűrő – járulékos hatásként – elvégzi a katalizátor bizonyos funkcióit is, a teljes oxidációs hatás csak mindkét eszköz beszerelésével érhető el. Még az IBIDEN HU által gyártott kerámiatestre épülő, bevonattal ellátott részecskeszűrő sem képes a katalizátor valamennyi funkciójának ellátására, mivel az előbbi arra szolgál, hogy megfelelő hőmérsékletet biztosítson a korom elégetéséhez, azonban nem rendelkezik a katalizátor összes funkcióját ellátó, ugyanazon tisztító hatással. Az érdekelt felek kijelentik, hogy sok gépjármű- és autóalkatrész-gyártó azzal számol, hogy a katalizátor és a részecskeszűrő továbbra is különálló alkatrész marad, amelyeket együtt szerelnek be a kipufogóvezetékbe.

4.2.2.   Nem áll fenn helyettesíthetőség a kínálati oldalon

| (55) | A Saint-Gobain és a személyazonosságának bizalmas kezelését kérő fél kijelenti továbbá, hogy a katalizátor- és a részecskeszűrőtest gyártási folyamata rendkívül különböző: a katalizátortest alapjaként használt nem porózus kordieritet 400 °C-os hőmérsékletű levegőben zsugorítják. Ezzel szemben a részecskeszűrőtesthez használt anyagot, a szilikon-karbidot (ebből készül az IBIDEN HU anyagteste is) rendkívül magas hőmérsékleten (2 000 °C felett), oxigénmentes környezetben kell készíteni. Már maga a hőmérsékletkülönbség is olyan jelentős körülmény, amely lehetetlenné teszi az egyik legfontosabb és legdrágább gyártási elem mindkét termék előállításában történő használatát. |
| --- | --- |

(55)

A Saint-Gobain és a személyazonosságának bizalmas kezelését kérő fél kijelenti továbbá, hogy a katalizátor- és a részecskeszűrőtest gyártási folyamata rendkívül különböző: a katalizátortest alapjaként használt nem porózus kordieritet 400 °C-os hőmérsékletű levegőben zsugorítják. Ezzel szemben a részecskeszűrőtesthez használt anyagot, a szilikon-karbidot (ebből készül az IBIDEN HU anyagteste is) rendkívül magas hőmérsékleten (2 000 °C felett), oxigénmentes környezetben kell készíteni. Már maga a hőmérsékletkülönbség is olyan jelentős körülmény, amely lehetetlenné teszi az egyik legfontosabb és legdrágább gyártási elem mindkét termék előállításában történő használatát.

| (56) | Ezenkívül a katalizátortest mindig olyan, egy darabból álló, méhsejtszerű henger, amelynek a csatornái lezáratlanok. A részecskeszűrőtestet általában többféle szűrőelem összeragasztásával képzik, a csatornákat pedig lezárják. A részecskeszűrő-test előállításához nem oxidtípusú kerámiákhoz használt nagy hőmérsékletű zsugorítókemence, ragasztó és tömítő felszerelés szükséges, amelyek nem kellenek a katalizátortest gyártásához. Ezért az érdekelt felek úgy vélik, hogy lehetetlen részecskeszűrőt előállítani a katalizátor gyártósorán, és ennek fordítottja sem lehetséges. |
| --- | --- |

(56)

Ezenkívül a katalizátortest mindig olyan, egy darabból álló, méhsejtszerű henger, amelynek a csatornái lezáratlanok. A részecskeszűrőtestet általában többféle szűrőelem összeragasztásával képzik, a csatornákat pedig lezárják. A részecskeszűrő-test előállításához nem oxidtípusú kerámiákhoz használt nagy hőmérsékletű zsugorítókemence, ragasztó és tömítő felszerelés szükséges, amelyek nem kellenek a katalizátortest gyártásához. Ezért az érdekelt felek úgy vélik, hogy lehetetlen részecskeszűrőt előállítani a katalizátor gyártósorán, és ennek fordítottja sem lehetséges.

5.   A MAGYAR HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEI

| (57) | A magyar hatóságok az érintett termékpiac, az ár, valamint a keresleti és kínálati oldali sajátosságok tekintetében az Aerosol & Particle Technology Laboratory és az IBIDEN Hungary Gyártó Kft. által kifejtett véleményt támogatják. |
| --- | --- |

(57)

A magyar hatóságok az érintett termékpiac, az ár, valamint a keresleti és kínálati oldali sajátosságok tekintetében az Aerosol & Particle Technology Laboratory és az IBIDEN Hungary Gyártó Kft. által kifejtett véleményt támogatják.

| (58) | A magyar hatóságok szerint a modern dízelüzemű gépjárművek kibocsátásának szabályozása a különböző funkciók rendszerszintű integrálására épül. A dízelüzemű járművek kibocsátásszabályozási rendszerében található alegységek (pl. a katalizátor és a részecskeszűrő) szoros interdependenciája többszereplős ellátási láncok kialakulásához vezetett, amelyekben összekapcsolódnak az alaptest-, a bevonat- és a kipufogórendszer-gyártó vállalkozások, így az egyes résztvevők teljesítményének jellemzői az ellátási lánc valamennyi szereplője számára kihívást jelentenek. Ebből kifolyólag a dízelmotorok kibocsátásszabályozási rendszerét vagy a dízelmotor utókezelési rendszert kell érintett terméknek tekinteni. |
| --- | --- |

(58)

A magyar hatóságok szerint a modern dízelüzemű gépjárművek kibocsátásának szabályozása a különböző funkciók rendszerszintű integrálására épül. A dízelüzemű járművek kibocsátásszabályozási rendszerében található alegységek (pl. a katalizátor és a részecskeszűrő) szoros interdependenciája többszereplős ellátási láncok kialakulásához vezetett, amelyekben összekapcsolódnak az alaptest-, a bevonat- és a kipufogórendszer-gyártó vállalkozások, így az egyes résztvevők teljesítményének jellemzői az ellátási lánc valamennyi szereplője számára kihívást jelentenek. Ebből kifolyólag a dízelmotorok kibocsátásszabályozási rendszerét vagy a dízelmotor utókezelési rendszert kell érintett terméknek tekinteni.

| (59) | Érvelésük szerint az IBIDEN HU terméke a kipufogócső-rendszerbe illesztett, többfunkciós alkatrész. E termék és a katalizátor együttesen az utókezelést végző eszközök harmadik generációját alkotja. A szóban forgó termék továbbá félkész terméknek minősül, mivel csak a következő szinten látják el bevonattal. A bevonat nélküli termék nem teljesen működőképes, ezért a harmadik generációs részecskeszűrőket tekintve nem minősíthető készterméknek. Ezt az a tény is alátámasztja, hogy a végtermék sokkal drágább, mint az IBIDEN HU által kínált félkész termék: jelenleg a végtermék piaci ára két és félszer nagyobb, mint az IBIDEN HU által előállított szűrő piaci ára. |
| --- | --- |

(59)

Érvelésük szerint az IBIDEN HU terméke a kipufogócső-rendszerbe illesztett, többfunkciós alkatrész. E termék és a katalizátor együttesen az utókezelést végző eszközök harmadik generációját alkotja. A szóban forgó termék továbbá félkész terméknek minősül, mivel csak a következő szinten látják el bevonattal. A bevonat nélküli termék nem teljesen működőképes, ezért a harmadik generációs részecskeszűrőket tekintve nem minősíthető készterméknek. Ezt az a tény is alátámasztja, hogy a végtermék sokkal drágább, mint az IBIDEN HU által kínált félkész termék: jelenleg a végtermék piaci ára két és félszer nagyobb, mint az IBIDEN HU által előállított szűrő piaci ára.

| (60) | A magyar hatóságok továbbá rámutatnak, hogy a gyakorlatban a legtöbb dízelmotoros gépjárművet felszerelik részecskeszűrővel, és a katalizátort igénylő gyártóknak részecskeszűrőre is szükségük van. A kereslet közös piacot teremt e termékek számára, mivel ugyanazok a gyártók ugyanazon módszerek, infrastruktúra és erőfeszítések igénybevételével szerzik be azokat. A kínálati oldalt illetően a katalizátor- és a részecskeszűrő-gyártók általában ugyanazokat az előállítási folyamatokat, gyártási technológiát és anyagokat használják fel. Az anyagok tekintetében a katalizátor és a részecskeszűrő gyártásához egyaránt kordieritet használnak. A gyártási folyamat részei ugyanazok: az anyag előkészítése, keverése, hőkezelés, formázás, szárítás, készredolgozás és edzés. A két termék gyártási folyamatában fennálló különbség csak annyi, hogy létezik egy újabb szakasz (tömítés), és időbeli eltolódás áll fenn egy másik szakasz (darabolás) tekintetében. Ebből következően ugyanazok a gyártók vesznek részt az ellátásban, a katalizátor és a részecskeszűrő pedig versenyez egymással a kipufogógáz-utókezelő rendszerek piacán. |
| --- | --- |

(60)

A magyar hatóságok továbbá rámutatnak, hogy a gyakorlatban a legtöbb dízelmotoros gépjárművet felszerelik részecskeszűrővel, és a katalizátort igénylő gyártóknak részecskeszűrőre is szükségük van. A kereslet közös piacot teremt e termékek számára, mivel ugyanazok a gyártók ugyanazon módszerek, infrastruktúra és erőfeszítések igénybevételével szerzik be azokat. A kínálati oldalt illetően a katalizátor- és a részecskeszűrő-gyártók általában ugyanazokat az előállítási folyamatokat, gyártási technológiát és anyagokat használják fel. Az anyagok tekintetében a katalizátor és a részecskeszűrő gyártásához egyaránt kordieritet használnak. A gyártási folyamat részei ugyanazok: az anyag előkészítése, keverése, hőkezelés, formázás, szárítás, készredolgozás és edzés. A két termék gyártási folyamatában fennálló különbség csak annyi, hogy létezik egy újabb szakasz (tömítés), és időbeli eltolódás áll fenn egy másik szakasz (darabolás) tekintetében. Ebből következően ugyanazok a gyártók vesznek részt az ellátásban, a katalizátor és a részecskeszűrő pedig versenyez egymással a kipufogógáz-utókezelő rendszerek piacán.

| (61) | A magyar hatóságok hangsúlyozzák, hogy az IBIDEN HU jelentős beruházás nélkül, ugyanazzal a felszereléssel ugyanolyan mértékben képes részecskeszűrőtest előállítására, mint bármely más, azonos gyártási technológiát alkalmazó gyártó. Mivel a részecskeszűrő a katalizátor fejlettebb formája, a módosítás költségei nem egy újabb termékvonalba történő induló beruházást jelentenek, hanem a termelőeszközök lényeges fejlesztését. |
| --- | --- |

(61)

A magyar hatóságok hangsúlyozzák, hogy az IBIDEN HU jelentős beruházás nélkül, ugyanazzal a felszereléssel ugyanolyan mértékben képes részecskeszűrőtest előállítására, mint bármely más, azonos gyártási technológiát alkalmazó gyártó. Mivel a részecskeszűrő a katalizátor fejlettebb formája, a módosítás költségei nem egy újabb termékvonalba történő induló beruházást jelentenek, hanem a termelőeszközök lényeges fejlesztését.

| (62) | A magyar hatóságok ezenfelül utalnak a katalizátor és a részecskeszűrő technológiai fejlesztésében megmutatkozó egyértelmű tendenciára, amely a szűrők olyan, új generációjának kifejlesztéséhez vezet, amely egy termékben testesíti meg az előnyöket, a jellemzőket és a korábbi technológiákat, egyesítve ezáltal a katalizátort a részecskeszűrővel. Az érintett piac és a piaci részesedés meghatározásakor a katalizátort szintén figyelembe kell venni, mivel az a részecskeszűrővel egyesített utókezelő eszközt jelent, és a kettő együtt biztosítja az előírásoknak való megfelelést. |
| --- | --- |

(62)

A magyar hatóságok ezenfelül utalnak a katalizátor és a részecskeszűrő technológiai fejlesztésében megmutatkozó egyértelmű tendenciára, amely a szűrők olyan, új generációjának kifejlesztéséhez vezet, amely egy termékben testesíti meg az előnyöket, a jellemzőket és a korábbi technológiákat, egyesítve ezáltal a katalizátort a részecskeszűrővel. Az érintett piac és a piaci részesedés meghatározásakor a katalizátort szintén figyelembe kell venni, mivel az a részecskeszűrővel egyesített utókezelő eszközt jelent, és a kettő együtt biztosítja az előírásoknak való megfelelést.

| (63) | A fentiek fényében a magyar hatóságok úgy vélik, hogy az érintett piac egyetlen elfogadható meghatározása a dízelüzemű gépjárművek utókezelést végző eszközeinek piaca, amelynek mind a részecskeszűrő, mind a katalizátor részét képezi. Az AVL független piackutató cég által készített tanulmány alapján az IBIDEN piaci részesedése a dízelüzemű gépjárművek utókezelést végző eszközeinek piacán mind a beruházás megvalósítása előtt, mind az után 25 % alatt marad, ennélfogva teljesíti az MSF 2002 (24) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételt. Ebből kifolyólag a magyar hatóságok úgy ítélik meg, hogy a Bizottságnak a 88. cikk (2) bekezdése szerinti eljárást lezárva megengedő határozatot kell hoznia. |
| --- | --- |

(63)

A fentiek fényében a magyar hatóságok úgy vélik, hogy az érintett piac egyetlen elfogadható meghatározása a dízelüzemű gépjárművek utókezelést végző eszközeinek piaca, amelynek mind a részecskeszűrő, mind a katalizátor részét képezi. Az AVL független piackutató cég által készített tanulmány alapján az IBIDEN piaci részesedése a dízelüzemű gépjárművek utókezelést végző eszközeinek piacán mind a beruházás megvalósítása előtt, mind az után 25 % alatt marad, ennélfogva teljesíti az MSF 2002 (24) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételt. Ebből kifolyólag a magyar hatóságok úgy ítélik meg, hogy a Bizottságnak a 88. cikk (2) bekezdése szerinti eljárást lezárva megengedő határozatot kell hoznia.

6.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

6.1.   Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás fennállása

| (64) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a magyar hatóságok által a létező regionális támogatási programok (HU 1/2003 „Beruházásösztönzési célelőirányzat” és N 504/2004 „Fejlesztési adókedvezmény”) alapján közvetlen támogatás és adókedvezmény formájában az IBIDEN Hungary Gyártó Kft.-nek nyújtott támogatás az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül. A magyar hatóságok nem vitatták ezt a következtetést. |
| --- | --- |

(64)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a magyar hatóságok által a létező regionális támogatási programok (HU 1/2003 „Beruházásösztönzési célelőirányzat” és N 504/2004 „Fejlesztési adókedvezmény”) alapján közvetlen támogatás és adókedvezmény formájában az IBIDEN Hungary Gyártó Kft.-nek nyújtott támogatás az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül. A magyar hatóságok nem vitatták ezt a következtetést.

6.2.   Bejelentési követelmény, a támogatás jogszerűsége és az alkalmazandó jog

| (65) | Az intézkedés 2006-ban történt bejelentésével a magyar hatóságok eleget tettek az MSF 2002 (24) bekezdésében rögzített egyedi bejelentési követelménynek. |
| --- | --- |

(65)

Az intézkedés 2006-ban történt bejelentésével a magyar hatóságok eleget tettek az MSF 2002 (24) bekezdésében rögzített egyedi bejelentési követelménynek.

| (66) | A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (22) (63) bekezdésével és 58. lábjegyzetével összhangban a Bizottság az 1998. évi nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (a továbbiakban: RTI) és az MSF 2002 rendelkezései alapján értékelte a támogatási intézkedést. |
| --- | --- |

(66)

A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (22) (63) bekezdésével és 58. lábjegyzetével összhangban a Bizottság az 1998. évi nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (a továbbiakban: RTI) és az MSF 2002 rendelkezései alapján értékelte a támogatási intézkedést.

6.3.   A támogatás RTI-vel való összeegyeztethetősége

| (67) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság jelezte, hogy a támogatást a létező regionális támogatási programok (23) rendelkezéseinek megfelelően nyújtották, továbbá arra a következtetésre jutott, hogy az RTI-ben meghatározott általános megfelelőségi követelményeket (regionális támogatásra jogosult régióban történő induló beruházás, elszámolható költségek, saját hozzájárulás, ösztönző hatás, a beruházás fenntartása, támogatások halmozása) tiszteletben tartották. |
| --- | --- |

(67)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság jelezte, hogy a támogatást a létező regionális támogatási programok (23) rendelkezéseinek megfelelően nyújtották, továbbá arra a következtetésre jutott, hogy az RTI-ben meghatározott általános megfelelőségi követelményeket (regionális támogatásra jogosult régióban történő induló beruházás, elszámolható költségek, saját hozzájárulás, ösztönző hatás, a beruházás fenntartása, támogatások halmozása) tiszteletben tartották.

6.4.   A támogatásnak az MSF 2002 rendelkezéseivel való összeegyeztethetősége

6.4.1.   Egyetlen beruházási projekt

| (68) | Az MSF 2002 (49) bekezdése előírja, hogy a beruházási projektek nem oszthatók fel mesterségesen alprojektekre a keretszabály rendelkezéseinek megkerülése céljából. Az „egyetlen beruházási projekt” magában foglalja az adott termelőhelyen hároméves időszakon belül eszközölt valamennyi állóeszköz-beruházást (24). A termelőhely olyan állóeszközök gazdaságilag oszthatatlan csoportjából áll, amelyek pontosan meghatározott műszaki funkciót látnak el, fizikai vagy funkcionális összeköttetésben állnak, és világosan beazonosított célokkal – például meghatározott termékek előállítása – rendelkeznek. |
| --- | --- |

(68)

Az MSF 2002 (49) bekezdése előírja, hogy a beruházási projektek nem oszthatók fel mesterségesen alprojektekre a keretszabály rendelkezéseinek megkerülése céljából. Az „egyetlen beruházási projekt” magában foglalja az adott termelőhelyen hároméves időszakon belül eszközölt valamennyi állóeszköz-beruházást (24). A termelőhely olyan állóeszközök gazdaságilag oszthatatlan csoportjából áll, amelyek pontosan meghatározott műszaki funkciót látnak el, fizikai vagy funkcionális összeköttetésben állnak, és világosan beazonosított célokkal – például meghatározott termékek előállítása – rendelkeznek.

| (69) | Mivel az IBIDEN HU a múltban már részesült regionális támogatásban a beruházási projekt azonos helyszínen kivitelezett első szakaszára vonatkozóan, és mivel a bejelentés a beruházási projekt második szakaszára vonatkozik, szükséges annak megállapítása, hogy a két szakasz egyetlen beruházási projekt részét képezi-e. |
| --- | --- |

(69)

Mivel az IBIDEN HU a múltban már részesült regionális támogatásban a beruházási projekt azonos helyszínen kivitelezett első szakaszára vonatkozóan, és mivel a bejelentés a beruházási projekt második szakaszára vonatkozik, szükséges annak megállapítása, hogy a két szakasz egyetlen beruházási projekt részét képezi-e.

| (70) | E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a két beruházási szakasz azonos termelőhelyre (Dunavarsány Ipari Park, közép-magyarországi régió), azonos társaságra (IBIDEN HU), azonos termékre (dízelmotorok részecskeszűrőjéhez használt kerámiatest) vonatkozik, és az egyes projektek munkálatainak megkezdésére hároméves időszakon belül került sor (az első szakasz 2004-ben, a második szakasz 2005-ben kezdődött). Következésképpen a Bizottság megítélése szerint a „termelőhely” MSF 2002 (49) bekezdésében foglalt meghatározásában rögzített feltételek teljesülnek, és a beruházás két szakasza ugyanazon egyetlen beruházási projekt részét képezi. |
| --- | --- |

(70)

E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a két beruházási szakasz azonos termelőhelyre (Dunavarsány Ipari Park, közép-magyarországi régió), azonos társaságra (IBIDEN HU), azonos termékre (dízelmotorok részecskeszűrőjéhez használt kerámiatest) vonatkozik, és az egyes projektek munkálatainak megkezdésére hároméves időszakon belül került sor (az első szakasz 2004-ben, a második szakasz 2005-ben kezdődött). Következésképpen a Bizottság megítélése szerint a „termelőhely” MSF 2002 (49) bekezdésében foglalt meghatározásában rögzített feltételek teljesülnek, és a beruházás két szakasza ugyanazon egyetlen beruházási projekt részét képezi.

| (71) | A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a magyar hatóságok egyetértenek azzal, hogy az IBIDEN HU által a Dunavarsány Ipari Parkban eszközölt beruházás két szakaszát egyetlen beruházási projektnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a magyar hatóságok egyetértenek azzal, hogy az IBIDEN HU által a Dunavarsány Ipari Parkban eszközölt beruházás két szakaszát egyetlen beruházási projektnek kell tekinteni.

6.4.2.   A támogatás intenzitása

| (72) | Mivel a beruházás első és második szakaszát úgy kell tekinteni, hogy azok egyetlen beruházási projektet alkotnak, mindkettőt figyelembe kell venni a projekt maximális támogatási intenzitásának kiszámításánál. |
| --- | --- |

(72)

Mivel a beruházás első és második szakaszát úgy kell tekinteni, hogy azok egyetlen beruházási projektet alkotnak, mindkettőt figyelembe kell venni a projekt maximális támogatási intenzitásának kiszámításánál.

| (73) | Mivel az elszámolható költségek tervezett összege jelenértéken 41 953 072 670 forintot (168,30 millió EUR) tesz ki, és az fő szabályként alkalmazandó regionális támogatási felső határ 40 % (nettó támogatástartalom), a nettó támogatástartalomban kifejezett, módosított maximális támogatási intenzitás az MSF 2002 (21) és (22) bekezdésében rögzített csökkentési mechanizmus alkalmazása után 23,34 %. |
| --- | --- |

(73)

Mivel az elszámolható költségek tervezett összege jelenértéken 41 953 072 670 forintot (168,30 millió EUR) tesz ki, és az fő szabályként alkalmazandó regionális támogatási felső határ 40 % (nettó támogatástartalom), a nettó támogatástartalomban kifejezett, módosított maximális támogatási intenzitás az MSF 2002 (21) és (22) bekezdésében rögzített csökkentési mechanizmus alkalmazása után 23,34 %.

| (74) | Mivel a projekt támogatási intenzitása 22,44 % nettó támogatástartalom, és így a csökkentési mechanizmus alapján megengedett maximális támogatási intenzitás (azaz 23,34 % nettó támogatástartalom) alatt marad, a teljes támogatási csomag tervezett támogatási intenzitása összhangban van a módosított regionális támogatási felső határral. |
| --- | --- |

(74)

Mivel a projekt támogatási intenzitása 22,44 % nettó támogatástartalom, és így a csökkentési mechanizmus alapján megengedett maximális támogatási intenzitás (azaz 23,34 % nettó támogatástartalom) alatt marad, a teljes támogatási csomag tervezett támogatási intenzitása összhangban van a módosított regionális támogatási felső határral.

6.4.3.   Az MSF (24) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott szabályokkal való összeegyeztethetőség

| (75) | Mivel a támogatás teljes összege, amely jelenértéken 9 793 809 933 forintot (39,29 millió EUR-t) tesz ki, meghaladja a 30 millió EUR összegű egyedi bejelentési határértéket, vizsgálni kell a bejelentett támogatás összeegyeztethetőségét az MSF 2002 (24) bekezdésének a) és b) pontjával. |
| --- | --- |

(75)

Mivel a támogatás teljes összege, amely jelenértéken 9 793 809 933 forintot (39,29 millió EUR-t) tesz ki, meghaladja a 30 millió EUR összegű egyedi bejelentési határértéket, vizsgálni kell a bejelentett támogatás összeegyeztethetőségét az MSF 2002 (24) bekezdésének a) és b) pontjával.

| (76) | A Bizottság azon határozata, amellyel az MSF 2002 (24) bekezdése szerinti nagyberuházási projektek számára regionális támogatás nyújtását engedélyezi, a kedvezményezettnek a beruházás előtti és utáni piaci részesedésétől és a beruházás által teremtett kapacitástól függ. Az MSF 2002 (24) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt vizsgálatok elvégzése érdekében a Bizottságnak először azonosítania kell a beruházással érintett termék(ek)et, és meg kell határoznia az érintett termék- és földrajzi piacot. |
| --- | --- |

(76)

A Bizottság azon határozata, amellyel az MSF 2002 (24) bekezdése szerinti nagyberuházási projektek számára regionális támogatás nyújtását engedélyezi, a kedvezményezettnek a beruházás előtti és utáni piaci részesedésétől és a beruházás által teremtett kapacitástól függ. Az MSF 2002 (24) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt vizsgálatok elvégzése érdekében a Bizottságnak először azonosítania kell a beruházással érintett termék(ek)et, és meg kell határoznia az érintett termék- és földrajzi piacot.

6.4.3.1.   A beruházási projekttel érintett termék

| (77) | Az MSF 2002 (52) bekezdése értelmében az „érintett termék” a beruházási projekt által tervezett termék és adott esetben az azt helyettesítő termékek, amelyeket vagy a fogyasztó (a termék tulajdonságai, ára és felhasználhatósága alapján), vagy az előállító (a gyártóberendezések rugalmassága miatt) annak tekint. Amennyiben a projekt köztes termékre vonatkozik, és a termelés jelentős része nem kerül piaci értékesítésre, az érintett termék magában foglalhatja a másodlagos termékeket is. |
| --- | --- |

(77)

Az MSF 2002 (52) bekezdése értelmében az „érintett termék” a beruházási projekt által tervezett termék és adott esetben az azt helyettesítő termékek, amelyeket vagy a fogyasztó (a termék tulajdonságai, ára és felhasználhatósága alapján), vagy az előállító (a gyártóberendezések rugalmassága miatt) annak tekint. Amennyiben a projekt köztes termékre vonatkozik, és a termelés jelentős része nem kerül piaci értékesítésre, az érintett termék magában foglalhatja a másodlagos termékeket is.

| (78) | A bejelentett projekt „dízelmotorok részecskeszűrőjéhez használt kerámiatest” gyártására vonatkozik. A részecskeszűrő gépjárműalkatrész, amelyet a dízelüzemű gépjárművek kipufogógáz-tisztító rendszerébe építenek be, és amely a motor égése által generált kipufogógáz tisztítására szolgál (25). |
| --- | --- |

(78)

A bejelentett projekt „dízelmotorok részecskeszűrőjéhez használt kerámiatest” gyártására vonatkozik. A részecskeszűrő gépjárműalkatrész, amelyet a dízelüzemű gépjárművek kipufogógáz-tisztító rendszerébe építenek be, és amely a motor égése által generált kipufogógáz tisztítására szolgál (25).

| (79) | Az IBIDEN HU által gyártott kerámia-alkatrész köztes termék. A terméket a gyárban történő előállítás (harmadik szint) után az IBIDEN Deutschland GmbH-n (26) keresztül piaci feltételek mellett értékesítik független cégek részére (a főbb vásárlók az [...], az [...] és a [...]), amelyek az anyagtestet nemesfémbevonattal látják el, így a részecskeszűrőből bevonattal ellátott részecskeszűrő lesz (második szint). A bevonattal ellátott részecskeszűrőket ezt követően kipufogó-gyűjtőcső gyártók részére értékesítik (első szint), amelyek a gépkocsi-összeszerelő üzemek közvetlen szállítói. A kerámiatest végső felhasználói a dízelüzemű gépjárművek és könnyű tehergépkocsik. |
| --- | --- |

(79)

Az IBIDEN HU által gyártott kerámia-alkatrész köztes termék. A terméket a gyárban történő előállítás (harmadik szint) után az IBIDEN Deutschland GmbH-n (26) keresztül piaci feltételek mellett értékesítik független cégek részére (a főbb vásárlók az [...], az [...] és a [...]), amelyek az anyagtestet nemesfémbevonattal látják el, így a részecskeszűrőből bevonattal ellátott részecskeszűrő lesz (második szint). A bevonattal ellátott részecskeszűrőket ezt követően kipufogó-gyűjtőcső gyártók részére értékesítik (első szint), amelyek a gépkocsi-összeszerelő üzemek közvetlen szállítói. A kerámiatest végső felhasználói a dízelüzemű gépjárművek és könnyű tehergépkocsik.

| (80) | A beruházási projekt nem eredményez más, a piacon értékesítendő vagy az IBIDEN csoport más üzeme által felhasználandó terméket. A magyar hatóságok megerősítették, hogy a támogatott üzemben a bejelentésben szereplő és vizsgált termékeken kívül más termékek gyártására a projekt befejezésétől/a teljes kapacitású gyártástól számított öt évig nem kerül sor. |
| --- | --- |

(80)

A beruházási projekt nem eredményez más, a piacon értékesítendő vagy az IBIDEN csoport más üzeme által felhasználandó terméket. A magyar hatóságok megerősítették, hogy a támogatott üzemben a bejelentésben szereplő és vizsgált termékeken kívül más termékek gyártására a projekt befejezésétől/a teljes kapacitású gyártástól számított öt évig nem kerül sor.

| (81) | A fentiek alapján a Bizottság a dízelüzemű személygépkocsikba és könnyű tehergépkocsikba beépített részecskeszűrőhöz használt kerámiatestet tekinti a beruházási projekttel érintett terméknek. |
| --- | --- |

(81)

A fentiek alapján a Bizottság a dízelüzemű személygépkocsikba és könnyű tehergépkocsikba beépített részecskeszűrőhöz használt kerámiatestet tekinti a beruházási projekttel érintett terméknek.

6.4.3.2.   Az érintett termék- és földrajzi piac

| (82) | Az érintett termékpiac meghatározása annak vizsgálatát igényli, hogy milyen egyéb termékek tekinthetők az MSF 2002 (52) bekezdése szerinti, a beruházási projekt által tervezett terméket helyettesítő terméknek. Ebből a szempontból, valamint az érdekelt felek és a magyar hatóságok észrevételeit figyelembe véve a Bizottság megvizsgálta, hogy mely termékeket lehet a részecskeszűrőt helyettesítő terméknek tekinteni. Az elemzés összefoglalása az alábbiakban olvasható. |
| --- | --- |

(82)

Az érintett termékpiac meghatározása annak vizsgálatát igényli, hogy milyen egyéb termékek tekinthetők az MSF 2002 (52) bekezdése szerinti, a beruházási projekt által tervezett terméket helyettesítő terméknek. Ebből a szempontból, valamint az érdekelt felek és a magyar hatóságok észrevételeit figyelembe véve a Bizottság megvizsgálta, hogy mely termékeket lehet a részecskeszűrőt helyettesítő terméknek tekinteni. Az elemzés összefoglalása az alábbiakban olvasható.

1.   A kipufogógáz-tisztító rendszer áttekintése

| (83) | A kibocsátáscsökkentés összetett terület, amelyet a technológiák, az üzemanyag-fogyasztás, a vezetési teljesítmény, a tartósság és költségek közötti számos interakció jellemez. A kibocsátáscsökkentésre irányuló intézkedések két főbb csoportra oszthatók:






  a) | az égési rendszerre vonatkozó fejlesztések a motor kibocsátásának csökkentése érdekében; és |
| --- | --- | --- |

(83)

A kibocsátáscsökkentés összetett terület, amelyet a technológiák, az üzemanyag-fogyasztás, a vezetési teljesítmény, a tartósság és költségek közötti számos interakció jellemez. A kibocsátáscsökkentésre irányuló intézkedések két főbb csoportra oszthatók:

a)

az égési rendszerre vonatkozó fejlesztések a motor kibocsátásának csökkentése érdekében; és

| b) | a kipufogógáz „utókezelését” alkalmazó kibocsátásszabályozási technológiák (a jelen ügyben csak ez utóbbi releváns). |
| --- | --- |

b)

a kipufogógáz „utókezelését” alkalmazó kibocsátásszabályozási technológiák (a jelen ügyben csak ez utóbbi releváns).

| (84) | A dízelmotorok kipufogógázai veszélyes anyagokat tartalmaznak: jelentős mennyiségű szilárd részecskét (úgymint kormot és oldható szerves frakciót (27)) és veszélyes gázokat (úgymint szénhidrogéneket, szén-oxidokat, nitrogén-oxidokat). Ezeket az anyagokat a gépjárművekbe szerelt kipufogógáz-tisztító rendszer kezeli. |
| --- | --- |

(84)

A dízelmotorok kipufogógázai veszélyes anyagokat tartalmaznak: jelentős mennyiségű szilárd részecskét (úgymint kormot és oldható szerves frakciót (27)) és veszélyes gázokat (úgymint szénhidrogéneket, szén-oxidokat, nitrogén-oxidokat). Ezeket az anyagokat a gépjárművekbe szerelt kipufogógáz-tisztító rendszer kezeli.

| (85) | Ennek megfelelően találhatók a rendszerben egyes alkatrészek, amelyek a veszélyes anyagok tisztítására szolgálnak. Általában véve ezek lehetnek: (1) a gáz-komponenseket tisztító, illetve (2) a szilárd részecskéket (beleértve a kormot) tisztító berendezések. Dízelüzemű személygépkocsikban és könnyű tehergépkocsikban az alábbi két, a jelen ügyben releváns, kibocsátás-utókezelésre szolgáló berendezést alkalmazzák:






  a) | Dízel-oxidációs katalizátor: célja a veszélyes gázok (főleg a szénhidrogének és szén-oxidok) közömbösítése, valamint – járulékos hatásként – bizonyos fokig kezeli a szilárd részecskék oldható szerves frakció tartalmát, ugyanakkor nem kezeli a kormot. A részecskeszűrőhöz hasonlóan a katalizátor szilárd magból áll, amelyen keresztülvezetik a kipufogógázt. Áramlás közben a gáz kémiai reakcióba lép a katalizátortest falán elhelyezkedő katalizáló anyagokkal (platina és palládium). 2000 óta az EGT-ben az egészségre ártalmas gázokra vonatkozó szigorúbb kibocsátási határértékeknek való megfelelés érdekében a katalizátorokat gyakorlatilag valamennyi dízelüzemű személygépkocsi-modellben alkalmazzák. |
| --- | --- | --- |

(85)

Ennek megfelelően találhatók a rendszerben egyes alkatrészek, amelyek a veszélyes anyagok tisztítására szolgálnak. Általában véve ezek lehetnek: (1) a gáz-komponenseket tisztító, illetve (2) a szilárd részecskéket (beleértve a kormot) tisztító berendezések. Dízelüzemű személygépkocsikban és könnyű tehergépkocsikban az alábbi két, a jelen ügyben releváns, kibocsátás-utókezelésre szolgáló berendezést alkalmazzák:

a)

Dízel-oxidációs katalizátor: célja a veszélyes gázok (főleg a szénhidrogének és szén-oxidok) közömbösítése, valamint – járulékos hatásként – bizonyos fokig kezeli a szilárd részecskék oldható szerves frakció tartalmát, ugyanakkor nem kezeli a kormot. A részecskeszűrőhöz hasonlóan a katalizátor szilárd magból áll, amelyen keresztülvezetik a kipufogógázt. Áramlás közben a gáz kémiai reakcióba lép a katalizátortest falán elhelyezkedő katalizáló anyagokkal (platina és palládium). 2000 óta az EGT-ben az egészségre ártalmas gázokra vonatkozó szigorúbb kibocsátási határértékeknek való megfelelés érdekében a katalizátorokat gyakorlatilag valamennyi dízelüzemű személygépkocsi-modellben alkalmazzák.

| b) | Dízel részecskeszűrő: célja a szilárd részecskék oldhatatlan összetevője, azaz a korom visszatartása. Ezt mechanikai szűrés segítségével érik el. A kipufogógáz beáramlik a részecskeszűrő méhsejtszerű szerkezetébe, és arra kényszerül, hogy a váltakozva lezárt csatornák helyett a falon keresztül áramoljon. Az alaptest szűrőként szolgál, amelynek falán lerakódik a korom. A részecskeszűrő azonban telítődik korommal, ezért működőképességének megőrzése érdekében a kormot égetéssel el kell távolítani (a szűrő regenerációja). |
| --- | --- |

b)

Dízel részecskeszűrő: célja a szilárd részecskék oldhatatlan összetevője, azaz a korom visszatartása. Ezt mechanikai szűrés segítségével érik el. A kipufogógáz beáramlik a részecskeszűrő méhsejtszerű szerkezetébe, és arra kényszerül, hogy a váltakozva lezárt csatornák helyett a falon keresztül áramoljon. Az alaptest szűrőként szolgál, amelynek falán lerakódik a korom. A részecskeszűrő azonban telítődik korommal, ezért működőképességének megőrzése érdekében a kormot égetéssel el kell távolítani (a szűrő regenerációja).

| (86) | A részecskeszűrők sorozatgyártásban először 2000-ben jelentek meg a Peugeot 607 dízelüzemű gépkocsiban, és azóta egyre inkább elterjedtek, hatalmas növekedést mutatva az elmúlt 3–4 évben. E növekedés részben a részecskeszűrővel felszerelt dízelüzemű gépjárművek után számos országban kínált adókedvezménynek, részben a környezettudatosabb fogyasztói megközelítésnek, valamint a kibocsátási normák – különösen a részecske-kibocsátási határértékek – szigorodására vonatkozó várakozásnak köszönhető (az EGT-ben a kibocsátás csökkentését az Euro kibocsátási normák szabályozzák). A várakozások szerint az Euro 5 (28) 2009-es hatálybalépését megelőzően a dízelüzemű gépjárművek egyre nagyobb részét szerelik fel részecskeszűrővel. E tendencia az elkövetkező években tovább bővülő piacot biztosít a részecskeszűrő számára. |
| --- | --- |

(86)

A részecskeszűrők sorozatgyártásban először 2000-ben jelentek meg a Peugeot 607 dízelüzemű gépkocsiban, és azóta egyre inkább elterjedtek, hatalmas növekedést mutatva az elmúlt 3–4 évben. E növekedés részben a részecskeszűrővel felszerelt dízelüzemű gépjárművek után számos országban kínált adókedvezménynek, részben a környezettudatosabb fogyasztói megközelítésnek, valamint a kibocsátási normák – különösen a részecske-kibocsátási határértékek – szigorodására vonatkozó várakozásnak köszönhető (az EGT-ben a kibocsátás csökkentését az Euro kibocsátási normák szabályozzák). A várakozások szerint az Euro 5 (28) 2009-es hatálybalépését megelőzően a dízelüzemű gépjárművek egyre nagyobb részét szerelik fel részecskeszűrővel. E tendencia az elkövetkező években tovább bővülő piacot biztosít a részecskeszűrő számára.

| (87) | A szűrő anyaga (például kerámia, kordierit vagy fém) és a szűrőregenerációs módszer alapján különböző részecskeszűrő-típusok különböztethetők meg. A regeneráció a felhalmozódott részecskék eltávolítása (elégetése) érdekében szükséges. A gyakorlatban ezt vagy az üzemanyaghoz kevert adalékanyag segítségével érik el, amely csökkenti az oxidációs hőmérsékletet (ezt hívják bevonat nélküli részecskeszűrőnek üzemanyagban oldott katalizátorral), vagy a test falát borító olyan nemesfémbevonat alkalmazásával, amely segíti az elégetési folyamatot (ez utóbbit hívják bevonattal ellátott részecskeszűrőnek vagy impregnált katalizált részecskeszűrőnek). |
| --- | --- |

(87)

A szűrő anyaga (például kerámia, kordierit vagy fém) és a szűrőregenerációs módszer alapján különböző részecskeszűrő-típusok különböztethetők meg. A regeneráció a felhalmozódott részecskék eltávolítása (elégetése) érdekében szükséges. A gyakorlatban ezt vagy az üzemanyaghoz kevert adalékanyag segítségével érik el, amely csökkenti az oxidációs hőmérsékletet (ezt hívják bevonat nélküli részecskeszűrőnek üzemanyagban oldott katalizátorral), vagy a test falát borító olyan nemesfémbevonat alkalmazásával, amely segíti az elégetési folyamatot (ez utóbbit hívják bevonattal ellátott részecskeszűrőnek vagy impregnált katalizált részecskeszűrőnek).

| (88) | A nemesfémbevonatnak köszönhetően a bevonattal ellátott részecskeszűrő – korlátozott mértékben – kémiai oxidációs folyamat révén kezeli a szénhidrogéneket és szén-oxidokat is. Az IBIDEN HU terméke ebbe a kategóriába tartozik. A termék olyan kerámiatest, amelyet másodlagos szinten bevonattal látnak el, majd elsődleges szinten beépítik a kipufogógáz-tisztító rendszerbe. |
| --- | --- |

(88)

A nemesfémbevonatnak köszönhetően a bevonattal ellátott részecskeszűrő – korlátozott mértékben – kémiai oxidációs folyamat révén kezeli a szénhidrogéneket és szén-oxidokat is. Az IBIDEN HU terméke ebbe a kategóriába tartozik. A termék olyan kerámiatest, amelyet másodlagos szinten bevonattal látnak el, majd elsődleges szinten beépítik a kipufogógáz-tisztító rendszerbe.

2.   Az érintett termékpiac meghatározása az érdekelt felek véleménye és a magyar hatóságok észrevételei alapján

| (89) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság több pontban (az összefoglalást lásd fentebb) kétségét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a katalizátor és a részecskeszűrő helyettesítő termékeknek tekinthetők-e, amelyek ugyanazon érintett termékpiacba tartoznak. |
| --- | --- |

(89)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság több pontban (az összefoglalást lásd fentebb) kétségét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a katalizátor és a részecskeszűrő helyettesítő termékeknek tekinthetők-e, amelyek ugyanazon érintett termékpiacba tartoznak.

| (90) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kedvezményezett IBIDEN HU, az érdekelt Aerosol & Particle Technology Laboratory és a magyar hatóságok által felhozott érvek nem oszlatják el a Bizottság kezdeti kétségeit, amelyeket megerősítettek a Saint-Gobain és a személyazonosságának bizalmas kezelését kérő érdekelt fél által tett észrevételek. A Bizottság közelebbről a következőket jegyzi meg. |
| --- | --- |

(90)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kedvezményezett IBIDEN HU, az érdekelt Aerosol & Particle Technology Laboratory és a magyar hatóságok által felhozott érvek nem oszlatják el a Bizottság kezdeti kétségeit, amelyeket megerősítettek a Saint-Gobain és a személyazonosságának bizalmas kezelését kérő érdekelt fél által tett észrevételek. A Bizottság közelebbről a következőket jegyzi meg.

| (91) | A részecskeszűrő- és a katalizátortest nem tartozik ugyanazon érintett termékpiacba, mivel olyan eltérő jellemzőkkel rendelkeznek, amelyek következtében a két termék sem keresleti, sem kínálati oldalon nem helyettesíthető egymással. |
| --- | --- |

(91)

A részecskeszűrő- és a katalizátortest nem tartozik ugyanazon érintett termékpiacba, mivel olyan eltérő jellemzőkkel rendelkeznek, amelyek következtében a két termék sem keresleti, sem kínálati oldalon nem helyettesíthető egymással.

| (92) | Keresleti szemszögből nézve a Bizottság megjegyzi, hogy a termékjellemzők, a rendeltetés, valamint a két termék alaptestének ára terén jelentős különbségek mutatkoznak.






  a) | Amint arra az érdekelt felek rámutatnak, a katalizátortest többnyire nem porózus kordieritből készül. A katalizátortesthez használt anyagnak a katalizátoron belül uralkodó, megközelítőleg 400 °C-os hőmérsékletnek kell ellenállnia. A részecskeszűrőtest készítéséhez használt referenciaanyag a szilikon-karbid. A részecskeszűrőtestnek porózus anyagból kell készülnie, amely biztosítja a korom szűrését. A részecskeszűrő szükséges regenerációjához a testet olyan anyagból kell készíteni, amely rendkívül magas hőmérsékletnek (bevonattal ellátott részecskeszűrő esetében megközelítőleg 1 000 °C) és ismételt, lökésszerű hőhatásoknak is képes ellenállni. Az eltérő hőtani jellemzők miatt tehát a vásárlók az egyik termék árnövekedése esetén nem válthatnak a részecskeszűrő és a katalizátor alapteste között. |
| --- | --- | --- |

(92)

Keresleti szemszögből nézve a Bizottság megjegyzi, hogy a termékjellemzők, a rendeltetés, valamint a két termék alaptestének ára terén jelentős különbségek mutatkoznak.

a)

Amint arra az érdekelt felek rámutatnak, a katalizátortest többnyire nem porózus kordieritből készül. A katalizátortesthez használt anyagnak a katalizátoron belül uralkodó, megközelítőleg 400 °C-os hőmérsékletnek kell ellenállnia. A részecskeszűrőtest készítéséhez használt referenciaanyag a szilikon-karbid. A részecskeszűrőtestnek porózus anyagból kell készülnie, amely biztosítja a korom szűrését. A részecskeszűrő szükséges regenerációjához a testet olyan anyagból kell készíteni, amely rendkívül magas hőmérsékletnek (bevonattal ellátott részecskeszűrő esetében megközelítőleg 1 000 °C) és ismételt, lökésszerű hőhatásoknak is képes ellenállni. Az eltérő hőtani jellemzők miatt tehát a vásárlók az egyik termék árnövekedése esetén nem válthatnak a részecskeszűrő és a katalizátor alapteste között.

| b) | Az ár tekintetében a Bizottság egyetért a Saint-Gobain és a személyazonosságának bizalmas kezelését kérő érdekelt fél nézetével és megjegyzi, hogy a katalizátor- és a részecskeszűrőtest ára nagyban különbözik, mivel a részecskeszűrőtesthez használt anyagok magasabb teljesítményűek, amelyek gyártása költségesebb (például nem oxidtípusú kerámiákhoz használt nagy hőmérsékletű zsugorítókemence alkalmazására van szükség). Az érdekelt felek beadványa szerint a részecskeszűrőtest egységenkénti átlagára (katalizáló bevonat és tokozási költség nélkül) 120 és 180 EUR között van, míg a katalizátortest ára (szintén a katalizáló bevonat és tokozás költségei nélkül) 12–20 EUR között. Ez az árkülönbség arra enged következtetni, hogy a részecskeszűrőtest piaca nem azonos a katalizátortest piacával, mivel a részecskeszűrő (másodlagos szintű) gyártói műszaki okoknál fogva nem válthatnak katalizátortestre (amit egyébként a jelentős árkülönbség miatt megtennének), a katalizátorgyártó pedig nem helyettesíti a katalizátortestet részecskeszűrőtesttel, mivel ez jelentősen megdrágítaná a terméket anélkül, hogy a katalizátortestéhez hasonló oxidációs funkciót eredményezne. |
| --- | --- |

b)

Az ár tekintetében a Bizottság egyetért a Saint-Gobain és a személyazonosságának bizalmas kezelését kérő érdekelt fél nézetével és megjegyzi, hogy a katalizátor- és a részecskeszűrőtest ára nagyban különbözik, mivel a részecskeszűrőtesthez használt anyagok magasabb teljesítményűek, amelyek gyártása költségesebb (például nem oxidtípusú kerámiákhoz használt nagy hőmérsékletű zsugorítókemence alkalmazására van szükség). Az érdekelt felek beadványa szerint a részecskeszűrőtest egységenkénti átlagára (katalizáló bevonat és tokozási költség nélkül) 120 és 180 EUR között van, míg a katalizátortest ára (szintén a katalizáló bevonat és tokozás költségei nélkül) 12–20 EUR között. Ez az árkülönbség arra enged következtetni, hogy a részecskeszűrőtest piaca nem azonos a katalizátortest piacával, mivel a részecskeszűrő (másodlagos szintű) gyártói műszaki okoknál fogva nem válthatnak katalizátortestre (amit egyébként a jelentős árkülönbség miatt megtennének), a katalizátorgyártó pedig nem helyettesíti a katalizátortestet részecskeszűrőtesttel, mivel ez jelentősen megdrágítaná a terméket anélkül, hogy a katalizátortestéhez hasonló oxidációs funkciót eredményezne.

| c) | A rendeltetés vonatkozásában az érdekelt felek beadványai alapján a Bizottság megjegyzi, hogy a katalizátor elsődleges célja a dízelüzemű gépjármű által kibocsátott bizonyos gázok kémiai reakció útján ártalmatlan anyaggá történő oxidálása. A részecskeszűrő elsődleges funkciója, hogy mechanikai szűrési folyamat útján kiszűrje a kormot. Bár bizonyos körülmények között a részecskeszűrő – járulékos hatásként – ellátja a katalizátor bizonyos funkcióit is, a teljes oxidációs hatás csak mindkét eszköz beszerelésével érhető el. Ezenfelül a katalizátor nem látja el a részecskeszűrő funkcióit, mivel nem szűri ki a kormot. A gépjármű- és autóalkatrész-gyártók azzal számolnak, hogy a katalizátor és a részecskeszűrő továbbra is különálló alkatrész marad, amelyeket együtt szerelnek be a kipufogóvezetékbe (29). |
| --- | --- |

c)

A rendeltetés vonatkozásában az érdekelt felek beadványai alapján a Bizottság megjegyzi, hogy a katalizátor elsődleges célja a dízelüzemű gépjármű által kibocsátott bizonyos gázok kémiai reakció útján ártalmatlan anyaggá történő oxidálása. A részecskeszűrő elsődleges funkciója, hogy mechanikai szűrési folyamat útján kiszűrje a kormot. Bár bizonyos körülmények között a részecskeszűrő – járulékos hatásként – ellátja a katalizátor bizonyos funkcióit is, a teljes oxidációs hatás csak mindkét eszköz beszerelésével érhető el. Ezenfelül a katalizátor nem látja el a részecskeszűrő funkcióit, mivel nem szűri ki a kormot. A gépjármű- és autóalkatrész-gyártók azzal számolnak, hogy a katalizátor és a részecskeszűrő továbbra is különálló alkatrész marad, amelyeket együtt szerelnek be a kipufogóvezetékbe (29).

| d) | Az IBIDEN HU által gyártott részecskeszűrőtest katalizáló anyagai által végrehajtott oxidáció célja, hogy megfelelő hőmérsékletet biztosítson a korom elégetéséhez, de nincs a teljesen működőképes katalizátorhoz hasonló tisztító hatása. Amint arra az érdekelt felek beadványaikban rámutattak, az IBIDEN HU úgynevezett többfunkciós terméke nem szünteti meg a kipufogógáz-tisztító rendszerbe szerelendő különálló katalizátor iránti igényt. A magyar hatóságok és a támogatás kedvezményezettje szintén elismerik, hogy a jelenlegi szabályozás miatt az IBIDEN HU úgynevezett többfunkciós termékét továbbra is katalizátorral együtt kell beszerelni. |
| --- | --- |

d)

Az IBIDEN HU által gyártott részecskeszűrőtest katalizáló anyagai által végrehajtott oxidáció célja, hogy megfelelő hőmérsékletet biztosítson a korom elégetéséhez, de nincs a teljesen működőképes katalizátorhoz hasonló tisztító hatása. Amint arra az érdekelt felek beadványaikban rámutattak, az IBIDEN HU úgynevezett többfunkciós terméke nem szünteti meg a kipufogógáz-tisztító rendszerbe szerelendő különálló katalizátor iránti igényt. A magyar hatóságok és a támogatás kedvezményezettje szintén elismerik, hogy a jelenlegi szabályozás miatt az IBIDEN HU úgynevezett többfunkciós termékét továbbra is katalizátorral együtt kell beszerelni.

| e) | A Bizottság megjegyzi, hogy az IBIDEN HU és a magyar hatóságok vélekedése a katalizátor és a részecskeszűrő egységes, kombinált változatának alkalmazásáról tükrözheti ugyan a kibocsátásszabályozási technológiák jövőbeli tendenciáját, a bizottsági elemzés tárgyát képező jelenlegi helyzetet azonban nem tükrözi. A figyelembe veendő időszakban (2003-tól 2008-ig, vagyis egy évvel a beruházási projekt kezdetét megelőző évtől egy évvel a projekt végrehajtását követő évig) tehát a részecskeszűrő és a katalizátor továbbra is külön termék marad, és együttesen kerül beszerelésre. Amint azt az egyik tanulmányban található, becsült piaci adatok szemléltetik, az érintett időszakban a valamennyi dízelüzemű gépjárműbe beszerelendő fő kibocsátásszabályozó alkatrész a katalizátor marad. A tanulmány megerősíti továbbá, hogy a jövőbeni Euro 5 és Euro 6 technológiákhoz továbbra is a katalizátort fogják alkalmazni a szén-oxidok, a szénhidrogének és az oldható szerves frakció oxidálásához. |
| --- | --- |

e)

A Bizottság megjegyzi, hogy az IBIDEN HU és a magyar hatóságok vélekedése a katalizátor és a részecskeszűrő egységes, kombinált változatának alkalmazásáról tükrözheti ugyan a kibocsátásszabályozási technológiák jövőbeli tendenciáját, a bizottsági elemzés tárgyát képező jelenlegi helyzetet azonban nem tükrözi. A figyelembe veendő időszakban (2003-tól 2008-ig, vagyis egy évvel a beruházási projekt kezdetét megelőző évtől egy évvel a projekt végrehajtását követő évig) tehát a részecskeszűrő és a katalizátor továbbra is külön termék marad, és együttesen kerül beszerelésre. Amint azt az egyik tanulmányban található, becsült piaci adatok szemléltetik, az érintett időszakban a valamennyi dízelüzemű gépjárműbe beszerelendő fő kibocsátásszabályozó alkatrész a katalizátor marad. A tanulmány megerősíti továbbá, hogy a jövőbeni Euro 5 és Euro 6 technológiákhoz továbbra is a katalizátort fogják alkalmazni a szén-oxidok, a szénhidrogének és az oldható szerves frakció oxidálásához.

| f) | Ezenfelül a Bizottság megjegyzi, hogy a független ipari tanácsadó és kutató cég, a Frost & Sullivan által készített piaci tanulmány nem foglalkozik a katalizátorral, hanem csak a részecskeszűrő, mint önálló termék részecskekezelő szerepét vizsgálja. |
| --- | --- |

f)

Ezenfelül a Bizottság megjegyzi, hogy a független ipari tanácsadó és kutató cég, a Frost & Sullivan által készített piaci tanulmány nem foglalkozik a katalizátorral, hanem csak a részecskeszűrő, mint önálló termék részecskekezelő szerepét vizsgálja.

| (93) | Továbbá, a kínálati oldalt tekintve, különbségek mutatkoznak a katalizátor- és a részecskeszűrőtest gyártási folyamatában. Mivel a részecskeszűrőtestnek rendkívüli hőellenálló képességgel kell rendelkeznie, az ahhoz használt anyagot (többnyire szilikon-karbidot) nagyon magas hőmérsékleten és oxigénmentes környezetben állítják elő. A katalizátortest gyártásához túlnyomó részben használt kordieritet viszont levegőn, és lényegesen alacsonyabb hőmérsékleten zsugorítják. A katalizátortest egy darabból álló, méhsejtszerű henger, a részecskeszűrőtestet viszont szűrőelemek összeragasztásával készítik, csatornáit pedig – a katalizátorral ellentétben – lezárják. Ebből következően a részecskeszűrőtest gyártásához nem oxidtípusú kerámiákhoz használt nagy hőmérsékletű zsugorítókemencére, ragasztórendszerre és tömítőgépre van szükség, amely berendezések nem szükségesek a katalizátortest előállításához. Ennélfogva úgy tűnik, hogy jelentős többletköltség nélkül nem lehetséges ugyanazon a gyártósoron részecskeszűrő- és katalizátortestet előállítani. |
| --- | --- |

(93)

Továbbá, a kínálati oldalt tekintve, különbségek mutatkoznak a katalizátor- és a részecskeszűrőtest gyártási folyamatában. Mivel a részecskeszűrőtestnek rendkívüli hőellenálló képességgel kell rendelkeznie, az ahhoz használt anyagot (többnyire szilikon-karbidot) nagyon magas hőmérsékleten és oxigénmentes környezetben állítják elő. A katalizátortest gyártásához túlnyomó részben használt kordieritet viszont levegőn, és lényegesen alacsonyabb hőmérsékleten zsugorítják. A katalizátortest egy darabból álló, méhsejtszerű henger, a részecskeszűrőtestet viszont szűrőelemek összeragasztásával készítik, csatornáit pedig – a katalizátorral ellentétben – lezárják. Ebből következően a részecskeszűrőtest gyártásához nem oxidtípusú kerámiákhoz használt nagy hőmérsékletű zsugorítókemencére, ragasztórendszerre és tömítőgépre van szükség, amely berendezések nem szükségesek a katalizátortest előállításához. Ennélfogva úgy tűnik, hogy jelentős többletköltség nélkül nem lehetséges ugyanazon a gyártósoron részecskeszűrő- és katalizátortestet előállítani.

| (94) | Ami az IBIDEN HU és a magyar hatóságok azon érvét illeti, hogy bizonyos gyártók mindkét terméket előállítják, ezért a katalizátor- és a részecskeszűrő-gyártók közötti különbség elmosódik, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem releváns, hogy ugyanaz a gyártó elő tudja-e állítani mindkét terméket vagy nem. Az a lényeges, hogy ugyanazt a felszerelést jelentős többletköltség nélkül használhatják-e mindkét alaptest gyártására. Ezt nem támasztották alá sem az érdekelt felek, sem a magyar hatóságok. Azaz nem nyújtottak be olyan konkrét bizonyítékokat, amelyek azt igazolták volna, hogy léteznek olyan katalizátortest-gyártók, amelyek ugyanazon berendezéssel, további jelentős beruházási költségek nélkül állítanának elő részecskeszűrőtestet, és fordítva. |
| --- | --- |

(94)

Ami az IBIDEN HU és a magyar hatóságok azon érvét illeti, hogy bizonyos gyártók mindkét terméket előállítják, ezért a katalizátor- és a részecskeszűrő-gyártók közötti különbség elmosódik, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem releváns, hogy ugyanaz a gyártó elő tudja-e állítani mindkét terméket vagy nem. Az a lényeges, hogy ugyanazt a felszerelést jelentős többletköltség nélkül használhatják-e mindkét alaptest gyártására. Ezt nem támasztották alá sem az érdekelt felek, sem a magyar hatóságok. Azaz nem nyújtottak be olyan konkrét bizonyítékokat, amelyek azt igazolták volna, hogy léteznek olyan katalizátortest-gyártók, amelyek ugyanazon berendezéssel, további jelentős beruházási költségek nélkül állítanának elő részecskeszűrőtestet, és fordítva.

| (95) | A fent említett érvekre való tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy annak ellenére, hogy a katalizátor és a részecskeszűrő a többi alkatrésszel (pl. Lean NOx Trap, amelynek célja, hogy a kipufogógáz nitrogénoxid tartalmát csökkentse) együtt a dízelüzemű személygépkocsik vagy könnyű tehergépkocsik utókezelést végző, illetve kibocsátásszabályozási rendszerének részét képezi, az a puszta tény, hogy a két termék egymás mellett létezik a kipufogócsőben, vagy hogy hatással vannak egymás fejlesztésére, még nem teszi őket helyettesíthetővé keresleti, illetve kínálati szempontból, mivel két különálló alkatrészről van szó eltérő jellemzőkkel, árral és rendeltetéssel. Ezenfelül a kínálati oldali helyettesíthetőség tekintetében különbség van a katalizátor- és a részecskeszűrőtest gyártási folyamatában, amely arra enged követeztetni, hogy kínálati oldalon a két termék nem helyettesíthető. |
| --- | --- |

(95)

A fent említett érvekre való tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy annak ellenére, hogy a katalizátor és a részecskeszűrő a többi alkatrésszel (pl. Lean NOx Trap, amelynek célja, hogy a kipufogógáz nitrogénoxid tartalmát csökkentse) együtt a dízelüzemű személygépkocsik vagy könnyű tehergépkocsik utókezelést végző, illetve kibocsátásszabályozási rendszerének részét képezi, az a puszta tény, hogy a két termék egymás mellett létezik a kipufogócsőben, vagy hogy hatással vannak egymás fejlesztésére, még nem teszi őket helyettesíthetővé keresleti, illetve kínálati szempontból, mivel két különálló alkatrészről van szó eltérő jellemzőkkel, árral és rendeltetéssel. Ezenfelül a kínálati oldali helyettesíthetőség tekintetében különbség van a katalizátor- és a részecskeszűrőtest gyártási folyamatában, amely arra enged követeztetni, hogy kínálati oldalon a két termék nem helyettesíthető.

| (96) | A fentiek alapján a Bizottság e határozatában úgy ítéli meg, hogy az érintett termékpiac csak a dízelüzemű személygépkocsik és könnyű tehergépkocsik kipufogógáz-kezelési rendszerébe beépítendő részecskeszűrőtestekre terjed ki. |
| --- | --- |

(96)

A fentiek alapján a Bizottság e határozatában úgy ítéli meg, hogy az érintett termékpiac csak a dízelüzemű személygépkocsik és könnyű tehergépkocsik kipufogógáz-kezelési rendszerébe beépítendő részecskeszűrőtestekre terjed ki.

3.   Az érintett földrajzi piac

| (97) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az érintett földrajzi piac az EGT piaca, mivel harmadik országokkal összehasonlítva különbségek vannak a kibocsátásra vonatkozó jogszabályokban, valamint az üzemanyag-minőségre vonatkozó előírásokban, ezenkívül az autógyártás más fő piacain alacsonyabb a dízelüzemű gépjárművek aránya (30). Jelenleg az EGT-n kívüli piacokon nagyon alacsony a dízelüzemű könnyű tehergépkocsikhoz használt, utókezelést végző eszközök iránti kereslet. A dízelüzemű gépjárművek utókezelést végző eszközei fejlettebb – bizonyos harmadik országok kibocsátásra vonatkozó követelményeit teljesítő – formáinak kifejlesztésével az utókezelést végző eszközök földrajzi piaca várhatóan csak 2008-tól bővül. |
| --- | --- |

(97)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az érintett földrajzi piac az EGT piaca, mivel harmadik országokkal összehasonlítva különbségek vannak a kibocsátásra vonatkozó jogszabályokban, valamint az üzemanyag-minőségre vonatkozó előírásokban, ezenkívül az autógyártás más fő piacain alacsonyabb a dízelüzemű gépjárművek aránya (30). Jelenleg az EGT-n kívüli piacokon nagyon alacsony a dízelüzemű könnyű tehergépkocsikhoz használt, utókezelést végző eszközök iránti kereslet. A dízelüzemű gépjárművek utókezelést végző eszközei fejlettebb – bizonyos harmadik országok kibocsátásra vonatkozó követelményeit teljesítő – formáinak kifejlesztésével az utókezelést végző eszközök földrajzi piaca várhatóan csak 2008-tól bővül.

| (98) | Sem az érdekelt felek, sem a magyar hatóságok nem vitatták ezt a következtetést. A fentiek alapján a Bizottság e határozatában úgy ítéli meg, hogy a részecskeszűrők érintett földrajzi piaca EGT-szintű. |
| --- | --- |

(98)

Sem az érdekelt felek, sem a magyar hatóságok nem vitatták ezt a következtetést. A fentiek alapján a Bizottság e határozatában úgy ítéli meg, hogy a részecskeszűrők érintett földrajzi piaca EGT-szintű.

6.4.3.3.   Piaci részesedés

| (99) | Az MSF 2002 (24) bekezdésének a) pontja értelmében az egyedi bejelentési kötelezettség alá eső beruházási projekt nem jogosult beruházási támogatásra, ha a kedvezményezett részesedése az érintett termék értékesítéséből a beruházást megelőzően vagy azt követően meghaladja a 25 %-ot. |
| --- | --- |

(99)

Az MSF 2002 (24) bekezdésének a) pontja értelmében az egyedi bejelentési kötelezettség alá eső beruházási projekt nem jogosult beruházási támogatásra, ha a kedvezményezett részesedése az érintett termék értékesítéséből a beruházást megelőzően vagy azt követően meghaladja a 25 %-ot.

| (100) | Annak vizsgálata érdekében, hogy a projekt megfelel-e az MSF 2002 (24) bekezdése a) pontjában foglaltaknak, a vállalatcsoport szintjén elemezni kell a támogatás kedvezményezettjének beruházás előtti és beruházás utáni piaci részesedését. Mivel az IBIDEN HU beruházása 2004-ben kezdődött, és az évente 2,4 millió egységet kitevő, teljes gyártási kapacitás elérése 2007-re volt várható, a Bizottság 2003-ban és 2008-ban vizsgálta a piaci részesedést. |
| --- | --- |

(100)

Annak vizsgálata érdekében, hogy a projekt megfelel-e az MSF 2002 (24) bekezdése a) pontjában foglaltaknak, a vállalatcsoport szintjén elemezni kell a támogatás kedvezményezettjének beruházás előtti és beruházás utáni piaci részesedését. Mivel az IBIDEN HU beruházása 2004-ben kezdődött, és az évente 2,4 millió egységet kitevő, teljes gyártási kapacitás elérése 2007-re volt várható, a Bizottság 2003-ban és 2008-ban vizsgálta a piaci részesedést.

| (101) | A magyar hatóságok megerősítették, hogy a kerámia részleg tekintetében az IBIDEN-nek nincsenek közös vállalkozásai vagy hosszú távú marketingmegállapodásai más társaságokkal. |
| --- | --- |

(101)

A magyar hatóságok megerősítették, hogy a kerámia részleg tekintetében az IBIDEN-nek nincsenek közös vállalkozásai vagy hosszú távú marketingmegállapodásai más társaságokkal.

| (102) | A magyar hatóságok a Frost & Sullivan Ltd.-től és az AVL List GmbH-tól származó piaci adatokat nyújtottak be. Az IBIDEN csoport európai részecskeszűrő-piaci részesedését a projekt befejezése előtt és azután, mennyiségre vonatkoztatva, a III. táblázat mutatja.
  III.   táblázat
  Az IBIDEN csoportszintű piaci részesedése Európában







  (Adatok egységekben kifejezve) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2008 |
| Az IBIDEN csoport általi értékesítés | (...) | (...) |
| A teljes részecskeszűrő-piac | 702 000 | 6 340 000 |
| Részecskeszűrő-piaci részesedés | [...] % | [...] % |
| Forrás: Frost & Sullivan Ltd (). |

(102)

A magyar hatóságok a Frost & Sullivan Ltd.-től és az AVL List GmbH-tól származó piaci adatokat nyújtottak be. Az IBIDEN csoport európai részecskeszűrő-piaci részesedését a projekt befejezése előtt és azután, mennyiségre vonatkoztatva, a III. táblázat mutatja.

III.   táblázat

Az IBIDEN csoportszintű piaci részesedése Európában

(Adatok egységekben kifejezve)

2003

2008

Az IBIDEN csoport általi értékesítés

(...)

(...)

A teljes részecskeszűrő-piac

702 000

6 340 000

Részecskeszűrő-piaci részesedés

[...] %

[...] %

Forrás: Frost & Sullivan Ltd ().

| (103) | A magyar hatóságok által benyújtott tanulmányok azt igazolják, hogy az IBIDEN csoportszintű piaci részesedése az európai részecskeszűrő-piacon mennyiség szempontjából (32) mind a beruházás előtt, mind azután [...]–[...] %-ot tesz ki, és így jelentős mértékben meghaladja a 25 %-os határt (33). Tehát az MSF 2002 (24) bekezdésének a) pontjában szereplő feltétel nem teljesül. |
| --- | --- |

(103)

A magyar hatóságok által benyújtott tanulmányok azt igazolják, hogy az IBIDEN csoportszintű piaci részesedése az európai részecskeszűrő-piacon mennyiség szempontjából (32) mind a beruházás előtt, mind azután [...]–[...] %-ot tesz ki, és így jelentős mértékben meghaladja a 25 %-os határt (33). Tehát az MSF 2002 (24) bekezdésének a) pontjában szereplő feltétel nem teljesül.

6.4.3.4.   A termelési kapacitás bővülése/A piac növekedésének vizsgálata

| (104) | Az MSF 2002 (24) bekezdése kimondja, hogy az egyedi bejelentési kötelezettség alá eső projektek nem jogosultak beruházási támogatásra abban az esetben, ha a (24) bekezdésben foglalt feltételek valamelyike nem teljesül. Bár – a fentiek alapján – az MSF 2002 (24) bekezdésének a) pontjában foglalt feltétel nem teljesül, a Bizottság megvizsgálta azt is, hogy a beruházási projekt eleget tesz-e egy másik, az ugyanazon bekezdés b) pontjában foglalt feltételnek. Az MSF 2002 (24) bekezdésének b) pontja alapján az egyedi bejelentési kötelezettség alá eső projekt nem jogosult beruházási támogatásra, ha a projekt által létrehozott kapacitás az érintett termék látszólagos fogyasztási adatainak felhasználásával mért piaca méretének több mint 5 %-a, kivéve ha a termék látszólagos fogyasztásának a legutóbbi 5 év során tapasztalt átlagos éves növekedése meghaladja az Európai Gazdasági Térség GDP-jének ugyanezen időszakban tapasztalt átlagos éves növekedését. |
| --- | --- |

(104)

Az MSF 2002 (24) bekezdése kimondja, hogy az egyedi bejelentési kötelezettség alá eső projektek nem jogosultak beruházási támogatásra abban az esetben, ha a (24) bekezdésben foglalt feltételek valamelyike nem teljesül. Bár – a fentiek alapján – az MSF 2002 (24) bekezdésének a) pontjában foglalt feltétel nem teljesül, a Bizottság megvizsgálta azt is, hogy a beruházási projekt eleget tesz-e egy másik, az ugyanazon bekezdés b) pontjában foglalt feltételnek. Az MSF 2002 (24) bekezdésének b) pontja alapján az egyedi bejelentési kötelezettség alá eső projekt nem jogosult beruházási támogatásra, ha a projekt által létrehozott kapacitás az érintett termék látszólagos fogyasztási adatainak felhasználásával mért piaca méretének több mint 5 %-a, kivéve ha a termék látszólagos fogyasztásának a legutóbbi 5 év során tapasztalt átlagos éves növekedése meghaladja az Európai Gazdasági Térség GDP-jének ugyanezen időszakban tapasztalt átlagos éves növekedését.

| (105) | Ebben az összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy – mint az a IV. táblázatban látható – a részecskeszűrők (teljes értékesítésként mért) európai látszólagos fogyasztásának a legutóbbi 5 év során tapasztalt átlagos éves növekedése jelentősen meghaladja az Európai Gazdasági Térség GDP-jének átlagos éves növekedését (34).
  IV.   táblázat
  A piac növekedésének vizsgálata












  (Értékesítés egységekben) |
| --- | --- |
| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | CAGR (35) |
| Részecskeszűrő | 29 000 | 290 000 | 702 000 | 1 169 000 | 1 791 000 | 2 957 000 | 152,17 % |
| GDP (millió EUR, állandó 1995-ös árakon) (27 tagállam) | 8 197 605,0 | 8 295 193,5 | 8 402 482,6 | 8 610 427,6 | 8 765 680,7 | 9 027 663,9 | 1,95 % |

(105)

Ebben az összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy – mint az a IV. táblázatban látható – a részecskeszűrők (teljes értékesítésként mért) európai látszólagos fogyasztásának a legutóbbi 5 év során tapasztalt átlagos éves növekedése jelentősen meghaladja az Európai Gazdasági Térség GDP-jének átlagos éves növekedését (34).

IV.   táblázat

A piac növekedésének vizsgálata

(Értékesítés egységekben)

2001

2002

2003

2004

2005

2006

CAGR (35)

Részecskeszűrő

29 000

290 000

702 000

1 169 000

1 791 000

2 957 000

152,17 %

GDP (millió EUR, állandó 1995-ös árakon) (27 tagállam)

8 197 605,0

8 295 193,5

8 402 482,6

8 610 427,6

8 765 680,7

9 027 663,9

1,95 %

| (106) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy a vizsgálat tárgyát képező támogatás eleget tesz az MSF 2002 (24) bekezdésének b) pontjában foglalt feltételnek, azonban – a fentiekben ismertettek miatt – nem felel meg az ugyanazon bekezdés a) pontjában foglaltaknak. |
| --- | --- |

(106)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy a vizsgálat tárgyát képező támogatás eleget tesz az MSF 2002 (24) bekezdésének b) pontjában foglalt feltételnek, azonban – a fentiekben ismertettek miatt – nem felel meg az ugyanazon bekezdés a) pontjában foglaltaknak.

6.5.   A támogatás kedvezőtlen hatásai és következtetés

| (107) | A regionális támogatásra vonatkozó szabályoknak megfelelően jelenértéken 7 411 828 735 forint (29,73 millió EUR) összegű (folyóáron 11 745 422 640 forint vagy 47,12 millió EUR összegű) támogatást már megítéltek az IBIDEN HU részére a létező regionális támogatási programok (36) alapján, az MSF 2002 (24) bekezdésében rögzített egyedi bejelentési határérték mértékéig. A bejelentés tárgyát képező támogatás összege a támogatás teljes összege és a már megítélt támogatás összege közötti különbség, azaz jelenértéken 2 381 981 198 forint (9,56 millió EUR) (folyóáron ez 3 845 801 110 forintnak vagy 15,43 millió EUR-nak felel meg). |
| --- | --- |

(107)

A regionális támogatásra vonatkozó szabályoknak megfelelően jelenértéken 7 411 828 735 forint (29,73 millió EUR) összegű (folyóáron 11 745 422 640 forint vagy 47,12 millió EUR összegű) támogatást már megítéltek az IBIDEN HU részére a létező regionális támogatási programok (36) alapján, az MSF 2002 (24) bekezdésében rögzített egyedi bejelentési határérték mértékéig. A bejelentés tárgyát képező támogatás összege a támogatás teljes összege és a már megítélt támogatás összege közötti különbség, azaz jelenértéken 2 381 981 198 forint (9,56 millió EUR) (folyóáron ez 3 845 801 110 forintnak vagy 15,43 millió EUR-nak felel meg).

| (108) | Az MSF 2002 (24) bekezdése kimondja, hogy az egyedi bejelentési kötelezettség alá eső projektek nem jogosultak beruházási támogatásra abban az esetben, ha a (24) bekezdésben foglalt feltételek valamelyike nem teljesül. Amint az fentebb igazolást nyert, a vizsgált támogatás nem teljesíti az MSF 2002 (24) bekezdésének a) pontjában foglaltakat, mivel az IBIDEN csoportszintű részesedése a részecskeszűrők európai piacán mind a beruházás előtt, mind az után jelentősen meghaladja a 25 %-os küszöbértéket. |
| --- | --- |

(108)

Az MSF 2002 (24) bekezdése kimondja, hogy az egyedi bejelentési kötelezettség alá eső projektek nem jogosultak beruházási támogatásra abban az esetben, ha a (24) bekezdésben foglalt feltételek valamelyike nem teljesül. Amint az fentebb igazolást nyert, a vizsgált támogatás nem teljesíti az MSF 2002 (24) bekezdésének a) pontjában foglaltakat, mivel az IBIDEN csoportszintű részesedése a részecskeszűrők európai piacán mind a beruházás előtt, mind az után jelentősen meghaladja a 25 %-os küszöbértéket.

| (109) | Az IBIDEN jelentős piaci részesedése a vállalkozás vezető szerepére utal a részecskeszűrők piacán. A Frost & Sullivan Ltd tanulmánya (37) és az érdekelt felek észrevételei alapján az IBIDEN kitűnő pozícióval rendelkezik a részecskeszűrők európai piacán, mivel a világ két fő szűrőtest-gyártójának egyike (a másik fő gyártó az NGK). A Bizottság megállapítja, hogy az európai részecskeszűrő-piac az utóbbi években igen jelentős növekedést ért el, mivel az Euro kibocsátási határértékek teljesítése érdekében valamennyi gépjárműgyártó alkalmazza a technológiát. Tehát egy jól jövedelmező piacról van szó, amely biztosnak tűnő jövőbeli fejlődésnek néz elébe. A bejelentés tárgyát képező támogatás még inkább megerősítené az IBIDEN e piacon betöltött vezető szerepét, és megnehezítené az új belépők számára, hogy megszilárdítsák helyzetüket. Ennélfogva a bejelentés tárgyát képező támogatás jelentősen torzíthatja a piaci versenyt. |
| --- | --- |

(109)

Az IBIDEN jelentős piaci részesedése a vállalkozás vezető szerepére utal a részecskeszűrők piacán. A Frost & Sullivan Ltd tanulmánya (37) és az érdekelt felek észrevételei alapján az IBIDEN kitűnő pozícióval rendelkezik a részecskeszűrők európai piacán, mivel a világ két fő szűrőtest-gyártójának egyike (a másik fő gyártó az NGK). A Bizottság megállapítja, hogy az európai részecskeszűrő-piac az utóbbi években igen jelentős növekedést ért el, mivel az Euro kibocsátási határértékek teljesítése érdekében valamennyi gépjárműgyártó alkalmazza a technológiát. Tehát egy jól jövedelmező piacról van szó, amely biztosnak tűnő jövőbeli fejlődésnek néz elébe. A bejelentés tárgyát képező támogatás még inkább megerősítené az IBIDEN e piacon betöltött vezető szerepét, és megnehezítené az új belépők számára, hogy megszilárdítsák helyzetüket. Ennélfogva a bejelentés tárgyát képező támogatás jelentősen torzíthatja a piaci versenyt.

| (110) | A fenti megfontolások alapján a Bizottság megállapítja, hogy a bejelentés tárgyát képező támogatás nem összeegyeztethető a közös piaccal. Mivel a jelenértéken 2 381 981 198 forint (9,56 millió EUR) (folyóáron 3 845 801 110 forint vagy 15,43 millió EUR) összegű támogatás nyújtására még nem került sor, nincs szükség visszatéríttetésre, |
| --- | --- |

(110)

A fenti megfontolások alapján a Bizottság megállapítja, hogy a bejelentés tárgyát képező támogatás nem összeegyeztethető a közös piaccal. Mivel a jelenértéken 2 381 981 198 forint (9,56 millió EUR) (folyóáron 3 845 801 110 forint vagy 15,43 millió EUR) összegű támogatás nyújtására még nem került sor, nincs szükség visszatéríttetésre,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Magyar Köztársaság által az IBIDEN Hungary Gyártó Kft. számára végrehajtani tervezett, jelenértéken 2 381 981 198 forint (folyóáron 3 845 801 110 forint) összegű állami támogatás összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

Következésképpen a támogatás nem hajtható végre.

2. cikk

A Magyar Köztársaság e határozat közzétételétől számított két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot az e határozatnak való megfelelés érdekében hozott intézkedésekről.

3. cikk

Ennek a határozatnak a címzettje a Magyar Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2008. április 30-án.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 224., 2007.9.25., 2. o.

1

(2)  A nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatásokra vonatkozó 2002. évi multiszektorális keretszabályról szóló bizottsági közleménynek a strukturális problémákkal küzdő ágazatok jegyzéke megállapítása tekintetében, valamint a gépjármű- és a szintetikusszál-ágazatot érintő, az EK-Szerződés 88. cikkének (1) bekezdése szerinti megfelelő intézkedésekre vonatkozó javaslat alapján történő módosításáról szóló bizottsági közleménnyel (HL C 263., 2003.11.1., 3. o.) módosított, a nagyberuházási projektek regionális támogatásának multiszektorális keretszabályáról szóló bizottsági közlemény (HL C 70., 2002.3.19., 8. o.).

2

(3)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

3

(4)  A Bizottság 2004. július 9-i levele, C(2004) 2773/5, a HU 12/2003 – Magyarország regionális támogatási térképe a 2004. május 1-től2006. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozóan.

4

Magyarország regionális támogatási térképe a 2004. május 1-től2006. december 31-ig terjedő időszakra

(5)  A pénzügyi év 2006. március 31-én ért véget.

5

(6)  A nagyberuházási projekteknek nyújtott regionális támogatások átláthatósága és hatékony ellenőrzése érdekében az MSF 2002 (36) bekezdése különleges „átláthatósági mechanizmus” létrehozásáról rendelkezik. Az átláthatósági mechanizmus alapján a tagállamoknak szabványos formátumban információt kell szolgáltatniuk minden olyan esetről, amikor az MSF 2002 alapján kötelező bejelentés alá nem tartozó, 50 millió EUR összeget meghaladó elszámolható költségű projektek részére támogatást állapítanak meg.

6

(7)  A vonatkozó támogatási program szabályainak megfelelően a számítás alapjául szolgáló átváltási árfolyam 249,28 HUF/EUR (a 2004 augusztus 31-én érvényes árfolyam), a referencia-kamatláb pedig 8,59 %.

7

(8)  Bizalmas információk.

8

(9)  A HU 1/2003 „Beruházásösztönzési célelőirányzatot” az interim eljárás keretében nyújtották be, és a Bizottság elfogadta azt mint a Cseh Köztársaságnak, Észtországnak, Ciprusnak, Lettországnak, Litvániának, Magyarországnak, Máltának, Lengyelországnak, Szlovéniának és Szlovákiának az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés IV. melléklete 3. fejezete (1) bekezdésének c) pontja szerinti (a 22. cikk alapján) létező támogatást.

9

(10)  A HU 3/2004 „Fejlesztési adókedvezmény” támogatási programot az interim eljárás keretében nyújtották be, és a Bizottság elfogadta azt mint a Cseh Köztársaságnak, Észtországnak, Ciprusnak, Lettországnak, Litvániának, Magyarországnak, Máltának, Lengyelországnak, Szlovéniának és Szlovákiának az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés IV. melléklete 3. fejezete (1) bekezdésének c) pontja szerinti (a 22. cikk alapján) létező támogatást. A program módosítását a Bizottságnak bejelentették (ügyszám: N 504/2004), és azt a Bizottság 2004. december 23-án jóváhagyta (hivatk. szám C(2004) 5652).

10

(11)  E határozatban a nettó támogatástartalom számításának alapjául a Magyarországon alkalmazandó általános társasági adókulcs (16 %) szolgál.

11

(12)  Az adókedvezmény maximumát jelenértéken határozták meg.

12

(13)  HU 1/2003 „Beruházásösztönzési célelőirányzat” és N 504/2004 (ex HU 3/2004) „Fejlesztési adókedvezmény”.

13

(14)  A két végtermék, a részecskeszűrő és a katalizátor tervezett felhasználásában rejlő különbségek a megfelelő anyagtest különböző felhasználásából adódnak. Ezért a határozat alkalmazásában a részecskeszűrő a továbbiakban részecskeszűrő-testként értelmezendő.

14

részecskeszűrő

részecskeszűrő-testként

(15)  „Strategic analysis of the European market for Diesel Particulate Filters”, 2006. október. A Frost & Sullivan cég a piaci/ipari tanácsadás és kutatás terén tevékenykedik.

15

(16)  „Market survey on PM reduction after-treatment devices”, 2007. március. Az AVL List a belsőégésű motorok tervezésével és fejlesztésével foglalkozik. Az AVL tanulmány, amelyet az IBIDEN HU rendelt meg a folyamatban levő ügyre tekintettel, azt állítja, hogy a katalizátorok és a részecskeszűrők azonos érintett termékpiacba tartoznak, azonban a tanulmányban bemutatott adatok és elemzések nem támasztják alá ezt az állítást, azaz a tanulmány különböző elemei és információi arra utalnak, hogy a termékek nem helyettesíthetők.

16

(17)  HL C 74., 1998.3.10., 9. o.

17

(18)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

18

(19)  A termék egymást követő generációkra való felosztásával az IBIDEN HU a technológia fejlődésére utal.

19

(20)  A katalizátornak az AVL tanulmányában megadott 102 EUR-s piaci árát tekintve azonban úgy tűnik, hogy az a katalizátor második szintű bevonattal való ellátása utáni ár, ezért a katalizátortest árát ugyanúgy lefelé kellene módosítani, mint ahogy az IBIDEN módosította a részecskeszűrőtest árát.

20

(21)  A két végtermék, a részecskeszűrő és a katalizátor tervezett felhasználásában rejlő különbségek a megfelelő anyagtest különböző felhasználásából adódnak.

21

(22)  HL C 54., 2006.3.4., 13. o.

22

(23)  HU 1/2003 „Beruházásösztönzési célelőirányzat” és N 504/2004 (ex HU 3/2004) „Fejlesztési adókedvezmény program”.

23

(24)  Mivel a beruházási projektek több évig tarthatnak, a hároméves időszakot elvben az egyes projektek munkálatainak megkezdésétől számítják.

24

(25)  A részecskeszűrő beszerelését a hatályos európai jogszabályok egyelőre nem követelik meg, de bizonyos gépjárművekbe már beépítik. 2009 szeptemberétől kezdődően a dízelüzemű személygépkocsik új típusai (M1 kategória) és a 2 610 kg-ot nem meghaladó referenciatömegű könnyű tehergépkocsik (N1 kategória I. osztály) esetében új határértékek válnak kötelezővé (ezek a határértékek az N1 és N2 kategória II. és III. osztályába tartozó járművekre 2010 szeptemberétől lesznek alkalmazandók). Ez a gyakorlatban a részecskeszűrők beszerelését fogja eredményezni a határértékek teljesítése érdekében.

25

1

1

1

2

(26)  A magyar hatóságok megerősítették, hogy az IBIDEN Deutschland GmbH kereskedelmi és marketing társaság, amely nem gyárt kipufogógáz kezelésére szolgáló alkatrészeket. Az IBIDEN csoport egyetlen más cége sem végzi az IBIDEN HU által gyártott részek további feldolgozását.

26

(27)  Mint például a motor-kenőolajból vagy az üzemanyagból származó, oldható szerves frakció.

27

(28)  Az Európai Parlament és a Tanács 715/2007/EK rendelete (2007. június 20.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről (HL L 171., 2007.6.29., 1. o.)

28

(29)  A Saint-Gobain által felvázolt e tendenciát alátámasztják a 2007 folyamán különböző szakértői fórumokon a General Motors, DaimlerChrysler, Johnson Matthey, Hyundai és Arvin Meritor által tartott előadások.

29

(30)  Az AVL piacelemzése szerint a modern kipufogógáz-kezelési rendszerekhez kénmentes dízel üzemanyagra van szükség a hatékony és tartós teljesítmény biztosítása érdekében. Az alacsony kéntartalmú dízel üzemanyagokat 2005-ben vezették be az EU-ban, és 2009-ben válnak kötelezővé.

30

(31)  Az AVL által összeállított adatok az F&S által megállapítottaknál valamivel kisebb piacot mutatnak, és következetlenséghez vezetnének, mivel a kedvezményezett által a beruházás előtt (azaz 2003-ban) Európában elért értékesítés volumene magasabb az AVL által becsült összes értékesítésnél. Ezért a részecskeszűrő-piac esetében az F&S-tanulmány adatait használjuk, mivel ott nem merül fel ilyen következetlenség. Ezenfelül az F&S magasabb értékei a kedvezményezettnek kedvezőbbek, de a piaci részesedés még ebben az esetben is jelentősen meghaladja a 25 %-ot. Az F&S tanulmánya – valamennyi részecskeszűrő-gyártó figyelembevételével – közvetlenül a piacon értékesített vagy várhatóan értékesítendő részecskeszűrők számát tartalmazza. Meg kell jegyezni, hogy bár a tanulmány a részecskeszűrőre, azaz a késztermékre utal, a gyakorlatban az értékesített részecskeszűrőtestek száma megegyezik az értékesített részecskeszűrők számával.

31

(32)  Az IBIDEN HU által gyártott kerámiatest köztes termék, amely az értéklánc további szintjein (független cégek általi) további feldolgozásra kerül (pl. bevonattal való ellátás, tokozás). Mivel a benyújtott tanulmányokban található, értékszempontú adatok kizárólag a kész részecskeszűrőre vonatkoznak, amelynek jelentősen magasabb az ára, mint az IBIDEN termékének, és mivel nem nyújtottak be megbízható adatokat a köztes termék árára vonatkozóan, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ebben az esetben mennyiségszempontú elemzést kell alkalmazni. Mindenesetre, amennyiben az IBIDEN a piaci átlagárhoz közeli áron értékesíti a részecskeszűrőtestet, az értékszempontú piaci részesedés hasonló lenne.

32

(33)  A Saint-Gobain által benyújtott adatok alapján az IBIDEN értékszempontú piaci részesedése az EGT-ben még a részecskeszűrők és a katalizátorok feltételezett együttes piacán is meghaladná a 25 %-ot. Az AVL tanulmánya (amely a kedvezményezett megbízásából készült) azonban nem támasztja alá ezt az érvet, mivel jóval magasabb katalizátorárral számol, ezért az értékszempontú piaci részesedés az együttes piacon 25 % alatt marad (úgy tűnik azonban, hogy a katalizátor AVL-tanulmányban szereplő piaci ára a másodlagos szinten történő bevonatolás utáni katalizátorár, ami megmagyarázza a Saint-Gobain által a katalizátortest esetében megjelöltnél jelentősen magasabb árat). A rendelkezésre álló információ alapján tehát nem állapítható meg, hogy az IBIDEN értékszempontú piaci részesedése az EGT-ben az ilyen feltételezett piacon 25 % felett vagy az alatt lenne.

33

(34)  Gyakorlati okokból a 27 EU-tagállam GDP-adatai lettek alapul véve.

34

(35)  CAGR: összetett éves növekedési ráta.

35

(36)  HU 1/2003 „Beruházásösztönzési célelőirányzat” és N 504/2004 (ex HU 3/2004) „Fejlesztési adókedvezmény”.

36

(37)  „Strategic analysis of the European market for Diesel Particulate Filters”, 2006. október. A Frost & Sullivan cég a piaci/ipari tanácsadás és kutatás terén tevékenykedik.

37

---

| 4.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 295/50 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 295/50

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. október 31.)

a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében előírt tízéves munkaprogram keretében megvizsgálandó egyes anyagok dossziéi új benyújtási határidejének megállapításáról

(az értesítés a C(2008) 6266. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/831/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram második szakaszáról szóló, 2007. december 4-i 1451/2007/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 98/8/EK irányelv I., I.A., illetőleg I.B. mellékletébe való felvétel lehetősége szempontjából meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(1)

A biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram második szakaszáról szóló, 2007. december 4-i 1451/2007/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 98/8/EK irányelv I., I.A., illetőleg I.B. mellékletébe való felvétel lehetősége szempontjából meg kell vizsgálni.

| (2) | Az e jegyzékben felsorolt anyag–terméktípus kombinációk közül több esetében vagy valamennyi résztvevő visszalépett, vagy az 1451/2007/EK rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontjában megállapított határnapig az értékelésre kijelölt referens tagállamokhoz egyetlen dosszié sem érkezett. |
| --- | --- |

(2)

Az e jegyzékben felsorolt anyag–terméktípus kombinációk közül több esetében vagy valamennyi résztvevő visszalépett, vagy az 1451/2007/EK rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontjában megállapított határnapig az értékelésre kijelölt referens tagállamokhoz egyetlen dosszié sem érkezett.

| (3) | Ennek megfelelően a Bizottság minderről – az 1451/2007/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint eljárva – értesítette a tagállamokat. Ezt az információt a Bizottság 2007. november 8-án elektronikus úton is nyilvánosságra hozta. |
| --- | --- |

(3)

Ennek megfelelően a Bizottság minderről – az 1451/2007/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint eljárva – értesítette a tagállamokat. Ezt az információt a Bizottság 2007. november 8-án elektronikus úton is nyilvánosságra hozta.

| (4) | Az információ elektronikus úton való nyilvánosságra hozatalától számított három hónapon belül egyes vállalkozások kifejezték érdeklődésüket az iránt, hogy egyes szóban forgó anyagok és terméktípusok esetében az 1451/2007/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdése szerint átvegyék a résztvevő szerepét. |
| --- | --- |

(4)

Az információ elektronikus úton való nyilvánosságra hozatalától számított három hónapon belül egyes vállalkozások kifejezték érdeklődésüket az iránt, hogy egyes szóban forgó anyagok és terméktípusok esetében az 1451/2007/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdése szerint átvegyék a résztvevő szerepét.

| (5) | Ezért – az említett rendelet 12. cikke (3) bekezdése második albekezdésének megfelelően – a szóban forgó anyagok és terméktípusok dossziéinak benyújtására vonatkozóan új határnapot indokolt kitűzni. |
| --- | --- |

(5)

Ezért – az említett rendelet 12. cikke (3) bekezdése második albekezdésének megfelelően – a szóban forgó anyagok és terméktípusok dossziéinak benyújtására vonatkozóan új határnapot indokolt kitűzni.

| (6) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A mellékletben felsorolt anyagok és terméktípusok esetében a dossziék benyújtásának új határnapja 2009. december 1.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2008. október 31-én.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

1

(2)  HL L 325., 2007.12.11., 3. o.

2

---

MELLÉKLET

Azon anyagok és terméktípusok, amelyek esetében a dossziék benyújtásának új határnapja 2009. december 1.

| Név | EK-szám | CAS-szám | Terméktípus | Referens tagállam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1,2-benzizotiazol-3(2H)-on | 220-120-9 | 2634-33-5 | 2 | ES |
| 2,2′-ditiobisz[N-metil-benzamid] | 219-768-5 | 2527-58-4 | 6 | PL |
| 2,2′-ditiobisz[N-metil-benzamid] | 219-768-5 | 2527-58-4 | 13 | PL |
| 2-butanon-peroxid | 215-661-2 | 1338-23-4 | 1 | HU |
| 2-butanon-peroxid | 215-661-2 | 1338-23-4 | 2 | HU |
| 2-butanon-peroxid | 215-661-2 | 1338-23-4 | 3 | HU |
| 2-butanon-peroxid | 215-661-2 | 1338-23-4 | 6 | HU |
| 2-klór-acetamid | 201-174-2 | 79-07-2 | 3 | EE |
| 2-klór-acetamid | 201-174-2 | 79-07-2 | 6 | EE |
| 2-klór-acetamid | 201-174-2 | 79-07-2 | 13 | EE |
| Dodecil-guanidin-monohidroklorid | 237-030-0 | 13590-97-1 | 6 | ES |
| Etilén-oxid | 200-849-9 | 75-21-8 | 2 | NO |
| Glioxál | 203-474-9 | 107-22-2 | 2 | FR |
| Glioxál | 203-474-9 | 107-22-2 | 3 | FR |
| Glioxál | 203-474-9 | 107-22-2 | 4 | FR |
| Hexa-2,4-diénsav/szorbinsav | 203-768-7 | 110-44-1 | 6 | DE |
| Cisz- és transz-p-mentán-3,8-diol keverék/citriodiol | 255-953-7 | 42822-86-6 | 1 | UK |
| Cisz- és transz-p-mentán-3,8-diol keverék/citriodiol | 255-953-7 | 42822-86-6 | 2 | UK |
| Oligo(2-(2-etoxi)etoxietil-guanidinium-klorid) | polimer | 374572-91-5 | 1 | FR |
| Oligo(2-(2-etoxi)etoxietil-guanidinium-klorid) | polimer | 374572-91-5 | 5 | FR |
| Oligo(2-(2-etoxi)etoxietil-guanidinium-klorid) | polimer | 374572-91-5 | 6 | FR |
| Oligo(2-(2-etoxi)etoxietil-guanidinium-klorid) | polimer | 374572-91-5 | 13 | FR |
| Poli(hexametilén-diamin-guanidinium-klorid) | polimer | 57028-96-3 | 1 | FR |
| Poli(hexametilén-diamin-guanidinium-klorid) | polimer | 57028-96-3 | 5 | FR |
| Poli(hexametilén-diamin-guanidinium-klorid) | polimer | 57028-96-3 | 6 | FR |
| Poli(hexametilén-diamin-guanidinium-klorid) | polimer | 57028-96-3 | 13 | FR |
| Polivinil-pirrolidon-jód | polimer | 25655-41-8 | 1 | SE |
| Kálium-(E,E)-hexa-2,4-dienoát | 246-376-1 | 24634-61-5 | 6 | DE |
| Piridin-2-tiol-1-oxid, nátriumsó | 223-296-5 | 3811-73-2 | 2 | SE |
| Piridin-2-tiol-1-oxid, nátriumsó | 223-296-5 | 3811-73-2 | 3 | SE |
| Szalicilsav | 200-712-3 | 69-72-7 | 1 | LT |
| Szalicilsav | 200-712-3 | 69-72-7 | 2 | LT |
| Szalicilsav | 200-712-3 | 69-72-7 | 3 | LT |
| Szalicilsav | 200-712-3 | 69-72-7 | 4 | LT |
| Szilikon-dioxid – amorf | 231-545-4 | 7631-86-9 | 3 | FR |
| Ezüst-klorid | 232-033-3 | 7783-90-6 | 3 | SE |
| Ezüst-klorid | 232-033-3 | 7783-90-6 | 4 | SE |
| Ezüst-klorid | 232-033-3 | 7783-90-6 | 5 | SE |
| Ezüst-klorid | 232-033-3 | 7783-90-6 | 13 | SE |
| Kén-dioxid | 231-195-2 | 7446-09-5 | 1 | DE |
| Kén-dioxid | 231-195-2 | 7446-09-5 | 2 | DE |
| Kén-dioxid | 231-195-2 | 7446-09-5 | 4 | DE |
| Kén-dioxid | 231-195-2 | 7446-09-5 | 5 | DE |
| Kén-dioxid | 231-195-2 | 7446-09-5 | 6 | DE |
| Kén-dioxid | 231-195-2 | 7446-09-5 | 13 | DE |
| Tiabendazol | 205-725-8 | 148-79-8 | 2 | ES |
| Tiabendazol | 205-725-8 | 148-79-8 | 13 | ES |
| Triklozán | 222-182-2 | 3380-34-5 | 3 | DK |
| Formaldehid és akrolein polimer | polimer | 26781-23-7 | 3 | HU |

Név

EK-szám

CAS-szám

Terméktípus

Referens tagállam

1,2-benzizotiazol-3(2H)-on

220-120-9

2634-33-5

2

ES

2,2′-ditiobisz[N-metil-benzamid]

219-768-5

2527-58-4

6

PL

2,2′-ditiobisz[N-metil-benzamid]

219-768-5

2527-58-4

13

PL

2-butanon-peroxid

215-661-2

1338-23-4

1

HU

2-butanon-peroxid

215-661-2

1338-23-4

2

HU

2-butanon-peroxid

215-661-2

1338-23-4

3

HU

2-butanon-peroxid

215-661-2

1338-23-4

6

HU

2-klór-acetamid

201-174-2

79-07-2

3

EE

2-klór-acetamid

201-174-2

79-07-2

6

EE

2-klór-acetamid

201-174-2

79-07-2

13

EE

Dodecil-guanidin-monohidroklorid

237-030-0

13590-97-1

6

ES

Etilén-oxid

200-849-9

75-21-8

2

NO

Glioxál

203-474-9

107-22-2

2

FR

Glioxál

203-474-9

107-22-2

3

FR

Glioxál

203-474-9

107-22-2

4

FR

Hexa-2,4-diénsav/szorbinsav

203-768-7

110-44-1

6

DE

Cisz- és transz-p-mentán-3,8-diol keverék/citriodiol

255-953-7

42822-86-6

1

UK

Cisz- és transz-p-mentán-3,8-diol keverék/citriodiol

255-953-7

42822-86-6

2

UK

Oligo(2-(2-etoxi)etoxietil-guanidinium-klorid)

polimer

374572-91-5

1

FR

Oligo(2-(2-etoxi)etoxietil-guanidinium-klorid)

polimer

374572-91-5

5

FR

Oligo(2-(2-etoxi)etoxietil-guanidinium-klorid)

polimer

374572-91-5

6

FR

Oligo(2-(2-etoxi)etoxietil-guanidinium-klorid)

polimer

374572-91-5

13

FR

Poli(hexametilén-diamin-guanidinium-klorid)

polimer

57028-96-3

1

FR

Poli(hexametilén-diamin-guanidinium-klorid)

polimer

57028-96-3

5

FR

Poli(hexametilén-diamin-guanidinium-klorid)

polimer

57028-96-3

6

FR

Poli(hexametilén-diamin-guanidinium-klorid)

polimer

57028-96-3

13

FR

Polivinil-pirrolidon-jód

polimer

25655-41-8

1

SE

Kálium-(E,E)-hexa-2,4-dienoát

246-376-1

24634-61-5

6

DE

Piridin-2-tiol-1-oxid, nátriumsó

223-296-5

3811-73-2

2

SE

Piridin-2-tiol-1-oxid, nátriumsó

223-296-5

3811-73-2

3

SE

Szalicilsav

200-712-3

69-72-7

1

LT

Szalicilsav

200-712-3

69-72-7

2

LT

Szalicilsav

200-712-3

69-72-7

3

LT

Szalicilsav

200-712-3

69-72-7

4

LT

Szilikon-dioxid – amorf

231-545-4

7631-86-9

3

FR

Ezüst-klorid

232-033-3

7783-90-6

3

SE

Ezüst-klorid

232-033-3

7783-90-6

4

SE

Ezüst-klorid

232-033-3

7783-90-6

5

SE

Ezüst-klorid

232-033-3

7783-90-6

13

SE

Kén-dioxid

231-195-2

7446-09-5

1

DE

Kén-dioxid

231-195-2

7446-09-5

2

DE

Kén-dioxid

231-195-2

7446-09-5

4

DE

Kén-dioxid

231-195-2

7446-09-5

5

DE

Kén-dioxid

231-195-2

7446-09-5

6

DE

Kén-dioxid

231-195-2

7446-09-5

13

DE

Tiabendazol

205-725-8

148-79-8

2

ES

Tiabendazol

205-725-8

148-79-8

13

ES

Triklozán

222-182-2

3380-34-5

3

DK

Formaldehid és akrolein polimer

polimer

26781-23-7

3

HU

---

| 4.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 295/53 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 295/53

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. november 3.)

a bromukonazolnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról és az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról

(az értesítés a C(2008) 6290. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/832/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a tagállamok az irányelvről szóló értesítést követő 12 éves időszakon belül engedélyezhetik olyan növényvédő szerek forgalomba hozatalát, amelyek az irányelv I. mellékletében nem szereplő hatóanyagokat tartalmaznak, és amelyek az irányelvről szóló értesítés időpontja után két évvel már forgalomban voltak, miközben e hatóanyagokat munkaprogram keretében fokozatosan vizsgálják. |
| --- | --- |

(1)

A 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a tagállamok az irányelvről szóló értesítést követő 12 éves időszakon belül engedélyezhetik olyan növényvédő szerek forgalomba hozatalát, amelyek az irányelv I. mellékletében nem szereplő hatóanyagokat tartalmaznak, és amelyek az irányelvről szóló értesítés időpontja után két évvel már forgalomban voltak, miközben e hatóanyagokat munkaprogram keretében fokozatosan vizsgálják.

| (2) | A 451/2000/EK (2) és az 1490/2002/EK (3) bizottsági rendelet megállapítja a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram harmadik szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, és létrehozza azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelni kell. E jegyzékben szerepel a bromukonazol is. |
| --- | --- |

(2)

A 451/2000/EK (2) és az 1490/2002/EK (3) bizottsági rendelet megállapítja a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram harmadik szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, és létrehozza azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelni kell. E jegyzékben szerepel a bromukonazol is.

| (3) | A bromukonazol esetében a bejelentő által javasolt felhasználási kört illetően megtörtént az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatásoknak a 451/2000/EK és az 1490/2002/EK rendelet rendelkezései szerinti értékelése. Az említett rendeletek kijelölik továbbá a referens tagállamokat, melyek az 1490/2002/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban a releváns értékelő jelentéseket és ajánlásokat benyújtják az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósághoz (EFSA). A bromukonazol esetében a referens tagállam Belgium volt, amely 2005. november 14-én minden releváns információ benyújtott. |
| --- | --- |

(3)

A bromukonazol esetében a bejelentő által javasolt felhasználási kört illetően megtörtént az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatásoknak a 451/2000/EK és az 1490/2002/EK rendelet rendelkezései szerinti értékelése. Az említett rendeletek kijelölik továbbá a referens tagállamokat, melyek az 1490/2002/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban a releváns értékelő jelentéseket és ajánlásokat benyújtják az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósághoz (EFSA). A bromukonazol esetében a referens tagállam Belgium volt, amely 2005. november 14-én minden releváns információ benyújtott.

| (4) | Értékelő munkacsoportja keretében az EFSA, valamint a tagállamok az értékelő jelentést szakmai vizsgálatnak vetették alá, majd 2008. március 26-án a bromukonazol hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakmai vizsgálatából levont EFSA-következtetés (4) formájában benyújtották a Bizottsághoz. A jelentést a Bizottság a tagállamokkal közösen az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében megvizsgálta, majd a bromukonazolról szóló bizottsági vizsgálati jelentésként 2008. július 11-én véglegesítette. |
| --- | --- |

(4)

Értékelő munkacsoportja keretében az EFSA, valamint a tagállamok az értékelő jelentést szakmai vizsgálatnak vetették alá, majd 2008. március 26-án a bromukonazol hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakmai vizsgálatából levont EFSA-következtetés (4) formájában benyújtották a Bizottsághoz. A jelentést a Bizottság a tagállamokkal közösen az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében megvizsgálta, majd a bromukonazolról szóló bizottsági vizsgálati jelentésként 2008. július 11-én véglegesítette.

| (5) | A hatóanyag értékelése során számos aggály merült fel. A rendelkezésre álló információk alapján különösen a felszíni és a felszín alatti vizek szennyezettségét nem lehetett felmérni. Ezenkívül az ökotoxikológia tekintetében merültek fel aggályok amiatt, hogy a hatóanyag nagy veszélyt jelent a vízi szervezetekre nézve. A rendelkezésre álló információk alapján ezért nem lehetett azt a következtetést levonni, hogy a bromukonazol megfelel a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvétel kritériumainak. |
| --- | --- |

(5)

A hatóanyag értékelése során számos aggály merült fel. A rendelkezésre álló információk alapján különösen a felszíni és a felszín alatti vizek szennyezettségét nem lehetett felmérni. Ezenkívül az ökotoxikológia tekintetében merültek fel aggályok amiatt, hogy a hatóanyag nagy veszélyt jelent a vízi szervezetekre nézve. A rendelkezésre álló információk alapján ezért nem lehetett azt a következtetést levonni, hogy a bromukonazol megfelel a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvétel kritériumainak.

| (6) | A Bizottság felkérte a bejelentőt, nyújtsa be a szakmai vizsgálat eredményeire vonatkozó észrevételeit, és jelezze, hogy továbbra is támogatni kívánja-e a hatóanyag felvételét. A bejelentő benyújtotta észrevételeit, amelyeket körültekintően megvizsgáltak. A fenti aggályokat azonban a bejelentő által felhozott érvek ellenére sem sikerült eloszlatni, és az EFSA szakértői ülésein előterjesztett és megvizsgált információk alapján végzett értékelések sem támasztották alá azt, hogy a javasolt felhasználási körülmények között a bromukonazolt tartalmazó növényvédő szerek általában megfelelnének a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában előírt követelményeknek. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság felkérte a bejelentőt, nyújtsa be a szakmai vizsgálat eredményeire vonatkozó észrevételeit, és jelezze, hogy továbbra is támogatni kívánja-e a hatóanyag felvételét. A bejelentő benyújtotta észrevételeit, amelyeket körültekintően megvizsgáltak. A fenti aggályokat azonban a bejelentő által felhozott érvek ellenére sem sikerült eloszlatni, és az EFSA szakértői ülésein előterjesztett és megvizsgált információk alapján végzett értékelések sem támasztották alá azt, hogy a javasolt felhasználási körülmények között a bromukonazolt tartalmazó növényvédő szerek általában megfelelnének a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában előírt követelményeknek.

| (7) | A bromukonazol ebből következően nem vehető fel a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe. |
| --- | --- |

(7)

A bromukonazol ebből következően nem vehető fel a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe.

| (8) | Intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a bromukonazolt tartalmazó növényvédő szerek engedélyét meghatározott határidőn belül visszavonják, megújításukra ne kerüljön sor, és az ilyen termékekre ne adjanak ki új engedélyeket. |
| --- | --- |

(8)

Intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a bromukonazolt tartalmazó növényvédő szerek engedélyét meghatározott határidőn belül visszavonják, megújításukra ne kerüljön sor, és az ilyen termékekre ne adjanak ki új engedélyeket.

| (9) | A tagállamok által a bromukonazolt tartalmazó növényvédő szerek meglévő készleteinek ártalmatlanítására, tárolására, forgalomba hozatalára és felhasználására biztosított türelmi idő legfeljebb tizenkét hónap lehet, hogy a meglévő készleteket még egy vegetációs időszakban fel lehessen használni, ami biztosítja, hogy a bromukonazolt tartalmazó növényvédő szerek a mezőgazdasági termelők számára e határozat elfogadásától számított 18 hónapig elérhetők maradjanak. |
| --- | --- |

(9)

A tagállamok által a bromukonazolt tartalmazó növényvédő szerek meglévő készleteinek ártalmatlanítására, tárolására, forgalomba hozatalára és felhasználására biztosított türelmi idő legfeljebb tizenkét hónap lehet, hogy a meglévő készleteket még egy vegetációs időszakban fel lehessen használni, ami biztosítja, hogy a bromukonazolt tartalmazó növényvédő szerek a mezőgazdasági termelők számára e határozat elfogadásától számított 18 hónapig elérhetők maradjanak.

| (10) | Ez a határozat nem korlátozza azt a jogot, hogy a 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének rendelkezései és a 33/2008/EK bizottsági rendeletben (5) foglalt részletes végrehajtási szabályok szerint a bromukonazolnak a fenti irányelv I. mellékletébe történő felvételére kérelmet lehessen benyújtani. |
| --- | --- |

(10)

Ez a határozat nem korlátozza azt a jogot, hogy a 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének rendelkezései és a 33/2008/EK bizottsági rendeletben (5) foglalt részletes végrehajtási szabályok szerint a bromukonazolnak a fenti irányelv I. mellékletébe történő felvételére kérelmet lehessen benyújtani.

| (11) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A bromukonazol hatóanyag nem vehető fel a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe.

2. cikk

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy:

| a) | a bromukonazolt tartalmazó növényvédő szerek engedélyét 2009. május 3-ig visszavonják; |
| --- | --- |

a)

a bromukonazolt tartalmazó növényvédő szerek engedélyét 2009. május 3-ig visszavonják;

| b) | a bromukonazolt tartalmazó növényvédő szerekre e határozat kihirdetését követően ne adjanak ki engedélyeket, illetve a már meglévő engedélyeket ne újítsák meg. |
| --- | --- |

b)

a bromukonazolt tartalmazó növényvédő szerekre e határozat kihirdetését követően ne adjanak ki engedélyeket, illetve a már meglévő engedélyeket ne újítsák meg.

3. cikk

A tagállamok által a 91/414/EGK irányelv 4. cikkének (6) bekezdése értelmében biztosított türelmi idő a lehető legrövidebb, és legkésőbb 2010. május 3-án lejár.

4. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 3-án.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

1

(2)  HL L 55., 2000.2.29., 25. o.

2

(3)  HL L 224., 2002.8.21., 23. o.

3

(4)  Az EFSA (2008) 136. tudományos jelentése, A bromukonazol hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok felmérésének szakmai vizsgálatából levont következtetések (2008. március 26-án véglegesítve).

4

(5)  HL L 15., 2008.1.18., 5. o.

5

---

4.11.2008

| 4.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 295/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 295/s3

---

MEGJEGYZÉS AZ OLVASÓHOZ

Az intézmények úgy határoztak, hogy a jövőben nem tüntetik fel szövegeikben az idézett jogszabály utolsó módosítását.

Ellenkező jelzés hiányában, az itt megjelent szövegekben a jogszabályokra történő hivatkozást a hatályos változatukra történő hivatkozásként kell értelmezni.

---